# Euroopan unionin L 83/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 83 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta29. maaliskuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 83

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta29. maaliskuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/501, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2015, tariffeista, joita romanialainen Hidroelectrica on soveltanut yrityksiin S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica SA, S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC SA, S.C. Luxten-Lighting Group SA, S.C. Electrocarbon SA Slatina ja S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ja SA.33581 (2012/C)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3919)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/502, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, Alankomaiden Starbucksille myöntämästä valtiontuesta SA.38374 (2014/C ex 2014/NN)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7143)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/503, annettu 8 päivänä marraskuuta 2016, valtiontuesta SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7086)

   (
  1
  ) | 116 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2017/501, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2015, tariffeista, joita romanialainen Hidroelectrica on soveltanut yrityksiin S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica SA, S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC SA, S.C. Luxten-Lighting Group SA, S.C. Electrocarbon SA Slatina ja S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ja SA.33581 (2012/C)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3919)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3919)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2017/502, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, Alankomaiden Starbucksille myöntämästä valtiontuesta SA.38374 (2014/C ex 2014/NN)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7143)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7143)

1

38

*

Komission päätös (EU) 2017/503, annettu 8 päivänä marraskuuta 2016, valtiontuesta SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7086)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7086)

1

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 29.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 83/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/501,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2015,

tariffeista, joita romanialainen Hidroelectrica on soveltanut yrityksiin S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica SA, S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC SA, S.C. Luxten-Lighting Group SA, S.C. Electrocarbon SA Slatina ja S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ja SA.33581 (2012/C)

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3919)

(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätökset, joilla komissio on aloittanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tukea SA.33623 (2012/C, ex 11/NN) (1), SA.33624 (2012/C, ex 2011/CP) (2), SA.33451 (2012/C, ex 2012/NN) (3) ja SA.33581 (2012/C) (4) koskevan menettelyn,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 28 päivänä tammikuuta 2011 ja 2 päivänä elokuuta 2011 investointirahastolta S.C. FP Proprietatea SA, jäljempänä ’FP’ tai ’kantelija’, kolme kantelua, jotka koskivat yrityksen S.C. Hidroelectrica SA, jäljempänä ’Hidroelectrica’, sähkömyyntiä useille ostajille väitetysti markkinatasoa alhaisempaan hintaan. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 28 päivänä tammikuuta 2011 ja 2 päivänä elokuuta 2011 investointirahastolta S.C. FP Proprietatea SA, jäljempänä ’FP’ tai ’kantelija’, kolme kantelua, jotka koskivat yrityksen S.C. Hidroelectrica SA, jäljempänä ’Hidroelectrica’, sähkömyyntiä useille ostajille väitetysti markkinatasoa alhaisempaan hintaan.

| (2) | Komissio ilmoitti Romanialle 25 päivänä huhtikuuta 2012 päätöksestään aloittaa seuraavien väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden osalta SEUT-sopimuksen (5) 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskevat päätökset’:






  — | asia SA.33623, joka koskee yritystä S.C. ArcelorMittal Galați SA, jäljempänä ’ArcelorMittal’; |
| --- | --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Romanialle 25 päivänä huhtikuuta 2012 päätöksestään aloittaa seuraavien väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden osalta SEUT-sopimuksen (5) 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskevat päätökset’:

5

—

asia SA.33623, joka koskee yritystä S.C. ArcelorMittal Galați SA, jäljempänä ’ArcelorMittal’;

| — | asia SA.33624, joka koskee yritystä S.C. Alro SA, jäljempänä ’Alro’; |
| --- | --- |

—

asia SA.33624, joka koskee yritystä S.C. Alro SA, jäljempänä ’Alro’;

| — | asia SA.33451, joka koskee yrityksiä S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., jäljempänä ’Alpiq RomEnergie’, S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., jäljempänä ’Alpiq RomIndustries’, S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L., jäljempänä ’EFT’, S.C. Electromagnetica SA, jäljempänä ’Electromagnetica’, S.C. Energy Holding S.R.L., jäljempänä ’Energy Holding’, S.C. Euro-Pec SA, jäljempänä ’Euro-Pec’, S.C. Electrica SA, jäljempänä ’Electrica’, ja S.C. Luxten-Lighting Group S.A, jäljempänä ’Luxten-Lighting’; jäljempänä yhdessä ’sähkökaupan harjoittajat’; ja |
| --- | --- |

—

asia SA.33451, joka koskee yrityksiä S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., jäljempänä ’Alpiq RomEnergie’, S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., jäljempänä ’Alpiq RomIndustries’, S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L., jäljempänä ’EFT’, S.C. Electromagnetica SA, jäljempänä ’Electromagnetica’, S.C. Energy Holding S.R.L., jäljempänä ’Energy Holding’, S.C. Euro-Pec SA, jäljempänä ’Euro-Pec’, S.C. Electrica SA, jäljempänä ’Electrica’, ja S.C. Luxten-Lighting Group S.A, jäljempänä ’Luxten-Lighting’; jäljempänä yhdessä ’sähkökaupan harjoittajat’; ja

| — | asia SA.33581, joka koskee yrityksiä S.C. Electrocarbon SA Slatina, jäljempänä ’Electrocarbon’, ja S.C. ELSID Titu SA, jäljempänä ’Elsid’; jäljempänä yhdessä ’elektrodien valmistajat’. |
| --- | --- |

—

asia SA.33581, joka koskee yrityksiä S.C. Electrocarbon SA Slatina, jäljempänä ’Electrocarbon’, ja S.C. ELSID Titu SA, jäljempänä ’Elsid’; jäljempänä yhdessä ’elektrodien valmistajat’.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskevat päätökset julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6). Komissio kehotti Romanian viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskevat päätökset julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6). Komissio kehotti Romanian viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6

| (4) | Romanian viranomaiset esittivät 23 päivänä heinäkuuta 2012 komissiolle menettelyn aloittamista koskevia päätöksiä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Romanian viranomaiset esittivät 23 päivänä heinäkuuta 2012 komissiolle menettelyn aloittamista koskevia päätöksiä koskevat huomautuksensa.

| (5) | Komissio sai huomautuksia 11 asianomaiselta (7) seuraavasti:






  — | Asiassa SA.33623 vastaanotettiin huomautuksia ArcelorMittalilta 30 päivänä heinäkuuta 2012 ja 2 päivänä elokuuta 2012. Komissio toimitti asianomaisen huomautukset Romanian viranomaisille 5 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komissio sai huomautuksia 11 asianomaiselta (7) seuraavasti:

7

—

Asiassa SA.33623 vastaanotettiin huomautuksia ArcelorMittalilta 30 päivänä heinäkuuta 2012 ja 2 päivänä elokuuta 2012. Komissio toimitti asianomaisen huomautukset Romanian viranomaisille 5 päivänä joulukuuta 2012.

| — | Asiassa SA.33624 vastaanotettiin huomautuksia Alrolta 3 päivänä lokakuuta 2012, 28 päivänä marraskuuta 2012, 12 päivänä huhtikuuta 2013 ja 30 päivänä toukokuuta 2013 sekä eräältä kilpailijalta 5 päivänä lokakuuta 2012. Komissio toimitti asianomaisten huomautukset Romanian viranomaisille 13 päivänä marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

—

Asiassa SA.33624 vastaanotettiin huomautuksia Alrolta 3 päivänä lokakuuta 2012, 28 päivänä marraskuuta 2012, 12 päivänä huhtikuuta 2013 ja 30 päivänä toukokuuta 2013 sekä eräältä kilpailijalta 5 päivänä lokakuuta 2012. Komissio toimitti asianomaisten huomautukset Romanian viranomaisille 13 päivänä marraskuuta 2012.

| — | Asiassa SA.33451 vastaanotettiin huomautuksia Alpiq RomEnergieltä ja Alpiq RomIndustriesilta 1 päivänä elokuuta 2012 ja 20 päivänä tammikuuta 2013, EFT:ltä 4 päivänä helmikuuta 2013, Energy Holdingilta 18 ja 21 päivänä tammikuuta 2013 ja Electromagneticalta 22 päivänä tammikuuta 2013. Komissio toimitti asianomaisten huomautukset Romanian viranomaisille 13 päivänä helmikuuta 2013. |
| --- | --- |

—

Asiassa SA.33451 vastaanotettiin huomautuksia Alpiq RomEnergieltä ja Alpiq RomIndustriesilta 1 päivänä elokuuta 2012 ja 20 päivänä tammikuuta 2013, EFT:ltä 4 päivänä helmikuuta 2013, Energy Holdingilta 18 ja 21 päivänä tammikuuta 2013 ja Electromagneticalta 22 päivänä tammikuuta 2013. Komissio toimitti asianomaisten huomautukset Romanian viranomaisille 13 päivänä helmikuuta 2013.

| — | Asiassa SA.33581 vastaanotettiin huomautuksia Electrocarbonilta ja Elsidiltä 18 päivänä toukokuuta 2012 ja 18 päivänä tammikuuta 2013. Komissio toimitti asianomaisten huomautukset Romanian viranomaisille 13 päivänä helmikuuta 2013. |
| --- | --- |

—

Asiassa SA.33581 vastaanotettiin huomautuksia Electrocarbonilta ja Elsidiltä 18 päivänä toukokuuta 2012 ja 18 päivänä tammikuuta 2013. Komissio toimitti asianomaisten huomautukset Romanian viranomaisille 13 päivänä helmikuuta 2013.

| (6) | Romanian viranomaiset vastasivat asianomaisten huomautuksiin 15 päivänä tammikuuta 2013 asiassa SA.33624 ja 24 päivänä maaliskuuta 2013 asioissa SA.33451 ja SA.33581. |
| --- | --- |

(6)

Romanian viranomaiset vastasivat asianomaisten huomautuksiin 15 päivänä tammikuuta 2013 asiassa SA.33624 ja 24 päivänä maaliskuuta 2013 asioissa SA.33451 ja SA.33581.

| (7) | Komissio pyysi Romanian viranomaisilta lisätietoa






  — | asiassa SA.33623 (ArcelorMittal) 30 päivänä lokakuuta 2012, 15 päivänä huhtikuuta 2013 ja 29 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyillä kirjeillä; |
| --- | --- | --- |

(7)

Komissio pyysi Romanian viranomaisilta lisätietoa

—

asiassa SA.33623 (ArcelorMittal) 30 päivänä lokakuuta 2012, 15 päivänä huhtikuuta 2013 ja 29 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyillä kirjeillä;

| — | asiassa SA.33624 (Alro) 22 päivänä toukokuuta 2012, 30 päivänä lokakuuta 2012 ja 15 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä; |
| --- | --- |

—

asiassa SA.33624 (Alro) 22 päivänä toukokuuta 2012, 30 päivänä lokakuuta 2012 ja 15 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä;

| — | asioissa SA.33451 ja SA.33581 (sähkökaupan harjoittajat ja elektrodien valmistajat) 6 päivänä elokuuta 2014 ja 25 päivänä syyskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä; |
| --- | --- |

—

asioissa SA.33451 ja SA.33581 (sähkökaupan harjoittajat ja elektrodien valmistajat) 6 päivänä elokuuta 2014 ja 25 päivänä syyskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä;

| — | kaikissa neljässä asiassa 29 päivänä heinäkuuta 2013 ja 21 päivänä helmikuuta 2014. |
| --- | --- |

—

kaikissa neljässä asiassa 29 päivänä heinäkuuta 2013 ja 21 päivänä helmikuuta 2014.

| (8) | Romanian viranomaiset esittivät lisätietoa






  — | asiassa SA.33623 (ArcelorMittal) 30 päivänä marraskuuta 2012, 3 ja 10 päivänä kesäkuuta 2013, 16 päivänä heinäkuuta 2013, 11 päivänä syyskuuta 2013, 18 päivänä joulukuuta 2013, 20 päivänä maaliskuuta 2014, 24 päivänä maaliskuuta 2014 ja 14 päivänä toukokuuta 2014; |
| --- | --- | --- |

(8)

Romanian viranomaiset esittivät lisätietoa

—

asiassa SA.33623 (ArcelorMittal) 30 päivänä marraskuuta 2012, 3 ja 10 päivänä kesäkuuta 2013, 16 päivänä heinäkuuta 2013, 11 päivänä syyskuuta 2013, 18 päivänä joulukuuta 2013, 20 päivänä maaliskuuta 2014, 24 päivänä maaliskuuta 2014 ja 14 päivänä toukokuuta 2014;

| — | asiassa SA.33624 (Alro) 19 päivänä kesäkuuta 2012, 23 päivänä heinäkuuta 2012, 30 päivänä marraskuuta 2012, 15 päivänä tammikuuta 2013, 3 päivänä kesäkuuta 2013, 11 päivänä syyskuuta 2013, 18 päivänä joulukuuta 2013, 24 päivänä maaliskuuta 2014 ja 14 päivänä toukokuuta 2014; |
| --- | --- |

—

asiassa SA.33624 (Alro) 19 päivänä kesäkuuta 2012, 23 päivänä heinäkuuta 2012, 30 päivänä marraskuuta 2012, 15 päivänä tammikuuta 2013, 3 päivänä kesäkuuta 2013, 11 päivänä syyskuuta 2013, 18 päivänä joulukuuta 2013, 24 päivänä maaliskuuta 2014 ja 14 päivänä toukokuuta 2014;

| — | asioissa SA.33451 ja SA.33581 (sähkökaupan harjoittajat ja elektrodien valmistajat) 11 päivänä syyskuuta 2013, 24 päivänä maaliskuuta 2014, 14 päivänä toukokuuta 2014, 3 päivänä syyskuuta 2014 ja 10 päivänä lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

—

asioissa SA.33451 ja SA.33581 (sähkökaupan harjoittajat ja elektrodien valmistajat) 11 päivänä syyskuuta 2013, 24 päivänä maaliskuuta 2014, 14 päivänä toukokuuta 2014, 3 päivänä syyskuuta 2014 ja 10 päivänä lokakuuta 2014.

| (9) | Komissio lähetti 11 päivänä maaliskuuta 2014 Energy Holdingille selvityspyynnön, joka liittyi yrityksen asiassa SA.33451 (sähkökaupan harjoittajat) esittämiin huomautuksiin. Energy Holding vastasi pyyntöön 8 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti 11 päivänä maaliskuuta 2014 Energy Holdingille selvityspyynnön, joka liittyi yrityksen asiassa SA.33451 (sähkökaupan harjoittajat) esittämiin huomautuksiin. Energy Holding vastasi pyyntöön 8 päivänä toukokuuta 2014.

| (10) | Komissio sai lisähuomautuksia asianomaisilta






  — | asiassa SA.33623 (ArcelorMittal) sähköpostitse 30 päivänä heinäkuuta ja 2 päivänä elokuuta 2012; |
| --- | --- | --- |

(10)

Komissio sai lisähuomautuksia asianomaisilta

—

asiassa SA.33623 (ArcelorMittal) sähköpostitse 30 päivänä heinäkuuta ja 2 päivänä elokuuta 2012;

| — | asiassa SA.33624 (Alro) 30 päivänä toukokuuta, 28 päivänä kesäkuuta ja 2 päivänä heinäkuuta 2013 sekä 21 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä; |
| --- | --- |

—

asiassa SA.33624 (Alro) 30 päivänä toukokuuta, 28 päivänä kesäkuuta ja 2 päivänä heinäkuuta 2013 sekä 21 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä;

| — | asiassa SA.33451 (sähkökaupan harjoittajat) 18 ja 19 päivänä marraskuuta 2013, 16 ja 18 päivänä kesäkuuta 2014 sekä 25 päivänä heinäkuuta ja 25 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä; |
| --- | --- |

—

asiassa SA.33451 (sähkökaupan harjoittajat) 18 ja 19 päivänä marraskuuta 2013, 16 ja 18 päivänä kesäkuuta 2014 sekä 25 päivänä heinäkuuta ja 25 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä;

| — | asiassa SA.33581 (elektrodien valmistajat) faksitse ja sähköpostitse 18 päivänä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

—

asiassa SA.33581 (elektrodien valmistajat) faksitse ja sähköpostitse 18 päivänä tammikuuta 2013.

2.   VÄITETTYJEN TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

VÄITETTYJEN TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (11) | Tässä jaksossa kuvataan sopimuspuolia (Hidroelectrica ja väitetyt tuensaajat) sekä tarkasteltavana olevia sähkönmyyntisopimuksia Romanian sähkömarkkinoilla. |
| --- | --- |

(11)

Tässä jaksossa kuvataan sopimuspuolia (Hidroelectrica ja väitetyt tuensaajat) sekä tarkasteltavana olevia sähkönmyyntisopimuksia Romanian sähkömarkkinoilla.

2.1   Sopimuspuolet

Sopimuspuolet

2.1.1   Hidroelectrica

Hidroelectrica

| (12) | Hidroelectrica perustettiin vuonna 2000, kun Romanian hallitus perusti neljä itsenäistä ja täysin valtion omistamaa yritystä. Hidroelectricaan sovelletaan yleistä yhtiölainsäädäntöä. Sen osakkeenomistajia ovat Romanian valtio talous- ja kauppaministeriön kautta (80,056 prosenttia) sekä kantelija (19,943 prosenttia). Romanian valtio on edustettuna yhtiökokouksissa, ja se nimittää jäseniä Hidroelectrican hallitukseen. Hidroelectrican hallituksen jäsenet voivat samanaikaisesti toimia myös Romanian hallituksen viroissa (8). |
| --- | --- |

(12)

Hidroelectrica perustettiin vuonna 2000, kun Romanian hallitus perusti neljä itsenäistä ja täysin valtion omistamaa yritystä. Hidroelectricaan sovelletaan yleistä yhtiölainsäädäntöä. Sen osakkeenomistajia ovat Romanian valtio talous- ja kauppaministeriön kautta (80,056 prosenttia) sekä kantelija (19,943 prosenttia). Romanian valtio on edustettuna yhtiökokouksissa, ja se nimittää jäseniä Hidroelectrican hallitukseen. Hidroelectrican hallituksen jäsenet voivat samanaikaisesti toimia myös Romanian hallituksen viroissa (8).

8

| (13) | Hidroelectrica on Romanian suurin sähköntuottaja. Sen vuotuinen tuotantokapasiteetti on noin 17,5 terawattituntia tavanomaisena vesivuotena. Hidroelectrica tuottaa sähköä patoja ja jokivoimalaitoksia hyödyntämällä. Tuotannon määrä kuitenkin vaihtelee huomattavasti hydrologisten olosuhteiden mukaan: vuonna 2004 Hidroelectrican tuotanto oli 17,6 terawattituntia, vuonna 2009 se oli 16,4 terawattituntia ja vuonna 2010 puolestaan 21,3 terawattituntia. Hidroelectrican markkinaosuus oli 28,24 prosenttia vuonna 2013. Se oli suurin toimittaja ennen lämpöhiiltä hyödyntävää Complexul Energetic Olteniaa, jonka markkinaosuus oli 20,83 prosenttia, ja Nuclearelectricaa, jonka markkinaosuus oli 20,65 prosenttia. Sekä Complexul Energetic Oltenia että Nuclearelectrica ovat valtion omistuksessa. |
| --- | --- |

(13)

Hidroelectrica on Romanian suurin sähköntuottaja. Sen vuotuinen tuotantokapasiteetti on noin 17,5 terawattituntia tavanomaisena vesivuotena. Hidroelectrica tuottaa sähköä patoja ja jokivoimalaitoksia hyödyntämällä. Tuotannon määrä kuitenkin vaihtelee huomattavasti hydrologisten olosuhteiden mukaan: vuonna 2004 Hidroelectrican tuotanto oli 17,6 terawattituntia, vuonna 2009 se oli 16,4 terawattituntia ja vuonna 2010 puolestaan 21,3 terawattituntia. Hidroelectrican markkinaosuus oli 28,24 prosenttia vuonna 2013. Se oli suurin toimittaja ennen lämpöhiiltä hyödyntävää Complexul Energetic Olteniaa, jonka markkinaosuus oli 20,83 prosenttia, ja Nuclearelectricaa, jonka markkinaosuus oli 20,65 prosenttia. Sekä Complexul Energetic Oltenia että Nuclearelectrica ovat valtion omistuksessa.

| (14) | Hidroelectrican kustannusrakenteelle ovat ominaisia korkeat kiinteät kustannukset (jotka liittyvät voimalaitospatojen ja muiden rakennusurakoiden kuoletukseen ja säännölliseen huoltoon) ja alhaiset muuttuvat tuotantokustannukset. Vesivoimalla on usein pienemmät rajakustannukset muihin sähkölähteisiin, etenkin fossiilisiin polttoaineisiin, verrattuna. Tämä kustannusrakenne johtuu siitä, että vesivoimaan perustuvaan sähköntuotantoon ei tavallisesti liity merkittäviä polttoaine- tai rajakustannuksia (9). Sen vuoksi kukin vesivoiman tuottaja voi suurelta osin itse päättää myyntipolitiikasta ja kattaa tuotannon rajakustannukset ylittävät kustannukset täysimääräisesti myymällään tuotannolla. Vesivoiman (ja muun energian) tuotannon perussääntönä on, että kaikki kustannukset olisi katettava pitkällä aikavälillä. Tämän lisäksi ei ole muita määrääviä tai normatiivisia taloudellisia sääntöjä, jotka sääntelisivät yksinomaan tiettyjen ostajasegmenttien kustannuksiin perustuvaa optimaalista hinnanmääritystä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen esimerkiksi kaikkien myytyjen kilowattituntien ei tarvitse vaikuttaa samanarvoisesti kiinteiden kustannusten täysimääräiseen kattamiseen kullekin ostajalle myydystä tuotannosta riippumatta. Hidroelectrican tuotanto riippuu kuitenkin hydrologisista olosuhteista, eikä se pysty mukauttamaan kiinteää kustannuspohjaansa. Sen vuoksi yrityksen tuotannon ja siten myös tulojen hallitsematon vaihtelu voi aiheuttaa sille pitkällä aikavälillä riskin. Varmistaakseen tasaiset ja ennakoitavat tulot Hidroelectrica tarvitsee vakaan tuotannon pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(14)

Hidroelectrican kustannusrakenteelle ovat ominaisia korkeat kiinteät kustannukset (jotka liittyvät voimalaitospatojen ja muiden rakennusurakoiden kuoletukseen ja säännölliseen huoltoon) ja alhaiset muuttuvat tuotantokustannukset. Vesivoimalla on usein pienemmät rajakustannukset muihin sähkölähteisiin, etenkin fossiilisiin polttoaineisiin, verrattuna. Tämä kustannusrakenne johtuu siitä, että vesivoimaan perustuvaan sähköntuotantoon ei tavallisesti liity merkittäviä polttoaine- tai rajakustannuksia (9). Sen vuoksi kukin vesivoiman tuottaja voi suurelta osin itse päättää myyntipolitiikasta ja kattaa tuotannon rajakustannukset ylittävät kustannukset täysimääräisesti myymällään tuotannolla. Vesivoiman (ja muun energian) tuotannon perussääntönä on, että kaikki kustannukset olisi katettava pitkällä aikavälillä. Tämän lisäksi ei ole muita määrääviä tai normatiivisia taloudellisia sääntöjä, jotka sääntelisivät yksinomaan tiettyjen ostajasegmenttien kustannuksiin perustuvaa optimaalista hinnanmääritystä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen esimerkiksi kaikkien myytyjen kilowattituntien ei tarvitse vaikuttaa samanarvoisesti kiinteiden kustannusten täysimääräiseen kattamiseen kullekin ostajalle myydystä tuotannosta riippumatta. Hidroelectrican tuotanto riippuu kuitenkin hydrologisista olosuhteista, eikä se pysty mukauttamaan kiinteää kustannuspohjaansa. Sen vuoksi yrityksen tuotannon ja siten myös tulojen hallitsematon vaihtelu voi aiheuttaa sille pitkällä aikavälillä riskin. Varmistaakseen tasaiset ja ennakoitavat tulot Hidroelectrica tarvitsee vakaan tuotannon pitkällä aikavälillä.

9

| (15) | Vuonna 2005, jolloin useimmat tarkasteltavana olevista sopimuksista tehtiin, Hidroelectrican strategiaan kuului uudistaminen ja uuden 1,6 gigawatin vesivoimalaitoksen rakentaminen. Kokonaisinvestointien arvioitiin olevan 5,9 miljardia euroa vuosina 2005–2025. Uudistusohjelma edellytti 800 miljoonaa euroa ulkopuolista rahoitusta.
  Hidroelectrica aloitti 26 päivänä kesäkuuta 2012 maksukyvyttömyysmenettelyn (10), joka päättyi 26 päivänä kesäkuuta 2013
   (11). Hidroelectrica aloitti maksukyvyttömyysmenettelyn uudelleen 25 päivänä helmikuuta 2014. Selvittäjän laatiman maksukyvyttömyysraportin (12) mukaan Hidroelectrican maksukyvyttömyys johtui useista tekijöistä: yrityksen oli myytävä merkittävä osa tuotannostaan säännellyillä markkinoilla hintaan, joka ei kattanut tuotantokustannuksia, sen oli ostettava suuria määriä kallista sähköä valtion omistamilta romanialaisilta sähköntuottajilta (ostettu sähkömäärä myytiin sen jälkeen uudelleen halvemmalla hinnalla), minkä lisäksi sen myyntisopimukset, liian suuret investoinnit, huono hallinto ja liialliset työvoimakustannukset johtivat tilanteeseen, jossa Hidroelectrica ei pystynyt maksamaan velkojaan luotonantajille. |
| --- | --- |

(15)

Vuonna 2005, jolloin useimmat tarkasteltavana olevista sopimuksista tehtiin, Hidroelectrican strategiaan kuului uudistaminen ja uuden 1,6 gigawatin vesivoimalaitoksen rakentaminen. Kokonaisinvestointien arvioitiin olevan 5,9 miljardia euroa vuosina 2005–2025. Uudistusohjelma edellytti 800 miljoonaa euroa ulkopuolista rahoitusta.

Hidroelectrica aloitti 26 päivänä kesäkuuta 2012 maksukyvyttömyysmenettelyn (10), joka päättyi 26 päivänä kesäkuuta 2013
   (11). Hidroelectrica aloitti maksukyvyttömyysmenettelyn uudelleen 25 päivänä helmikuuta 2014. Selvittäjän laatiman maksukyvyttömyysraportin (12) mukaan Hidroelectrican maksukyvyttömyys johtui useista tekijöistä: yrityksen oli myytävä merkittävä osa tuotannostaan säännellyillä markkinoilla hintaan, joka ei kattanut tuotantokustannuksia, sen oli ostettava suuria määriä kallista sähköä valtion omistamilta romanialaisilta sähköntuottajilta (ostettu sähkömäärä myytiin sen jälkeen uudelleen halvemmalla hinnalla), minkä lisäksi sen myyntisopimukset, liian suuret investoinnit, huono hallinto ja liialliset työvoimakustannukset johtivat tilanteeseen, jossa Hidroelectrica ei pystynyt maksamaan velkojaan luotonantajille.

10

11

12

2.1.2   Väitetyt tuensaajat

Väitetyt tuensaajat

| (16) | Hidroelectrica teki tarkasteltavana olevat sopimukset seuraavien asiakkaiden kanssa:






  — | Kahdeksan sähkökaupan harjoittajaa: Alpiq RomEnergie, aikaisemmin SC EHOL Distribution, on Energy Holdingin oikeusseuraaja. EHOL Distribution myytiin Alpiqille ja yrityksen nimeksi muutettiin Alpiq RomEnergie. Alpiq RomIndustries, aikaisemmin SC Buzmann Industries SRL. Molempien yritysten omistaja on yksityinen sveitsiläinen toimija Alpiq, joka perustettiin yritysten Aare-Tessin Ltd for Electricity ja EnergieOuest Suisse fuusiolla vuonna 2008. Alpiq toimii pääasiassa Kaakkois-Euroopassa. EFT on Kyprokseen sijoittautuneen EFT Groupin tytäryhtiö ja toimii pääasiassa Balkanin alueella. Electrica tarjoaa sähköpalveluja sekä vaatimukset täyttäville vähittäiskaupan asiakkaille että sen omille tytäryhtiöille Romaniassa. Electromagnetica tarjoaa valaistustuotteita ja -palveluja sekä harjoittaa sähkökauppaa Romaniassa. Energy Holding on yksityinen energiantoimittaja ja toimii Romaniassa sekä Kaakkois-Euroopassa. EURO-PEC myy rauta- ja terästuotteita maa- ja vesirakentamiseen sekä teollisuus- ja laivanrakennukseen Kaakkois-Euroopassa. Luxten-Lighting valmistaa valaistustuotteita ja harjoittaa sähkökauppaa. |
| --- | --- | --- |

(16)

Hidroelectrica teki tarkasteltavana olevat sopimukset seuraavien asiakkaiden kanssa:

—

Kahdeksan sähkökaupan harjoittajaa: Alpiq RomEnergie, aikaisemmin SC EHOL Distribution, on Energy Holdingin oikeusseuraaja. EHOL Distribution myytiin Alpiqille ja yrityksen nimeksi muutettiin Alpiq RomEnergie. Alpiq RomIndustries, aikaisemmin SC Buzmann Industries SRL. Molempien yritysten omistaja on yksityinen sveitsiläinen toimija Alpiq, joka perustettiin yritysten Aare-Tessin Ltd for Electricity ja EnergieOuest Suisse fuusiolla vuonna 2008. Alpiq toimii pääasiassa Kaakkois-Euroopassa. EFT on Kyprokseen sijoittautuneen EFT Groupin tytäryhtiö ja toimii pääasiassa Balkanin alueella. Electrica tarjoaa sähköpalveluja sekä vaatimukset täyttäville vähittäiskaupan asiakkaille että sen omille tytäryhtiöille Romaniassa. Electromagnetica tarjoaa valaistustuotteita ja -palveluja sekä harjoittaa sähkökauppaa Romaniassa. Energy Holding on yksityinen energiantoimittaja ja toimii Romaniassa sekä Kaakkois-Euroopassa. EURO-PEC myy rauta- ja terästuotteita maa- ja vesirakentamiseen sekä teollisuus- ja laivanrakennukseen Kaakkois-Euroopassa. Luxten-Lighting valmistaa valaistustuotteita ja harjoittaa sähkökauppaa.

Alpiq RomEnergie

Alpiq RomIndustries

EFT

Electrica

Electromagnetica

Energy Holding

EURO-PEC

Luxten-Lighting

| — | Kaksi elektrodien valmistajaa: Electrocarbon on julkinen osakeyhtiö, joka valmistaa grafiittielektrodeja, kalsinoitua öljykoksia, Söderbergin massaa ja hiilisauvoja masuuneja varten. Vuonna 1984 perustettu Elsid valmistaa grafiittielektrodeja metalliteollisuuteen. |
| --- | --- |

—

Kaksi elektrodien valmistajaa: Electrocarbon on julkinen osakeyhtiö, joka valmistaa grafiittielektrodeja, kalsinoitua öljykoksia, Söderbergin massaa ja hiilisauvoja masuuneja varten. Vuonna 1984 perustettu Elsid valmistaa grafiittielektrodeja metalliteollisuuteen.

Electrocarbon

Elsid

| — | ArcelorMittal on monikansallisen konsernin tytäryhtiö. Konserni toimii samalla nimellä ja on johtava terästuottaja maailmassa. ArcelorMittal valmistaa kuuma- ja kylmävalssattuja, sinkittyjä, peitattuja ja öljyttyjä keloja sekä levyjä. Yritys on Romanian suurin terästuottaja ja toiseksi suurin teollinen sähkönkuluttaja. Se kuluttaa sähköä vuosittain yli 1,7 terawattituntia. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal on monikansallisen konsernin tytäryhtiö. Konserni toimii samalla nimellä ja on johtava terästuottaja maailmassa. ArcelorMittal valmistaa kuuma- ja kylmävalssattuja, sinkittyjä, peitattuja ja öljyttyjä keloja sekä levyjä. Yritys on Romanian suurin terästuottaja ja toiseksi suurin teollinen sähkönkuluttaja. Se kuluttaa sähköä vuosittain yli 1,7 terawattituntia.

ArcelorMittal

| — | Alro on Vimetco NL:n tytäryhtiö. Vimetco NL on venäläisomistuksessa oleva holdingyhtiö, jonka päätoimipaikka on Alankomaissa. Alron vuotuinen sähkönkulutus on yli 3 terawattituntia jatkumona (24 tuntia vuorokaudessa), mikä tekee siitä Romanian suurimman teollisen sähkönkuluttajan. |
| --- | --- |

—

Alro on Vimetco NL:n tytäryhtiö. Vimetco NL on venäläisomistuksessa oleva holdingyhtiö, jonka päätoimipaikka on Alankomaissa. Alron vuotuinen sähkönkulutus on yli 3 terawattituntia jatkumona (24 tuntia vuorokaudessa), mikä tekee siitä Romanian suurimman teollisen sähkönkuluttajan.

Alro

2.2   Sopimukset

Sopimukset

| (17) | Hidroelectrica teki 14 sähköntoimitussopimusta väitettyjen tuensaajien kanssa: yhden sopimuksen kunkin kahdeksan sähkökaupan harjoittajan kanssa Electricaa (13) lukuun ottamatta, yhden sopimuksen Electrocarbonin, Elsidin ja Alron kanssa sekä kaksi vuoden pituista sopimusta ArcelorMittalin kanssa. Näiden sopimusten pääpiirteet kuvataan yksityiskohtaisesti jäljempänä johdanto-osan 19–23 kappaleessa. Kattavampia kuvauksia ja lisätietoja on saatavilla kunkin menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä ja tämän päätöksen liitteessä I. |
| --- | --- |

(17)

Hidroelectrica teki 14 sähköntoimitussopimusta väitettyjen tuensaajien kanssa: yhden sopimuksen kunkin kahdeksan sähkökaupan harjoittajan kanssa Electricaa (13) lukuun ottamatta, yhden sopimuksen Electrocarbonin, Elsidin ja Alron kanssa sekä kaksi vuoden pituista sopimusta ArcelorMittalin kanssa. Näiden sopimusten pääpiirteet kuvataan yksityiskohtaisesti jäljempänä johdanto-osan 19–23 kappaleessa. Kattavampia kuvauksia ja lisätietoja on saatavilla kunkin menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä ja tämän päätöksen liitteessä I.

13

| (18) | Sopimusten tekopäivämäärä: Yhdeksän sopimusta oli jo voimassa vuonna 2007, jolloin Romania liittyi EU:hun, ja viisi sopimusta (14) tehtiin Romanian EU:hun liittymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(18)

Sopimusten tekopäivämäärä: Yhdeksän sopimusta oli jo voimassa vuonna 2007, jolloin Romania liittyi EU:hun, ja viisi sopimusta (14) tehtiin Romanian EU:hun liittymisen jälkeen.

Sopimusten tekopäivämäärä:

14

| (19) | Sopimusten kesto: Useimmat sopimukset olivat pitkäkestoisia ja tehtiin 5–10 vuodeksi: viisi sopimusta tehtiin alun perin kymmeneksi vuodeksi (15), kaksi sopimusta tehtiin seitsemäksi vuodeksi (16), kolme sopimusta tehtiin viideksi vuodeksi (17) (näistä kahta pidennettiin vielä viideksi vuodeksi vuonna 2004 (18)) ja neljä jäljelle jäävää sopimusta tehtiin vuodeksi (19) tai vuotta lyhyemmäksi ajaksi (20). |
| --- | --- |

(19)

Sopimusten kesto: Useimmat sopimukset olivat pitkäkestoisia ja tehtiin 5–10 vuodeksi: viisi sopimusta tehtiin alun perin kymmeneksi vuodeksi (15), kaksi sopimusta tehtiin seitsemäksi vuodeksi (16), kolme sopimusta tehtiin viideksi vuodeksi (17) (näistä kahta pidennettiin vielä viideksi vuodeksi vuonna 2004 (18)) ja neljä jäljelle jäävää sopimusta tehtiin vuodeksi (19) tai vuotta lyhyemmäksi ajaksi (20).

Sopimusten kesto:

15

16

17

18

19

20

| (20) | Sopimusten nykytila: Ainoastaan Alron kanssa tehty sopimus on edelleen voimassa. Kaikkien muiden sopimusten osalta i) Hidroelectrican selvittäjä irtisanoi sopimuksen maksukyvyttömyysmenettelyn aikana vuonna 2012, ii) yksi sopimuspuolista irtisanoi sopimuksen (21) tai iii) sopimuksen voimassaoloaika päättyi (22). |
| --- | --- |

(20)

Sopimusten nykytila: Ainoastaan Alron kanssa tehty sopimus on edelleen voimassa. Kaikkien muiden sopimusten osalta i) Hidroelectrican selvittäjä irtisanoi sopimuksen maksukyvyttömyysmenettelyn aikana vuonna 2012, ii) yksi sopimuspuolista irtisanoi sopimuksen (21) tai iii) sopimuksen voimassaoloaika päättyi (22).

Sopimusten nykytila:

21

22

| (21) | Sopimushinnat: Tarkasteltavana olevissa sopimuksissa asetetut hinnat olivat –tapauskohtaisia hintoja, joista neuvoteltiin erikseen kunkin ostajan kanssa. Hintoja ei määritetty Hidroelectrican olemassa olevan tariffitaulukon perusteella esimerkiksi alentamalla tai korottamalla sovellettavaa tariffia tai tariffitasoa.






  — | Luxten-Lightingin (sähkökaupan harjoittaja) kanssa tehdyssä sopimuksessa hinnaksi asetettiin alun perin kiinteä määrä, joka oli voimassa toistaiseksi. Sen jälkeen sopimukseen tehtiin vuosittain lisäyksiä, joissa alkuperäistä sopimushintaa korotettiin. |
| --- | --- | --- |

(21)

Sopimushinnat: Tarkasteltavana olevissa sopimuksissa asetetut hinnat olivat –tapauskohtaisia hintoja, joista neuvoteltiin erikseen kunkin ostajan kanssa. Hintoja ei määritetty Hidroelectrican olemassa olevan tariffitaulukon perusteella esimerkiksi alentamalla tai korottamalla sovellettavaa tariffia tai tariffitasoa.

Sopimushinnat:

tapauskohtaisia

—

Luxten-Lightingin (sähkökaupan harjoittaja) kanssa tehdyssä sopimuksessa hinnaksi asetettiin alun perin kiinteä määrä, joka oli voimassa toistaiseksi. Sen jälkeen sopimukseen tehtiin vuosittain lisäyksiä, joissa alkuperäistä sopimushintaa korotettiin.

| — | Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyissä sopimuksissa hinnaksi asetettiin alun perin kiinteä määrä, joka oli voimassa vain ensimmäisen sopimusvuoden. Hinnaksi muutettiin 1 päivänä syyskuuta 2003
   (23) sama kiinteä määrä kullekin vuodelle alkuperäisen sopimusajan loppuun saakka. Ennen vuotta 2007 sopimuspuolet tarkistivat jälleen tuleville vuosille asetettua hintaa vahvistamalla saman kiinteän määrän kullekin vuodelle sopimusten voimassaoloajan loppuun saakka (24). Vaikka sopimushinnaksi määritettiin ennalta kiinteä määrä, sopimuspuolet neuvottelivat ja sopivat käytännössä vuosittain sopimusta korkeammista hinnoista. Vuonna 2010 Electrocarbon ja Elsid eivät kuitenkaan hyväksyneet Hidroelectrican pyytämää koko hinnankorotusta, jolloin Hidroelectrica ilmoitti yksipuolisesti keskeyttävänsä sähköntoimituksen. Asia vietiin ratkaistavaksi toimivaltaiseen tuomioistuimeen, joka ei hyväksynyt Hidroelectrican pyyntöä korottaa hintoja sopimuksessa sovitusta tasosta (25). |
| --- | --- |

—

Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyissä sopimuksissa hinnaksi asetettiin alun perin kiinteä määrä, joka oli voimassa vain ensimmäisen sopimusvuoden. Hinnaksi muutettiin 1 päivänä syyskuuta 2003
   (23) sama kiinteä määrä kullekin vuodelle alkuperäisen sopimusajan loppuun saakka. Ennen vuotta 2007 sopimuspuolet tarkistivat jälleen tuleville vuosille asetettua hintaa vahvistamalla saman kiinteän määrän kullekin vuodelle sopimusten voimassaoloajan loppuun saakka (24). Vaikka sopimushinnaksi määritettiin ennalta kiinteä määrä, sopimuspuolet neuvottelivat ja sopivat käytännössä vuosittain sopimusta korkeammista hinnoista. Vuonna 2010 Electrocarbon ja Elsid eivät kuitenkaan hyväksyneet Hidroelectrican pyytämää koko hinnankorotusta, jolloin Hidroelectrica ilmoitti yksipuolisesti keskeyttävänsä sähköntoimituksen. Asia vietiin ratkaistavaksi toimivaltaiseen tuomioistuimeen, joka ei hyväksynyt Hidroelectrican pyyntöä korottaa hintoja sopimuksessa sovitusta tasosta (25).

23

24

25

| (22) | Sopimuspuolten oikeus irtisanoa sopimus yksipuolisesti:






  — | Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyissä sopimuksissa ostajalla oli oikeus irtisanoa sopimus antamalla kirjallinen ennakkoilmoitus 30 päivää ennen sopimuksen päättymistä. Jos tätä lauseketta ei noudatettu, ostajan oli maksettava sopimuksessa sovitut määrät siihen saakka kun Hidroelectrica teki uuden sähköntoimitussopimuksen vastaavin ehdoin uuden ostajan kanssa (26). |
| --- | --- | --- |

(22)

Sopimuspuolten oikeus irtisanoa sopimus yksipuolisesti:

—

Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyissä sopimuksissa ostajalla oli oikeus irtisanoa sopimus antamalla kirjallinen ennakkoilmoitus 30 päivää ennen sopimuksen päättymistä. Jos tätä lauseketta ei noudatettu, ostajan oli maksettava sopimuksessa sovitut määrät siihen saakka kun Hidroelectrica teki uuden sähköntoimitussopimuksen vastaavin ehdoin uuden ostajan kanssa (26).

26

| — | Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyissä sopimuksissa myös Hidroelectricalla oli oikeus irtisanoa sopimus seuraavissa tilanteissa: i) jos ostetun sähkön sopimushinta ja/tai mikä tahansa sopimussakko jätetään toistuvasti maksamatta; ii) jos ostaja menettää asemansa Romanian lainsäädännön mukaisena vaatimukset täyttävänä kuluttajana (mikä on sopimuksen keskeinen osa), jolloin sopimus voidaan irtisanoa viiden työpäivän kuluessa siitä päivästä, kun tämä asema menetettiin; iii) jos ostaja ei suostu tekemään uutta sopimusta tai muuttamaan voimassa olevaa sopimusta silloin, jos sopimuksen voimaantulohetkellä vallinneet taloudelliset ja tekniset olosuhteet muuttuvat, jolloin sopimus voidaan irtisanoa antamalla ilmoitus 30 kalenteripäivää ennen sopimuksen päättymistä; iv) muussa tapauksessa, josta säädetään tai määrätään sovellettavissa säädöksissä tai määräyksissä (27). |
| --- | --- |

—

Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyissä sopimuksissa myös Hidroelectricalla oli oikeus irtisanoa sopimus seuraavissa tilanteissa: i) jos ostetun sähkön sopimushinta ja/tai mikä tahansa sopimussakko jätetään toistuvasti maksamatta; ii) jos ostaja menettää asemansa Romanian lainsäädännön mukaisena vaatimukset täyttävänä kuluttajana (mikä on sopimuksen keskeinen osa), jolloin sopimus voidaan irtisanoa viiden työpäivän kuluessa siitä päivästä, kun tämä asema menetettiin; iii) jos ostaja ei suostu tekemään uutta sopimusta tai muuttamaan voimassa olevaa sopimusta silloin, jos sopimuksen voimaantulohetkellä vallinneet taloudelliset ja tekniset olosuhteet muuttuvat, jolloin sopimus voidaan irtisanoa antamalla ilmoitus 30 kalenteripäivää ennen sopimuksen päättymistä; iv) muussa tapauksessa, josta säädetään tai määrätään sovellettavissa säädöksissä tai määräyksissä (27).

27

2.3   Romanian sähkömarkkinat

Romanian sähkömarkkinat

| (23) | Tarkastelujaksona Romaniassa käytiin sähkökauppaa pääasiassa kaksilla markkinoilla: i) säännellyillä sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään säänneltyjen tariffien ja ehtojen perusteella, sekä ii) kilpailluilla sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään vapaasti esimerkiksi seuraavien keskeisten sopimustyyppien välityksellä: keskittyneiden markkinoiden kahdenväliset sopimukset ja niin sanottujen suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoiden vapaasti neuvoteltavat kahdenväliset sopimukset. |
| --- | --- |

(23)

Tarkastelujaksona Romaniassa käytiin sähkökauppaa pääasiassa kaksilla markkinoilla: i) säännellyillä sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään säänneltyjen tariffien ja ehtojen perusteella, sekä ii) kilpailluilla sähkömarkkinoilla, joilla sähkökauppaa käydään vapaasti esimerkiksi seuraavien keskeisten sopimustyyppien välityksellä: keskittyneiden markkinoiden kahdenväliset sopimukset ja niin sanottujen suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoiden vapaasti neuvoteltavat kahdenväliset sopimukset.

Säännellyt sähkömarkkinat

| (24) | Säännellyillä sähkömarkkinoilla kauppaa käydään sähkön ostoa ja myyntiä koskevien puitesopimusten välityksellä. Nämä sopimukset tehdään säännellyillä markkinoilla toimivien sähköntuottajien, kuten Hidroelectrican, ja loppuasiakkaiden sähköntoimituksista viime kädessä vastaavien toimittajien välillä. Loppuasiakkaiden sähköntoimituksista vastaavilla toimittajilla on velvoite toimittaa sähköä vaatimukset täyttäville kuluttajille, jotka ovat joko i) loppukuluttajia, jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan valita sähköntoimittajaa ja ostaa sähköä kilpailluilta markkinoilta, tai ii) kotitalouksia ja muita kuin kotitalousasiakkaita, joilla on alle 50 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa (28). Vaatimukset täyttävät kuluttajat ostavat sähköä säänneltyjen tariffien mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Säännellyillä sähkömarkkinoilla kauppaa käydään sähkön ostoa ja myyntiä koskevien puitesopimusten välityksellä. Nämä sopimukset tehdään säännellyillä markkinoilla toimivien sähköntuottajien, kuten Hidroelectrican, ja loppuasiakkaiden sähköntoimituksista viime kädessä vastaavien toimittajien välillä. Loppuasiakkaiden sähköntoimituksista vastaavilla toimittajilla on velvoite toimittaa sähköä vaatimukset täyttäville kuluttajille, jotka ovat joko i) loppukuluttajia, jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan valita sähköntoimittajaa ja ostaa sähköä kilpailluilta markkinoilta, tai ii) kotitalouksia ja muita kuin kotitalousasiakkaita, joilla on alle 50 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa (28). Vaatimukset täyttävät kuluttajat ostavat sähköä säänneltyjen tariffien mukaisesti.

28

| (25) | Säännellyillä markkinoilla Romanian energia-alan sääntelyviranomainen, jäljempänä ’ANRE’, määrittää etukäteen vuotuiset sähkön hinnat ja määrät, jotka markkinoilla toimivien sähköntuottajien on toimitettava. Hidroelectrican on ANREn pyynnön mukaisesti toimitettava sähköä tukkumyyntinä jakelijoille, jotka toimittavat sähköä vähittäismyyntinä säännellyillä markkinoilla. ANRE vahvistaa Hidroelectricalle maksettavat tukkuhinnat määrittämällä hyväksyttyjen kustannusten perustellun tason ja tuottoasteen. Vuosina 2004–2010 Hidroelectricalle maksettavat tukkuhinnat olivat seuraavanlaiset (Romanian leuta megawattitunnilta) (29):











  2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 40 | 67 | 54,59 | 62,46 | 60,53 | 67,65 | 72 |

(25)

Säännellyillä markkinoilla Romanian energia-alan sääntelyviranomainen, jäljempänä ’ANRE’, määrittää etukäteen vuotuiset sähkön hinnat ja määrät, jotka markkinoilla toimivien sähköntuottajien on toimitettava. Hidroelectrican on ANREn pyynnön mukaisesti toimitettava sähköä tukkumyyntinä jakelijoille, jotka toimittavat sähköä vähittäismyyntinä säännellyillä markkinoilla. ANRE vahvistaa Hidroelectricalle maksettavat tukkuhinnat määrittämällä hyväksyttyjen kustannusten perustellun tason ja tuottoasteen. Vuosina 2004–2010 Hidroelectricalle maksettavat tukkuhinnat olivat seuraavanlaiset (Romanian leuta megawattitunnilta) (29):

29

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

40

67

54,59

62,46

60,53

67,65

72

Kilpaillut sähkömarkkinat

| (26) | Romanian kilpaillut sähkömarkkinat on vuodesta 2005 lähtien jaettu viiteen eri markkina-alueeseen:






  — | OPCOMin hallinnoimat keskittyneet markkinat; |
| --- | --- | --- |

(26)

Romanian kilpaillut sähkömarkkinat on vuodesta 2005 lähtien jaettu viiteen eri markkina-alueeseen:

—

OPCOMin hallinnoimat keskittyneet markkinat;

| — | suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat; |
| --- | --- |

—

suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat;

| — | oheispalvelujen markkinat; |
| --- | --- |

—

oheispalvelujen markkinat;

| — | tasemarkkinat; ja |
| --- | --- |

—

tasemarkkinat; ja

| — | vientimarkkinat. |
| --- | --- |

—

vientimarkkinat.

| (27) | Keskittyneitä markkinoita hallinnoi OPCOM. Vuonna 2001 valtioneuvoston päätöksellä nro 627/2000 perustettu osakeyhtiö OPCOM on siirtoverkonhaltija Transelectrican kokonaan omistama tytäryhtiö. OPCOM toimii ANREn myöntämän luvan nojalla sähkön tukkukaupan markkinapaikkana Romaniassa. OPCOM on Romanian ainoa sähköpörssi, joka toimii sähkön markkinapaikkana ja sähkökaupan välittäjänä. |
| --- | --- |

(27)

Keskittyneitä markkinoita hallinnoi OPCOM. Vuonna 2001 valtioneuvoston päätöksellä nro 627/2000 perustettu osakeyhtiö OPCOM on siirtoverkonhaltija Transelectrican kokonaan omistama tytäryhtiö. OPCOM toimii ANREn myöntämän luvan nojalla sähkön tukkukaupan markkinapaikkana Romaniassa. OPCOM on Romanian ainoa sähköpörssi, joka toimii sähkön markkinapaikkana ja sähkökaupan välittäjänä.

| (28) | OPCOMissa voi käydä kauppaa viidellä keskeisellä markkinasegmentillä: i) vuorokausimarkkinat, ii) päivänsisäiset markkinat, joita OPCOM on hallinnoinut vasta heinäkuusta 2011 lähtien, iii) keskittyneet kahdenväliset markkinat eli julkisten myyntitarjousten perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (OPCOM-PCCB) ja jatkuvien neuvottelujen perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (PCCB-NC), iv) vihreiden sertifikaattien keskittyneet markkinat ja v) kasvihuonekaasujen päästötodistusten keskittyneet markkinat. Vihreät sertifikaatit ja kasvihuonekaasujen päästötodistukset eivät liity suoranaisesti sähkökauppaan, joten niitä ei käsitellä jäljempänä. Kaupankäynti OPCOMissa käynnistyi vasta vuonna 2005 ja ainoastaan vuorokausimarkkinoilla ja OPCOM-PCCB-markkinoilla. |
| --- | --- |

(28)

OPCOMissa voi käydä kauppaa viidellä keskeisellä markkinasegmentillä: i) vuorokausimarkkinat, ii) päivänsisäiset markkinat, joita OPCOM on hallinnoinut vasta heinäkuusta 2011 lähtien, iii) keskittyneet kahdenväliset markkinat eli julkisten myyntitarjousten perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (OPCOM-PCCB) ja jatkuvien neuvottelujen perusteella tehtävien kahdenvälisten sopimusten keskittyneet markkinat (PCCB-NC), iv) vihreiden sertifikaattien keskittyneet markkinat ja v) kasvihuonekaasujen päästötodistusten keskittyneet markkinat. Vihreät sertifikaatit ja kasvihuonekaasujen päästötodistukset eivät liity suoranaisesti sähkökauppaan, joten niitä ei käsitellä jäljempänä. Kaupankäynti OPCOMissa käynnistyi vasta vuonna 2005 ja ainoastaan vuorokausimarkkinoilla ja OPCOM-PCCB-markkinoilla.

| (29) | Kun Romania liittyi EU:hun vuonna 2007, sähkökauppaa käytiin pääasiassa säännellyillä sähkömarkkinoilla (noin 29 terawattituntia tai noin 55 prosenttia loppukysynnästä). Kilpailluilla sähkömarkkinoilla sähköä myytiin eniten i) OPCOM-PCCB-markkinoilla ja ii) vuorokausimarkkinoilla, joita kumpiakin hallinnoi OPCOM, sen jälkeen iii) suoraan neuvoteltavien ja usein pitkäaikaisten sopimusten välityksellä sekä tukku- että vähittäiskaupassa, iv) tasemarkkinoilla, joilla siirtoverkonhaltija on ainoa ostaja, sekä v) vientimarkkinoilla (3,3 terawattituntia vuonna 2007). Vuosina 2007–2010 sähköä myytiin mainituilla sääntelemättömillä markkinoilla Romaniassa seuraavasti (30):










  (TWh) |
| --- | --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Keskiarvo 2007–2010 |
| Sähköntuotanto – yhteensä | 61,39 | 64,01 | 56,69 | 59,14 | 60,31 |
| Tasemarkkinat – yhteensä | 3,49 | 3,55 | 3,21 | 2,97 | 3,30 |
| Vuorokausimarkkinat – yhteensä | 5,04 | 5,21 | 6,35 | 8,70 | 6,32 |
| OPCOM-PCCB – yhteensä | 5,88 | 8,77 | 6,33 | 4,39 | 6,34 |

(29)

Kun Romania liittyi EU:hun vuonna 2007, sähkökauppaa käytiin pääasiassa säännellyillä sähkömarkkinoilla (noin 29 terawattituntia tai noin 55 prosenttia loppukysynnästä). Kilpailluilla sähkömarkkinoilla sähköä myytiin eniten i) OPCOM-PCCB-markkinoilla ja ii) vuorokausimarkkinoilla, joita kumpiakin hallinnoi OPCOM, sen jälkeen iii) suoraan neuvoteltavien ja usein pitkäaikaisten sopimusten välityksellä sekä tukku- että vähittäiskaupassa, iv) tasemarkkinoilla, joilla siirtoverkonhaltija on ainoa ostaja, sekä v) vientimarkkinoilla (3,3 terawattituntia vuonna 2007). Vuosina 2007–2010 sähköä myytiin mainituilla sääntelemättömillä markkinoilla Romaniassa seuraavasti (30):

30

(TWh)

2007

2008

2009

2010

Keskiarvo 2007–2010

Sähköntuotanto – yhteensä

61,39

64,01

56,69

59,14

60,31

Tasemarkkinat – yhteensä

3,49

3,55

3,21

2,97

3,30

Vuorokausimarkkinat – yhteensä

5,04

5,21

6,35

8,70

6,32

OPCOM-PCCB – yhteensä

5,88

8,77

6,33

4,39

6,34

Hidroelectrican myynti eri markkinasegmenteillä

| (30) | Hidroelectrica oli (ja on edelleen) Romanian suurin sähköntuottaja: sen vuosimyynti oli keskimäärin 18,2 terawattituntia ja markkinaosuus 30,2 prosenttia vuosina 2007–2010. Sen jälkeen, kun markkinoita avattiin vuonna 2003 asteittain sähkönostajille, joilla on oikeus valita toimittajansa, Hidroelectrica on myynyt sähköä pääasiassa suoraan neuvoteltavien kahdenvälisten sopimusten kautta. Vuoteen 2007 mennessä tällaisen myynnin osuus oli lähes kaksi kolmasosaa Hidroelectrican kokonaismyynnistä. Kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään, Romanian liityttyä EU:hun Hidroelectrican myynnin osuus pysyi vuosina 2007–2010 suhteellisen tasaisena: noin 19 prosenttia säännellyllä markkinasegmentillä noin 1 prosentti muille sähköntuottajille kokonaismyyntiin verrattuna. Samanaikaisesti tasemarkkinoiden, kahdenvälisten sopimusten ja vientimarkkinoiden osuus supistui hieman, kun taas myynti OPCOMin hallinnoimilla markkinasegmenteillä kasvoi lähes merkityksettömältä tasolta vuosina 2007 ja 2008 [...] (31) prosenttiin vuonna 2010.










  Hidroelectrican myynti eri markkinasegmenteillä | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Keskiarvo 2007–2010 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Säännellyt markkinat | (...) | (...) | (...) | (...) | 19 |
| Tasemarkkinat | (...) | (...) | (...) | (...) | 6 |
| Vientimarkkinat | (...) | (...) | (...) | (...) | 7 |
| Muut sähköntuottajat | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 |
| Kahdenväliset sopimukset | (...) | (...) | (...) | (...) | 63 |
| joista tarkasteltavana olevat sopimukset | (...) | (...) | (...) | (...) | 58 |
| OPCOM (vuorokausi- ja PCCB-markkinat) | (...) | (...) | (...) | (...) | 4 |

(30)

Hidroelectrica oli (ja on edelleen) Romanian suurin sähköntuottaja: sen vuosimyynti oli keskimäärin 18,2 terawattituntia ja markkinaosuus 30,2 prosenttia vuosina 2007–2010. Sen jälkeen, kun markkinoita avattiin vuonna 2003 asteittain sähkönostajille, joilla on oikeus valita toimittajansa, Hidroelectrica on myynyt sähköä pääasiassa suoraan neuvoteltavien kahdenvälisten sopimusten kautta. Vuoteen 2007 mennessä tällaisen myynnin osuus oli lähes kaksi kolmasosaa Hidroelectrican kokonaismyynnistä. Kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään, Romanian liityttyä EU:hun Hidroelectrican myynnin osuus pysyi vuosina 2007–2010 suhteellisen tasaisena: noin 19 prosenttia säännellyllä markkinasegmentillä noin 1 prosentti muille sähköntuottajille kokonaismyyntiin verrattuna. Samanaikaisesti tasemarkkinoiden, kahdenvälisten sopimusten ja vientimarkkinoiden osuus supistui hieman, kun taas myynti OPCOMin hallinnoimilla markkinasegmenteillä kasvoi lähes merkityksettömältä tasolta vuosina 2007 ja 2008 [...] (31) prosenttiin vuonna 2010.

31

Hidroelectrican myynti eri markkinasegmenteillä

2007

2008

2009

2010

Keskiarvo 2007–2010 (%)

Säännellyt markkinat

(...)

(...)

(...)

(...)

19

Tasemarkkinat

(...)

(...)

(...)

(...)

6

Vientimarkkinat

(...)

(...)

(...)

(...)

7

Muut sähköntuottajat

(...)

(...)

(...)

(...)

1

Kahdenväliset sopimukset

(...)

(...)

(...)

(...)

63

joista tarkasteltavana olevat sopimukset

(...)

(...)

(...)

(...)

58

OPCOM (vuorokausi- ja PCCB-markkinat)

(...)

(...)

(...)

(...)

4

| (31) | Hidroelectrican sopimukset sähkökaupan harjoittajien, Electrocarbonin, Elsidin ja Alron, kanssa tehtiin suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla. Kaksi sähköntoimitussopimusta ArcelorMittalin kanssa vuosina 2010 ja 2011 tehtiin OPCOM-PCCB-markkinoilla korkeimman tarjoushinnan perusteella. Vaikka tarkasteltavana olevien sopimusten taloudellisessa ja oikeudellisessa arvioinnissa on tarkasteltava Romanian sähkömarkkinoiden laajempaa tilannetta, Hidroelectrican sopimukset, joita tässä päätöksessä käsitellään, koskevat pääasiassa kahta markkinasegmenttiä:






  — | OPCOM-PCCB-sähköpörssiä, joka yksilöidään menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä ja joka on erityisen keskeinen ArcelorMittalin sopimusten kannalta; |
| --- | --- | --- |

(31)

Hidroelectrican sopimukset sähkökaupan harjoittajien, Electrocarbonin, Elsidin ja Alron, kanssa tehtiin suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla. Kaksi sähköntoimitussopimusta ArcelorMittalin kanssa vuosina 2010 ja 2011 tehtiin OPCOM-PCCB-markkinoilla korkeimman tarjoushinnan perusteella. Vaikka tarkasteltavana olevien sopimusten taloudellisessa ja oikeudellisessa arvioinnissa on tarkasteltava Romanian sähkömarkkinoiden laajempaa tilannetta, Hidroelectrican sopimukset, joita tässä päätöksessä käsitellään, koskevat pääasiassa kahta markkinasegmenttiä:

—

OPCOM-PCCB-sähköpörssiä, joka yksilöidään menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä ja joka on erityisen keskeinen ArcelorMittalin sopimusten kannalta;

| — | suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoita, joilla tehtiin kaikki muut tässä menettelyssä tarkasteltavat sopimukset. |
| --- | --- |

—

suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoita, joilla tehtiin kaikki muut tässä menettelyssä tarkasteltavat sopimukset.

OPCOM-PCCB

| (32) | OPCOM järjestää OPCOM-PCCB-markkinasegmentillä sähkön ostoon ja myyntiin keskittyviä julkisia huutokauppoja. OPCOM välittää toimittajien ja kuluttajien osto- ja myyntitarjoukset muille markkinatoimijoille. Kussakin tarjouksessa on määritettävä i) joko alhaisin hinta, jolla osapuoli myy sähköä, tai korkein hinta, jolla osapuoli ostaa sähköä, sekä ii) puitesopimus, jonka nojalla tarjouksen tehnyt osapuoli aikoo ostaa taikka myydä sähköä. Osto- ja myyntitarjouksissa määritetään toimitusehdot, mukaan lukien sähkön määrä, sekä sopimuksen kesto (vähintään yksi kuukausi ja enintään yksi vuosi) ja sovellettava puitesopimus. Hinta määritetään parhaan tarjouksen perusteella. |
| --- | --- |

(32)

OPCOM järjestää OPCOM-PCCB-markkinasegmentillä sähkön ostoon ja myyntiin keskittyviä julkisia huutokauppoja. OPCOM välittää toimittajien ja kuluttajien osto- ja myyntitarjoukset muille markkinatoimijoille. Kussakin tarjouksessa on määritettävä i) joko alhaisin hinta, jolla osapuoli myy sähköä, tai korkein hinta, jolla osapuoli ostaa sähköä, sekä ii) puitesopimus, jonka nojalla tarjouksen tehnyt osapuoli aikoo ostaa taikka myydä sähköä. Osto- ja myyntitarjouksissa määritetään toimitusehdot, mukaan lukien sähkön määrä, sekä sopimuksen kesto (vähintään yksi kuukausi ja enintään yksi vuosi) ja sovellettava puitesopimus. Hinta määritetään parhaan tarjouksen perusteella.

| (33) | Menettelyn aloittamista koskevien päätösten julkaisemisen jälkeen komissio antoi SEUT-sopimuksen 102 artiklan nojalla päätöksen, jonka mukaan OPCOMin hallinnoima sähköpörssi muodostaa merkitykselliset palvelumarkkinat, joilla OPCOMilla on määräävä asema ja jotka ovat erilliset suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoista (32). |
| --- | --- |

(33)

Menettelyn aloittamista koskevien päätösten julkaisemisen jälkeen komissio antoi SEUT-sopimuksen 102 artiklan nojalla päätöksen, jonka mukaan OPCOMin hallinnoima sähköpörssi muodostaa merkitykselliset palvelumarkkinat, joilla OPCOMilla on määräävä asema ja jotka ovat erilliset suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoista (32).

32

Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat

| (34) | Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat muodostavat vapaat markkinat, joita ANRE ei valvo. Näillä markkinoilla sopimuspuolet neuvottelevat määristä, hinnoista ja muista sopimusehdoista kahdenvälisesti. Tämä antaa osapuolille mahdollisuuden neuvotella joustavammin myyntisopimusten ehdoista. Sopimusehdot ovat luottamuksellisia. |
| --- | --- |

(34)

Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat muodostavat vapaat markkinat, joita ANRE ei valvo. Näillä markkinoilla sopimuspuolet neuvottelevat määristä, hinnoista ja muista sopimusehdoista kahdenvälisesti. Tämä antaa osapuolille mahdollisuuden neuvotella joustavammin myyntisopimusten ehdoista. Sopimusehdot ovat luottamuksellisia.

| (35) | Komissio pyysi 21 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Romanian viranomaisia toimittamaan tietoja muista kuin tässä päätöksessä tarkasteltavana olevista, Romanian markkinoilla tehdyistä sopimuksista, joiden kestot ja sähköntoimitusten määrät vastasivat tarkasteltavana olevia sopimuksia. Komission tietopyyntö koski kaikkia Romanian sähköntoimittajia riippumatta siitä, olivatko ne valtion vai yksityisessä omistuksessa. Romanian viranomaiset toimittivat 14 päivänä toukokuuta 2014 pyydetyt tiedot kaikista pitkäkestoisista sopimuksista, jotka oli tehty sellaisten sähkönostajien kanssa, joiden vuotuinen sähkönkulutus ylitti 150 gigawattituntia, ja jotka olivat voimassa vuosien 2007 ja 2013 välillä (33). |
| --- | --- |

(35)

Komissio pyysi 21 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Romanian viranomaisia toimittamaan tietoja muista kuin tässä päätöksessä tarkasteltavana olevista, Romanian markkinoilla tehdyistä sopimuksista, joiden kestot ja sähköntoimitusten määrät vastasivat tarkasteltavana olevia sopimuksia. Komission tietopyyntö koski kaikkia Romanian sähköntoimittajia riippumatta siitä, olivatko ne valtion vai yksityisessä omistuksessa. Romanian viranomaiset toimittivat 14 päivänä toukokuuta 2014 pyydetyt tiedot kaikista pitkäkestoisista sopimuksista, jotka oli tehty sellaisten sähkönostajien kanssa, joiden vuotuinen sähkönkulutus ylitti 150 gigawattituntia, ja jotka olivat voimassa vuosien 2007 ja 2013 välillä (33).

33

| (36) | Romanian viranomaiset toimittivat olennaisia tietoja 96 sopimuksesta, jotka olivat voimassa vuosien 2007 ja 2013 välillä. Ne korostivat, että komission pyytämät tiedot kerättiin kaikista sopimuksista, jotka tehtiin kilpailuilla vähittäismarkkinoilla muiden kuin kotitalouksien kanssa merkityksellisenä ajanjaksona. Tarjontapuolella käytännössä kaikki Romanian markkinoilla toimivat merkittävät toimittajat tekivät tällaisia sopimuksia riippumatta siitä, oliko kyse ydinvoiman tai fossiilisten polttoaineiden tuottajista tai sähkökaupan harjoittajista, jotka ostivat sähkön tukkumarkkinoilta myydäkseen sen edelleen vähittäismarkkinoilla. Kysyntäpuolella ilmoitetut tiedot koskivat sopimuksia keskeisillä, suhteellisen energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, kuten teräs-, kemikaali- ja sementtiteollisuus, autonvalmistus, polttoaine- ja kaasuala sekä hiilen ja ruskohiilen louhinta (34). |
| --- | --- |

(36)

Romanian viranomaiset toimittivat olennaisia tietoja 96 sopimuksesta, jotka olivat voimassa vuosien 2007 ja 2013 välillä. Ne korostivat, että komission pyytämät tiedot kerättiin kaikista sopimuksista, jotka tehtiin kilpailuilla vähittäismarkkinoilla muiden kuin kotitalouksien kanssa merkityksellisenä ajanjaksona. Tarjontapuolella käytännössä kaikki Romanian markkinoilla toimivat merkittävät toimittajat tekivät tällaisia sopimuksia riippumatta siitä, oliko kyse ydinvoiman tai fossiilisten polttoaineiden tuottajista tai sähkökaupan harjoittajista, jotka ostivat sähkön tukkumarkkinoilta myydäkseen sen edelleen vähittäismarkkinoilla. Kysyntäpuolella ilmoitetut tiedot koskivat sopimuksia keskeisillä, suhteellisen energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, kuten teräs-, kemikaali- ja sementtiteollisuus, autonvalmistus, polttoaine- ja kaasuala sekä hiilen ja ruskohiilen louhinta (34).

34

| (37) | Nämä ostajat tekivät räätälöityjä pitkäkestoisia sopimuksia muiden toimittajien kanssa käytyjen kahdenvälisten neuvottelujen perusteella. Sopimukset vastasivat kestoltaan ja määriltään keskimäärin tarkasteltavana olevia Hidroelectrican sopimuksia. Hidroelectrican sopimusten tavoin tiedoissa ilmoitetut hinnat vaihtelivat vuodesta toiseen. Näillä pitkäkestoisilla sopimuksilla, joita ei tarkastella tässä menettelyssä, kaupatun sähkön määrä oli 11,1 terawattituntia vuosina 2007–2010, kun taas tarkasteltavana olevissa Hidroelectrican myyntisopimuksissa sähkön määrä oli 10,5 terawattituntia. Suhteellisesti tarkasteltuna viimeksi mainittujen Hidroelectrican sopimusten osuus oli 35 prosenttia suoraan neuvoteltavien sopimusten välityksellä myydystä sähköstä vuonna 2007, kun taas muut sopimukset kattoivat noin 41 prosenttia suoraan neuvoteltavien sopimusten välityksellä myydystä sähköstä. Loppuosuus (noin 24 prosenttia) liittyi pienempiä määriä koskeviin sopimuksiin. Näin ollen kaikki vastaavia ajanjaksoja ja määriä koskevat komission kriteerit täyttävät sopimukset vastasivat niitä koskevien olennaisten tietojen mukaan suurin piirtein sitä sähkön kokonaismäärää, jonka Hidroelectrica toimitti menettelyssä tarkasteltavana olevien sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Nämä ostajat tekivät räätälöityjä pitkäkestoisia sopimuksia muiden toimittajien kanssa käytyjen kahdenvälisten neuvottelujen perusteella. Sopimukset vastasivat kestoltaan ja määriltään keskimäärin tarkasteltavana olevia Hidroelectrican sopimuksia. Hidroelectrican sopimusten tavoin tiedoissa ilmoitetut hinnat vaihtelivat vuodesta toiseen. Näillä pitkäkestoisilla sopimuksilla, joita ei tarkastella tässä menettelyssä, kaupatun sähkön määrä oli 11,1 terawattituntia vuosina 2007–2010, kun taas tarkasteltavana olevissa Hidroelectrican myyntisopimuksissa sähkön määrä oli 10,5 terawattituntia. Suhteellisesti tarkasteltuna viimeksi mainittujen Hidroelectrican sopimusten osuus oli 35 prosenttia suoraan neuvoteltavien sopimusten välityksellä myydystä sähköstä vuonna 2007, kun taas muut sopimukset kattoivat noin 41 prosenttia suoraan neuvoteltavien sopimusten välityksellä myydystä sähköstä. Loppuosuus (noin 24 prosenttia) liittyi pienempiä määriä koskeviin sopimuksiin. Näin ollen kaikki vastaavia ajanjaksoja ja määriä koskevat komission kriteerit täyttävät sopimukset vastasivat niitä koskevien olennaisten tietojen mukaan suurin piirtein sitä sähkön kokonaismäärää, jonka Hidroelectrica toimitti menettelyssä tarkasteltavana olevien sopimusten mukaisesti.

| (38) | Komissiolla ei ole hallussaan tietoja, joiden mukaan Romanian toimittamissa tiedoissa käsiteltyjen sopimusten tekemiseen olisi liittynyt markkinaehtojen vastaista kaupallista toimintaa tai sopimuksiin olisi sovellettu sääntelyvaatimuksia. Näiden sopimusten vertailusta tarkasteltavana oleviin Hidroelectrican sopimuksiin Romania korosti, että selvityksen ulkopuolelle jätettiin vähittäiskaupan toimitussopimukset, jotka perustuivat Hidroelectrican tukkutoimituksiin tutkintaan liittyville osapuolille (sähkökaupan harjoittajat). Näin ollen tietokokonaisuuteen sisältyvien sopimusten voidaan katsoa edustavan halukkaiden ostajien ja halukkaiden myyjien välillä sovittuja markkinaehtoja. |
| --- | --- |

(38)

Komissiolla ei ole hallussaan tietoja, joiden mukaan Romanian toimittamissa tiedoissa käsiteltyjen sopimusten tekemiseen olisi liittynyt markkinaehtojen vastaista kaupallista toimintaa tai sopimuksiin olisi sovellettu sääntelyvaatimuksia. Näiden sopimusten vertailusta tarkasteltavana oleviin Hidroelectrican sopimuksiin Romania korosti, että selvityksen ulkopuolelle jätettiin vähittäiskaupan toimitussopimukset, jotka perustuivat Hidroelectrican tukkutoimituksiin tutkintaan liittyville osapuolille (sähkökaupan harjoittajat). Näin ollen tietokokonaisuuteen sisältyvien sopimusten voidaan katsoa edustavan halukkaiden ostajien ja halukkaiden myyjien välillä sovittuja markkinaehtoja.

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (39) | Menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä komissio esitti epäilynsä siitä, olivatko sopimusten mukaiset sähkön toimitushinnat markkinaehtojen mukaiset eivätkä sisältäneet valtiontukea. |
| --- | --- |

(39)

Menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä komissio esitti epäilynsä siitä, olivatko sopimusten mukaiset sähkön toimitushinnat markkinaehtojen mukaiset eivätkä sisältäneet valtiontukea.

| (40) | Komissio vertasi sähkökaupan harjoittajien, Electrocarbonin ja Elsidin, kanssa tehtyjen sopimusten hintoja OPCOM-PCCB-markkinoilla myydyn sähkön hintoihin ja totesi, että hinnat, joilla Hidroelectrica myi sähköä väitetyille tuensaajille, olivat 10–70 prosenttia OPCOM-PCCB-sähköpörssin keskihintoja alhaisemmat koko ajanjaksona 2007–2010. |
| --- | --- |

(40)

Komissio vertasi sähkökaupan harjoittajien, Electrocarbonin ja Elsidin, kanssa tehtyjen sopimusten hintoja OPCOM-PCCB-markkinoilla myydyn sähkön hintoihin ja totesi, että hinnat, joilla Hidroelectrica myi sähköä väitetyille tuensaajille, olivat 10–70 prosenttia OPCOM-PCCB-sähköpörssin keskihintoja alhaisemmat koko ajanjaksona 2007–2010.

| (41) | Alron kanssa tehdyn sopimuksen osalta komissio katsoi alustavasti, että Alro sai kohtuuttoman edun, joka myönnettiin alennettujen etuuskohteluun perustuvien sähköhintojen muodossa 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisenä aikana sekä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana molemmilla jaksoilla sovellettavan hintojen indeksointikaavan perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Alron kanssa tehdyn sopimuksen osalta komissio katsoi alustavasti, että Alro sai kohtuuttoman edun, joka myönnettiin alennettujen etuuskohteluun perustuvien sähköhintojen muodossa 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisenä aikana sekä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana molemmilla jaksoilla sovellettavan hintojen indeksointikaavan perusteella.

| (42) | Kahden ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen osalta komissio katsoi alustavasti, että tekemällä sähköntoimitusta vuosina 2010 ja 2011 koskevat sopimukset vuosina 2009 ja 2010 Hidroelectrica myi sähköä alhaisempaan hintaan kuin mitä se olisi saanut joko i) hyväksymällä yhden rinnakkaisista ostotarjouksista, jotka olivat saatavilla OPCOM-markkinoilla korkeampaan hintaan, tai ii) jättämällä oman myyntitarjouksen OPCOM-markkinoilla hintaan, joka olisi todennäköisesti ollut ArcelorMittalin maksamaa summaa korkeampi. Komission alustavan näkemyksen mukaan sovitut hinnat saattoivat aiheuttaa kohtuuttoman edun ArcelorMittalille. |
| --- | --- |

(42)

Kahden ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen osalta komissio katsoi alustavasti, että tekemällä sähköntoimitusta vuosina 2010 ja 2011 koskevat sopimukset vuosina 2009 ja 2010 Hidroelectrica myi sähköä alhaisempaan hintaan kuin mitä se olisi saanut joko i) hyväksymällä yhden rinnakkaisista ostotarjouksista, jotka olivat saatavilla OPCOM-markkinoilla korkeampaan hintaan, tai ii) jättämällä oman myyntitarjouksen OPCOM-markkinoilla hintaan, joka olisi todennäköisesti ollut ArcelorMittalin maksamaa summaa korkeampi. Komission alustavan näkemyksen mukaan sovitut hinnat saattoivat aiheuttaa kohtuuttoman edun ArcelorMittalille.

| (43) | Komission alustava päätelmä oli, että tarkasteltavana olevat sähkötariffit olivat luonteeltaan valikoivia, sillä niitä sovellettiin ainoastaan tiettyihin yrityksiin. Komissio katsoi, että koska nämä yritykset toimivat kilpailulle avoimilla sähkö- ja teollisuusmarkkinoilla, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa, tuensaajille mahdollisesti aiheutunut taloudellinen etu olisi omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(43)

Komission alustava päätelmä oli, että tarkasteltavana olevat sähkötariffit olivat luonteeltaan valikoivia, sillä niitä sovellettiin ainoastaan tiettyihin yrityksiin. Komissio katsoi, että koska nämä yritykset toimivat kilpailulle avoimilla sähkö- ja teollisuusmarkkinoilla, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa, tuensaajille mahdollisesti aiheutunut taloudellinen etu olisi omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (44) | Lisäksi komissio totesi alustavasti, että kyseisiin etuuskohteluun perustuviin sähkötariffeihin saattoi liittyä valtiosta johtuva valtion varojen siirto, koska Hidroelectrica oli Romanian valtion määräysvallassa (Romania omisti 80,06 prosenttia yhtiön osakepääomasta). Komissio viittasi myös ministerin määräykseen nro 445/2009, jonka mukaan valtion omistamien sähköyhtiöiden hallituksessa toimivien talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajien on varmistettava, että tukkumarkkinoille tarkoitetusta sähkön osuudesta 31 päivästä maaliskuuta 2010 käydään kauppaa yksinomaan OPCOM-pörssissä. Näin ollen talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajilla voitaisiin katsoa olleen määräysvaltaa tai vähintäänkin vaikutusvaltaa valtion omistamien yhtiöiden, kuten Hidroelectrican, sopimuskäytäntöjen osalta. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi komissio totesi alustavasti, että kyseisiin etuuskohteluun perustuviin sähkötariffeihin saattoi liittyä valtiosta johtuva valtion varojen siirto, koska Hidroelectrica oli Romanian valtion määräysvallassa (Romania omisti 80,06 prosenttia yhtiön osakepääomasta). Komissio viittasi myös ministerin määräykseen nro 445/2009, jonka mukaan valtion omistamien sähköyhtiöiden hallituksessa toimivien talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajien on varmistettava, että tukkumarkkinoille tarkoitetusta sähkön osuudesta 31 päivästä maaliskuuta 2010 käydään kauppaa yksinomaan OPCOM-pörssissä. Näin ollen talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajilla voitaisiin katsoa olleen määräysvaltaa tai vähintäänkin vaikutusvaltaa valtion omistamien yhtiöiden, kuten Hidroelectrican, sopimuskäytäntöjen osalta.

| (45) | Jos näihin sopimuksiin sisältyi valtiontukea, olisi katsottava, että se on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti myönnettyä tukea. Komissio epäili lisäksi, olisiko tällainen tuki SEUT-sopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

(45)

Jos näihin sopimuksiin sisältyi valtiontukea, olisi katsottava, että se on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti myönnettyä tukea. Komissio epäili lisäksi, olisiko tällainen tuki SEUT-sopimuksen mukaista.

| (46) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi alustavasti, että etuuskohteluun perustuvat sähkötariffit saattoivat sisältää valtiontukea, ja pyysi Romaniaa toimittamaan riittävät todisteet epäilystensä poistamiseksi. |
| --- | --- |

(46)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi alustavasti, että etuuskohteluun perustuvat sähkötariffit saattoivat sisältää valtiontukea, ja pyysi Romaniaa toimittamaan riittävät todisteet epäilystensä poistamiseksi.

4.   ROMANIAN HUOMAUTUKSET

ROMANIAN HUOMAUTUKSET

| (47) | Romanian viranomaiset esittivät huomautuksia ainoastaan niistä menettelyn aloittamista koskevista päätöksistä, joissa käsiteltiin sähkökaupan harjoittajien, ArcelorMittalin ja Alron kanssa tehtyjä sopimuksia. Ne eivät esittäneet huomautuksia Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(47)

Romanian viranomaiset esittivät huomautuksia ainoastaan niistä menettelyn aloittamista koskevista päätöksistä, joissa käsiteltiin sähkökaupan harjoittajien, ArcelorMittalin ja Alron kanssa tehtyjä sopimuksia. Ne eivät esittäneet huomautuksia Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyistä sopimuksista.

| (48) | Romanian viranomaiset katsoivat, ettei ArcelorMittalin ja Alron, kanssa tehtyihin sopimuksiin liittynyt tukea. Ne korostivat, että selvittäjä ei irtisanonut Alron kanssa tehtyä sopimusta maksukyvyttömyysmenettelyn aikana, mikä osoittaa sen olleen kannattava. |
| --- | --- |

(48)

Romanian viranomaiset katsoivat, ettei ArcelorMittalin ja Alron, kanssa tehtyihin sopimuksiin liittynyt tukea. Ne korostivat, että selvittäjä ei irtisanonut Alron kanssa tehtyä sopimusta maksukyvyttömyysmenettelyn aikana, mikä osoittaa sen olleen kannattava.

| (49) | Romanian viranomaiset eivät esittäneet erityisiä perusteluja sähkökaupan harjoittajien kanssa tehdyille sopimuksille. Ne totesivat, että osaan näistä sopimuksista (Alpiq RomEnergien, Alpiq RomIndustriesin, EFT:n, Energy Holdingin ja Euro-Pecin kanssa tehdyt sopimukset) saattoi sisältyä valtiontukea, mutta eivät esittäneet näkemyksiä tietyistä sopimuksista (Electrican ja Luxten-Lightingin kanssa tehdyt sopimukset). Lisäksi ne katsoivat, että yhteen sopimuksista (Electromagnetican kanssa tehty sopimus) ei sisältynyt tukea. Romanian viranomaiset eivät perustelleet huomautuksia yksityiskohtaisilla selvityksillä. |
| --- | --- |

(49)

Romanian viranomaiset eivät esittäneet erityisiä perusteluja sähkökaupan harjoittajien kanssa tehdyille sopimuksille. Ne totesivat, että osaan näistä sopimuksista (Alpiq RomEnergien, Alpiq RomIndustriesin, EFT:n, Energy Holdingin ja Euro-Pecin kanssa tehdyt sopimukset) saattoi sisältyä valtiontukea, mutta eivät esittäneet näkemyksiä tietyistä sopimuksista (Electrican ja Luxten-Lightingin kanssa tehdyt sopimukset). Lisäksi ne katsoivat, että yhteen sopimuksista (Electromagnetican kanssa tehty sopimus) ei sisältynyt tukea. Romanian viranomaiset eivät perustelleet huomautuksia yksityiskohtaisilla selvityksillä.

| (50) | Romanian viranomaiset selittivät mahdollisuudesta irtisanoa sopimukset (erityisesti sähkökaupan harjoittajien kanssa tehdyt sopimukset), että Romanian kauppatavan mukaan mikä tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen, mutta kyseinen sopimuspuoli voi joutua maksamaan toimivaltaisen tuomioistuimen määräämiä korvauksia. Romanian viranomaiset painottivat, että tällaiset korvaukset olisivat olleet tarkasteltavana olevien sopimusten ominaispiirteet huomioon ottaen epätavallisen korkeita. Lisäksi sopimuksen irtisanova sopimuspuoli voi joutua toimivaltaisen tuomioistuimen päätöksellä, niin sanotun presidentin määräyksen nojalla, täyttämään sopimusehdot riidan ratkaisemiseen saakka, kuten tapahtui Electrocarbonin ja Elsidin tapauksissa. |
| --- | --- |

(50)

Romanian viranomaiset selittivät mahdollisuudesta irtisanoa sopimukset (erityisesti sähkökaupan harjoittajien kanssa tehdyt sopimukset), että Romanian kauppatavan mukaan mikä tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen, mutta kyseinen sopimuspuoli voi joutua maksamaan toimivaltaisen tuomioistuimen määräämiä korvauksia. Romanian viranomaiset painottivat, että tällaiset korvaukset olisivat olleet tarkasteltavana olevien sopimusten ominaispiirteet huomioon ottaen epätavallisen korkeita. Lisäksi sopimuksen irtisanova sopimuspuoli voi joutua toimivaltaisen tuomioistuimen päätöksellä, niin sanotun presidentin määräyksen nojalla, täyttämään sopimusehdot riidan ratkaisemiseen saakka, kuten tapahtui Electrocarbonin ja Elsidin tapauksissa.

| (51) | Romanian viranomaiset selvensivät, että keskeinen ero niiden sopimusten välillä, jotka Hidroelectrica teki toisaalta teollisten kuluttajien kanssa ja toisaalta sähkökaupan harjoittajien kanssa, liittyi lisäkustannuksiin, jotka oli maksettava teollisten kuluttajien kanssa tehtyjen sopimusten nojalla (eli kuljetusmaksun, verkkopalvelumaksun, jakelumaksun ja tasepoikkeamamaksun ”T-osan” maksu). |
| --- | --- |

(51)

Romanian viranomaiset selvensivät, että keskeinen ero niiden sopimusten välillä, jotka Hidroelectrica teki toisaalta teollisten kuluttajien kanssa ja toisaalta sähkökaupan harjoittajien kanssa, liittyi lisäkustannuksiin, jotka oli maksettava teollisten kuluttajien kanssa tehtyjen sopimusten nojalla (eli kuljetusmaksun, verkkopalvelumaksun, jakelumaksun ja tasepoikkeamamaksun ”T-osan” maksu).

5.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (52) | Electricaa lukuun ottamatta kaikki väitetyt tuensaajat toimittivat menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin liittyviä huomautuksia, jotka esitetään tiivistetysti 5.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(52)

Electricaa lukuun ottamatta kaikki väitetyt tuensaajat toimittivat menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin liittyviä huomautuksia, jotka esitetään tiivistetysti 5.1 jaksossa.

| (53) | Lisäksi eräs Alron kanssa kilpaileva alumiinintuottaja toimitti 5 päivänä lokakuuta 2012 huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi eräs Alron kanssa kilpaileva alumiinintuottaja toimitti 5 päivänä lokakuuta 2012 huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (54) | Eräs nimetön kansalainen toimitti 6 päivänä syyskuuta 2012 huomautuksia, jotka liittyivät Alroa ja sähkökaupan harjoittajia käsitteleviin menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin. |
| --- | --- |

(54)

Eräs nimetön kansalainen toimitti 6 päivänä syyskuuta 2012 huomautuksia, jotka liittyivät Alroa ja sähkökaupan harjoittajia käsitteleviin menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin.

5.1   Väitettyjen tuensaajien huomautukset

Väitettyjen tuensaajien huomautukset

| (55) | Väitettyjen tuensaajien keskeiset huomautukset ovat keskenään samankaltaisia ja liittyvät seuraaviin näkökohtiin: i) komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida ennen Romanian EU:hun liittymistä tehtyjä sopimuksia (35) tai sopimusten myöhempiä lisäyksiä (36); ii) sopimushintojen vertailua varten ei ole saatavilla asianmukaista markkinoiden vertailuhintaa; iii) Hidroelectrica toimi markkinaehdoin toimivan yksityisen myyjän tavoin eikä aiheuttanut taloudellista etua väitetyille tuensaajille; iv) toimenpide ei johtunut valtiosta eikä siihen liittynyt valtion varojen siirtoa; v) toimenpide ei vääristänyt kilpailua; vi) toimenpide ei ollut valikoiva; vii) sopimuksiin tehtyjä muutoksia ei voi erottaa alkuperäisestä sopimuksesta; viii) Hidroelectrica hakeutui konkurssiin välttääkseen sopimusvelvoitteet. |
| --- | --- |

(55)

Väitettyjen tuensaajien keskeiset huomautukset ovat keskenään samankaltaisia ja liittyvät seuraaviin näkökohtiin: i) komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida ennen Romanian EU:hun liittymistä tehtyjä sopimuksia (35) tai sopimusten myöhempiä lisäyksiä (36); ii) sopimushintojen vertailua varten ei ole saatavilla asianmukaista markkinoiden vertailuhintaa; iii) Hidroelectrica toimi markkinaehdoin toimivan yksityisen myyjän tavoin eikä aiheuttanut taloudellista etua väitetyille tuensaajille; iv) toimenpide ei johtunut valtiosta eikä siihen liittynyt valtion varojen siirtoa; v) toimenpide ei vääristänyt kilpailua; vi) toimenpide ei ollut valikoiva; vii) sopimuksiin tehtyjä muutoksia ei voi erottaa alkuperäisestä sopimuksesta; viii) Hidroelectrica hakeutui konkurssiin välttääkseen sopimusvelvoitteet.

35

36

5.1.1   Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida sopimuksia ja niiden myöhempiä lisäyksiä

Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida sopimuksia ja niiden myöhempiä lisäyksiä

| (56) | Asianomaiset katsovat, ettei komissiolla ole toimivaltaa arvioida väitettyjä valtiontukitoimenpiteitä, jotka toteutettiin ennen Romanian liittymistä Euroopan unioniin (EU) vuonna 2007. Sama koskee niiden mukaan myös sopimuksiin vuoden 2007 jälkeen tehtyjä lisäyksiä, sillä lisäyksiä ei voi erottaa alkuperäisistä sopimuksista. Lisäyksillä yksinkertaisesti pantiin täytäntöön alkuperäisissä sopimuksissa vahvistettuja sopimusehtoja tulevien toimitusten osalta. |
| --- | --- |

(56)

Asianomaiset katsovat, ettei komissiolla ole toimivaltaa arvioida väitettyjä valtiontukitoimenpiteitä, jotka toteutettiin ennen Romanian liittymistä Euroopan unioniin (EU) vuonna 2007. Sama koskee niiden mukaan myös sopimuksiin vuoden 2007 jälkeen tehtyjä lisäyksiä, sillä lisäyksiä ei voi erottaa alkuperäisistä sopimuksista. Lisäyksillä yksinkertaisesti pantiin täytäntöön alkuperäisissä sopimuksissa vahvistettuja sopimusehtoja tulevien toimitusten osalta.

| (57) | Asianomaisten mukaan sopimuksiin liittyviä väitettyjä valtiontukitoimenpiteitä ei sovellettu sen jälkeen, kun Romania liittyi EU:hun, sillä sopimukset tehtiin ennen vuotta 2007. Lisäksi sopimusten ensimmäiset lisäykset, joissa vahvistettiin hintojen indeksointijärjestelmän täsmälliset parametrit (37), tehtiin ennen vuotta 2007. |
| --- | --- |

(57)

Asianomaisten mukaan sopimuksiin liittyviä väitettyjä valtiontukitoimenpiteitä ei sovellettu sen jälkeen, kun Romania liittyi EU:hun, sillä sopimukset tehtiin ennen vuotta 2007. Lisäksi sopimusten ensimmäiset lisäykset, joissa vahvistettiin hintojen indeksointijärjestelmän täsmälliset parametrit (37), tehtiin ennen vuotta 2007.

37

| (58) | Asianomaiset myös esittivät, että vaikka sopimusten todettaisiin sisältävän valtiontukea, sitä olisi pidettävä voimassa olevana – ei uutena – tukena, kun otetaan huomioon, että kaikki voimassa olevan valtiontuen myöntämisen ehdot täyttyivät neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (38) mukaisesti. Asianomaiset korostivat, että väitetty valtiontukitoimenpide ei täyttänyt valtiontuen ehtoja sen käyttöönottohetkellä, siitä tuli valtiontukea vasta myöhemmin markkinaolosuhteiden muutosten myötä, eikä väitettyä valtiontukitoimenpidettä muutettu merkittävästi sen käyttöönoton jälkeen. Sen vuoksi asianomaiset katsoivat, että komissio ei voi tutkia väitettyä valtiontukitoimenpidettä uutta valtiontukea koskevan järjestelmän puitteissa eikä vaatia jäsenvaltiota perimään tukea taannehtivasti takaisin. |
| --- | --- |

(58)

Asianomaiset myös esittivät, että vaikka sopimusten todettaisiin sisältävän valtiontukea, sitä olisi pidettävä voimassa olevana – ei uutena – tukena, kun otetaan huomioon, että kaikki voimassa olevan valtiontuen myöntämisen ehdot täyttyivät neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (38) mukaisesti. Asianomaiset korostivat, että väitetty valtiontukitoimenpide ei täyttänyt valtiontuen ehtoja sen käyttöönottohetkellä, siitä tuli valtiontukea vasta myöhemmin markkinaolosuhteiden muutosten myötä, eikä väitettyä valtiontukitoimenpidettä muutettu merkittävästi sen käyttöönoton jälkeen. Sen vuoksi asianomaiset katsoivat, että komissio ei voi tutkia väitettyä valtiontukitoimenpidettä uutta valtiontukea koskevan järjestelmän puitteissa eikä vaatia jäsenvaltiota perimään tukea taannehtivasti takaisin.

38

| (59) | Asianomaiset myös väittivät, että kun toimenpidettä arvioidaan markkinataloustoimijatestin perusteella, oikeuskäytännön mukaan olennaista on ajankohta, jolloin toimenpide toteutettiin. Näin ollen ennen vuotta 2007 toteutettuja toimenpiteitä olisi arvioitava sen kannalta, olisivatko ne olleet valtiontukea, jos valtiontukisääntöjä olisi sovellettu niiden toteutushetkellä. Samaa periaatetta on sovellettava myös siihen ajankohtaan, jonka perusteella taloudellista etua on arvioitava eli jolloin sopimukset tehtiin. Asianomaiset katsoivat erityisesti, että Romanian (39) sähkömarkkinoilla ei tapahtunut sellaisia lainsäädännöllisiä tai taloudellisia muutoksia, joilla voitaisiin perustella vuoden 2007 valitseminen viitekohdaksi taloudellisen edun arvioinnissa. Romanian energiamarkkinat kehittyivät jo ennen vuotta 2004, sillä maan tukkumarkkinat avattiin syyskuussa 2000. |
| --- | --- |

(59)

Asianomaiset myös väittivät, että kun toimenpidettä arvioidaan markkinataloustoimijatestin perusteella, oikeuskäytännön mukaan olennaista on ajankohta, jolloin toimenpide toteutettiin. Näin ollen ennen vuotta 2007 toteutettuja toimenpiteitä olisi arvioitava sen kannalta, olisivatko ne olleet valtiontukea, jos valtiontukisääntöjä olisi sovellettu niiden toteutushetkellä. Samaa periaatetta on sovellettava myös siihen ajankohtaan, jonka perusteella taloudellista etua on arvioitava eli jolloin sopimukset tehtiin. Asianomaiset katsoivat erityisesti, että Romanian (39) sähkömarkkinoilla ei tapahtunut sellaisia lainsäädännöllisiä tai taloudellisia muutoksia, joilla voitaisiin perustella vuoden 2007 valitseminen viitekohdaksi taloudellisen edun arvioinnissa. Romanian energiamarkkinat kehittyivät jo ennen vuotta 2004, sillä maan tukkumarkkinat avattiin syyskuussa 2000.

39

5.1.2   Asianmukaisen vertailuhinnan puute

Asianmukaisen vertailuhinnan puute

5.1.2.1   OPCOM-PCCB ei ollut asianmukainen ja pätevä vertailuhinta

OPCOM-PCCB ei ollut asianmukainen ja pätevä vertailuhinta

| (60) | Kaikki väitetyt tuensaajat, jotka esittivät huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, katsoivat, ettei sopimuksissa vahvistettujen hintojen vertailuun ollut saatavilla asianmukaista ja pätevää vertailuhintaa. Asianomaisten (väitetyt tuensaajat) mukaan OPCOM-PCCB-hinnat eivät olleet asianmukainen vertailuhinta seuraavista syistä:






  — | OPCOM-PCCB-hinnat eivät vastanneet oikeaa tilannetta tarkastelujaksolla. |
| --- | --- | --- |

(60)

Kaikki väitetyt tuensaajat, jotka esittivät huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, katsoivat, ettei sopimuksissa vahvistettujen hintojen vertailuun ollut saatavilla asianmukaista ja pätevää vertailuhintaa. Asianomaisten (väitetyt tuensaajat) mukaan OPCOM-PCCB-hinnat eivät olleet asianmukainen vertailuhinta seuraavista syistä:

—

OPCOM-PCCB-hinnat eivät vastanneet oikeaa tilannetta tarkastelujaksolla.

| — | OPCOM-PCCB-markkinoiden sopimukset eroavat tarkasteltavana olevista sopimuksista usealla tavalla (pitkän aikavälin ostovelvoite, jota sovelletaan kiinteään hintaan epävakailla markkinoilla, eroaa täysin ostovelvoitteesta, jota sovelletaan joko vuorokausimarkkinoilla tai täysin toimivassa sähköpörssissä, etenkin vapautetuilla markkinoilla; OPCOM-PCCB-markkinoilla yksityiset toimijat eivät voineet muuttaa sopimuksia joustavasti sen jälkeen, kun ne oli tehty; OPCOM-PCCB-markkinat eivät kyseisenä ajankohtana olleet järjestäytynyt markkinapaikka, joka olisi soveltunut suurten teollisten asiakkaiden sähkötarpeisiin ja niiden vaatimiin vaihtoehtoihin). |
| --- | --- |

—

OPCOM-PCCB-markkinoiden sopimukset eroavat tarkasteltavana olevista sopimuksista usealla tavalla (pitkän aikavälin ostovelvoite, jota sovelletaan kiinteään hintaan epävakailla markkinoilla, eroaa täysin ostovelvoitteesta, jota sovelletaan joko vuorokausimarkkinoilla tai täysin toimivassa sähköpörssissä, etenkin vapautetuilla markkinoilla; OPCOM-PCCB-markkinoilla yksityiset toimijat eivät voineet muuttaa sopimuksia joustavasti sen jälkeen, kun ne oli tehty; OPCOM-PCCB-markkinat eivät kyseisenä ajankohtana olleet järjestäytynyt markkinapaikka, joka olisi soveltunut suurten teollisten asiakkaiden sähkötarpeisiin ja niiden vaatimiin vaihtoehtoihin).

| — | Toteutusaika ei ollut sama. |
| --- | --- |

—

Toteutusaika ei ollut sama.

| — | OPCOM-PCCB ja sopimukset edustivat kaksia erillisiä markkinoita (esim. OPCOM-PCCB-markkinoilla tehtyjen toimitussopimusten kesto oli enintään vuoden, kun taas tarkasteltavana olevat sopimukset tehtiin huomattavasti pidemmäksi ajaksi; OPCOM-PCCB-markkinapaikan hinnat olivat korkeampia kuin yksittäin neuvotellut sopimushinnat (40), minkä lisäksi ne vaihtelivat kysynnän ja tarjonnan mukaan). |
| --- | --- |

—

OPCOM-PCCB ja sopimukset edustivat kaksia erillisiä markkinoita (esim. OPCOM-PCCB-markkinoilla tehtyjen toimitussopimusten kesto oli enintään vuoden, kun taas tarkasteltavana olevat sopimukset tehtiin huomattavasti pidemmäksi ajaksi; OPCOM-PCCB-markkinapaikan hinnat olivat korkeampia kuin yksittäin neuvotellut sopimushinnat (40), minkä lisäksi ne vaihtelivat kysynnän ja tarjonnan mukaan).

40

| — | OPCOM-PCCB-sähköpörssiä ei ollut vielä perustettu useimpien sopimusten tekohetkellä, sillä sen toiminta aloitettiin vasta vuonna 2005. |
| --- | --- |

—

OPCOM-PCCB-sähköpörssiä ei ollut vielä perustettu useimpien sopimusten tekohetkellä, sillä sen toiminta aloitettiin vasta vuonna 2005.

| — | Ainoastaan pieni osa kaikesta Romanian markkinoilla saatavilla olevasta sähköstä kaupattiin OPCOM-PCCB-sähköpörssissä. |
| --- | --- |

—

Ainoastaan pieni osa kaikesta Romanian markkinoilla saatavilla olevasta sähköstä kaupattiin OPCOM-PCCB-sähköpörssissä.

| (61) | Yksi asianomaisista (41) katsoi, että OPCOM-PCCB ei ollut edustava tai asianmukainen viitearvo sopimushinnoille, sillä ainoastaan pieni osa kaikesta Romanian sähkömarkkinoilla saatavilla olevasta sähköstä myytiin tosiasiallisesti OPCOM-PCCB-markkinoilla komission tarkastelujakson aikana (osuus oli 2–14,62 prosenttia kotimaan kokonaiskulutuksesta vuosina 2006–2012). |
| --- | --- |

(61)

Yksi asianomaisista (41) katsoi, että OPCOM-PCCB ei ollut edustava tai asianmukainen viitearvo sopimushinnoille, sillä ainoastaan pieni osa kaikesta Romanian sähkömarkkinoilla saatavilla olevasta sähköstä myytiin tosiasiallisesti OPCOM-PCCB-markkinoilla komission tarkastelujakson aikana (osuus oli 2–14,62 prosenttia kotimaan kokonaiskulutuksesta vuosina 2006–2012).

41

| (62) | Lisäksi muut asianomaiset (42) katsoivat, että asianmukainen markkinoiden vertailuhinta olisi voitu määrittää ainoastaan käyttämällä perusasioihin liittyvää mallia, joka perustuu i) samanlaisiin tosiseikkoihin ja olosuhteisiin, ii) näihin liittyviin odotuksiin ja iii) tämän päätöksen tarkastelujaksoa vastaavaan ajanjaksoon. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi muut asianomaiset (42) katsoivat, että asianmukainen markkinoiden vertailuhinta olisi voitu määrittää ainoastaan käyttämällä perusasioihin liittyvää mallia, joka perustuu i) samanlaisiin tosiseikkoihin ja olosuhteisiin, ii) näihin liittyviin odotuksiin ja iii) tämän päätöksen tarkastelujaksoa vastaavaan ajanjaksoon.

42

| (63) | Yksi asianomaisista (43) totesi vielä, että Romanian monitahoisilla ja erityisillä sähkömarkkinoilla ei ollut saatavilla pätevää vertailuhintaa, joka olisi ollut asianmukainen sopimusten hintojen kannalta. |
| --- | --- |

(63)

Yksi asianomaisista (43) totesi vielä, että Romanian monitahoisilla ja erityisillä sähkömarkkinoilla ei ollut saatavilla pätevää vertailuhintaa, joka olisi ollut asianmukainen sopimusten hintojen kannalta.

43

5.1.2.2   Muiden sähkökaupan harjoittajien tarjous ArcelorMittalin kanssa tehtyjen sopimusten yhteydessä

Muiden sähkökaupan harjoittajien tarjous ArcelorMittalin kanssa tehtyjen sopimusten yhteydessä

| (64) | ArcelorMittal piti epärealistisena oletusta, jonka mukaan Hidroelectrica olisi voinut hyväksyä jonkin OPCOM-PCCB-markkinoiden toimijoiden rinnakkaisista tarjouksista ArcelorMittalin sopimuksia korkeampaan hintaan, sillä Romanian sähkömarkkinoilla oli tavallisesti ylituotantoa. |
| --- | --- |

(64)

ArcelorMittal piti epärealistisena oletusta, jonka mukaan Hidroelectrica olisi voinut hyväksyä jonkin OPCOM-PCCB-markkinoiden toimijoiden rinnakkaisista tarjouksista ArcelorMittalin sopimuksia korkeampaan hintaan, sillä Romanian sähkömarkkinoilla oli tavallisesti ylituotantoa.

| (65) | ArcelorMittal esitti lisäksi, että markkinoilla, joilla on ylituotantoa, Hidroelectrican oli otettava huomioon, että jos se olisi myynyt sähkön sähkökaupan harjoittajille, ne eivät välttämättä olisi kyenneet saattamaan sitä markkinoille tai olisivat joutuneet myymään sähkön edelleen tappiolla. Lisäksi se katsoi, että sähkökaupan harjoittajat jättivät ostotarjouksensa OPCOMille selkeästi tarkoituksenaan myydä sähkö edelleen ArcelorMittalille kalliimpaan hintaan. |
| --- | --- |

(65)

ArcelorMittal esitti lisäksi, että markkinoilla, joilla on ylituotantoa, Hidroelectrican oli otettava huomioon, että jos se olisi myynyt sähkön sähkökaupan harjoittajille, ne eivät välttämättä olisi kyenneet saattamaan sitä markkinoille tai olisivat joutuneet myymään sähkön edelleen tappiolla. Lisäksi se katsoi, että sähkökaupan harjoittajat jättivät ostotarjouksensa OPCOMille selkeästi tarkoituksenaan myydä sähkö edelleen ArcelorMittalille kalliimpaan hintaan.

| (66) | ArcelorMittalin mukaan kahdessa Hidroelectrican kanssa tehdyssä sopimuksessa vahvistettua hintaa olisi voitu arvioida asianmukaisesti sähkökaupan harjoittajien tarjouksissa vahvistettuihin hintoihin ainoastaan silloin, jos






  — | ArcelorMittalin olisi ollut pakko ostaa sähkökaupan harjoittajilta – ArcelorMittal kuitenkin väittää, ettei näin ollut, sillä se saattoi ostaa sähköä muilta romanialaisilta tuottajilta tai Unkarista tai Bulgariasta; |
| --- | --- | --- |

(66)

ArcelorMittalin mukaan kahdessa Hidroelectrican kanssa tehdyssä sopimuksessa vahvistettua hintaa olisi voitu arvioida asianmukaisesti sähkökaupan harjoittajien tarjouksissa vahvistettuihin hintoihin ainoastaan silloin, jos

—

ArcelorMittalin olisi ollut pakko ostaa sähkökaupan harjoittajilta – ArcelorMittal kuitenkin väittää, ettei näin ollut, sillä se saattoi ostaa sähköä muilta romanialaisilta tuottajilta tai Unkarista tai Bulgariasta;

| — | sähkökaupan harjoittajat olisivat pystyneet myymään edelleen määrät, joita ArcelorMittal ei ostanut niiltä – tarjoukset kuitenkin peruutettiin, mikä osoittaa, etteivät sähkökaupan harjoittajat aikoneet myydä kyseistä määrää muille asiakkaille kuin ArcelorMittalille; |
| --- | --- |

—

sähkökaupan harjoittajat olisivat pystyneet myymään edelleen määrät, joita ArcelorMittal ei ostanut niiltä – tarjoukset kuitenkin peruutettiin, mikä osoittaa, etteivät sähkökaupan harjoittajat aikoneet myydä kyseistä määrää muille asiakkaille kuin ArcelorMittalille;

| — | sähkökaupan harjoittajat eivät olisi kestäneet tappioita tilanteessa, jossa ne eivät olisi kyenneet myymään Hidroelectricalta ostettua sähköä eteenpäin – ArcelorMittalin esittämien todisteiden mukaan Arelco ja Petprod eivät olleet taloudellisesti kestäviä yrityksiä. |
| --- | --- |

—

sähkökaupan harjoittajat eivät olisi kestäneet tappioita tilanteessa, jossa ne eivät olisi kyenneet myymään Hidroelectricalta ostettua sähköä eteenpäin – ArcelorMittalin esittämien todisteiden mukaan Arelco ja Petprod eivät olleet taloudellisesti kestäviä yrityksiä.

| (67) | ArcelorMittal myös katsoi, että vuosien 2009 ja 2010 sopimuksia ei voida verrata OPCOM-hintoihin, sillä OPCOMin toiminta ei ollut tuolloin vielä vakiintunut. Sen mukaan edustavampi vertailuhinta olisi ANREn julkaisema keskihinta, joka koskee suuria kahdenvälisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

(67)

ArcelorMittal myös katsoi, että vuosien 2009 ja 2010 sopimuksia ei voida verrata OPCOM-hintoihin, sillä OPCOMin toiminta ei ollut tuolloin vielä vakiintunut. Sen mukaan edustavampi vertailuhinta olisi ANREn julkaisema keskihinta, joka koskee suuria kahdenvälisiä sopimuksia.

5.1.3   Hidroelectrica toimi markkinaehdoin toimivan yksityisen myyjän tavoin eikä aiheuttanut taloudellista etua väitetyille edunsaajille

Hidroelectrica toimi markkinaehdoin toimivan yksityisen myyjän tavoin eikä aiheuttanut taloudellista etua väitetyille edunsaajille

| (68) | Useimmat asianomaisista väittivät, että Hidroelectrica toimi markkinaehdoin toimivan yksityisen myyjän tavoin tehdessään sopimukset ja että ne eivät sen vuoksi saaneet taloudellista etua: i) sopimukset neuvoteltiin ja tehtiin markkinaehdoin; ii) Hidroelectrica turvasi tulonsa tekemällä kyseiset sopimukset; iii) sopimuksilla varmistettiin, että Hidroelectrica sai myytyä suuren osan sähköntuotannostaan; iv) sopimuksilla varmistettiin, että Hidroelectrica oli suojattu mahdollisilta hinnanalennuksilta, jotka liittyvät vaihtoehtoiseen myyntiin eri markkinoilla; v) sopimushinnassa otettiin huomioon ostajalle aiheutuvat riskit ja velvoitteet, ja sopimusehdoista neuvoteltiin ensisijaisesti Hidroelectrican edun mukaisesti; vi) Hidroelectrican myymästä sähköstä maksetut sopimushinnat olivat jatkuvasti 80–100 prosenttia korkeammat kuin Hidroelectrica myymän sähkön hinta säännellyillä markkinoilla; vii) sopimukset olivat paras vaihtoehto Hidroelectricalle niiden tekohetkellä. |
| --- | --- |

(68)

Useimmat asianomaisista väittivät, että Hidroelectrica toimi markkinaehdoin toimivan yksityisen myyjän tavoin tehdessään sopimukset ja että ne eivät sen vuoksi saaneet taloudellista etua: i) sopimukset neuvoteltiin ja tehtiin markkinaehdoin; ii) Hidroelectrica turvasi tulonsa tekemällä kyseiset sopimukset; iii) sopimuksilla varmistettiin, että Hidroelectrica sai myytyä suuren osan sähköntuotannostaan; iv) sopimuksilla varmistettiin, että Hidroelectrica oli suojattu mahdollisilta hinnanalennuksilta, jotka liittyvät vaihtoehtoiseen myyntiin eri markkinoilla; v) sopimushinnassa otettiin huomioon ostajalle aiheutuvat riskit ja velvoitteet, ja sopimusehdoista neuvoteltiin ensisijaisesti Hidroelectrican edun mukaisesti; vi) Hidroelectrican myymästä sähköstä maksetut sopimushinnat olivat jatkuvasti 80–100 prosenttia korkeammat kuin Hidroelectrica myymän sähkön hinta säännellyillä markkinoilla; vii) sopimukset olivat paras vaihtoehto Hidroelectricalle niiden tekohetkellä.

| (69) | Lisäksi asianomaiset katsoivat, että komission olisi tarkasteltava Hidroelectrican rahoitustilannetta sopimusten tekohetkellä, sillä oikeuskäytännön (44) mukaan komission arvioinnissa ei voida ottaa lainkaan huomioon tietoja ja kehityssuuntauksia, joita ei ollut saatavilla tai joita ei voitu ennakoida sopimusten tekohetkellä. |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi asianomaiset katsoivat, että komission olisi tarkasteltava Hidroelectrican rahoitustilannetta sopimusten tekohetkellä, sillä oikeuskäytännön (44) mukaan komission arvioinnissa ei voida ottaa lainkaan huomioon tietoja ja kehityssuuntauksia, joita ei ollut saatavilla tai joita ei voitu ennakoida sopimusten tekohetkellä.

44

| (70) | Alro esitti, että kaikki sen sopimukseen Hidroelectrican kanssa tehdyt muutokset tehtiin aina Hidroelectrican edun mukaisesti seuraavista syistä: i) hinnan indeksointilauseke otettiin käyttöön ottaen huomioon Hidroelectrican omat kustannukset; ii) käytetty valuutta muutettiin Yhdysvaltain dollarista Romanian leuksi kesäkuussa 2007, jolloin Romanian leu vahvistui suhteessa Yhdysvaltain dollariin, minkä ansiosta Hidroelectrica voitti 40 prosenttia hinnasta ja pääsi eroon valuuttariskeistään; iii) vuonna 2010 otettiin käyttöön LME-kaava, mikä johti rajuun hintojen nousuun. |
| --- | --- |

(70)

Alro esitti, että kaikki sen sopimukseen Hidroelectrican kanssa tehdyt muutokset tehtiin aina Hidroelectrican edun mukaisesti seuraavista syistä: i) hinnan indeksointilauseke otettiin käyttöön ottaen huomioon Hidroelectrican omat kustannukset; ii) käytetty valuutta muutettiin Yhdysvaltain dollarista Romanian leuksi kesäkuussa 2007, jolloin Romanian leu vahvistui suhteessa Yhdysvaltain dollariin, minkä ansiosta Hidroelectrica voitti 40 prosenttia hinnasta ja pääsi eroon valuuttariskeistään; iii) vuonna 2010 otettiin käyttöön LME-kaava, mikä johti rajuun hintojen nousuun.

| (71) | Lisäksi Alro tuki väitettään, jonka mukaan Hidroelectrican kanssa tehtyyn sopimukseen ei sisältynyt valtiontukea, toimittamalla Brattle Groupin ja Neran laatimia kattavia ja laajoja taloudellisia selvityksiä. Brattle Groupin vuoden 2005 selvityksen mukaan Alron sopimuksen arvioitu nettonykyarvo (393,09 miljoonaa euroa) oli korkeampi kuin vaihtoehtoisen myyntiskenaarion nettonykyarvo (355 miljoonaa euroa) olettaen, että markkinat perustuivat täysin kilpailuun. Brattle Group esitti samanlaisia arvioita myös vuodelle 2007, jonka tulokset vastasivat vuoden 2005 tuloksia: Alron vuoden 2007 sopimuksen nettonykyarvo 348 miljoonaa euroa oli korkeampi kuin vaihtoehtoisen tilanteen nettonykyarvo 300 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(71)

Lisäksi Alro tuki väitettään, jonka mukaan Hidroelectrican kanssa tehtyyn sopimukseen ei sisältynyt valtiontukea, toimittamalla Brattle Groupin ja Neran laatimia kattavia ja laajoja taloudellisia selvityksiä. Brattle Groupin vuoden 2005 selvityksen mukaan Alron sopimuksen arvioitu nettonykyarvo (393,09 miljoonaa euroa) oli korkeampi kuin vaihtoehtoisen myyntiskenaarion nettonykyarvo (355 miljoonaa euroa) olettaen, että markkinat perustuivat täysin kilpailuun. Brattle Group esitti samanlaisia arvioita myös vuodelle 2007, jonka tulokset vastasivat vuoden 2005 tuloksia: Alron vuoden 2007 sopimuksen nettonykyarvo 348 miljoonaa euroa oli korkeampi kuin vaihtoehtoisen tilanteen nettonykyarvo 300 miljoonaa euroa.

| (72) | Alro perusteli toimittamillaan Brattle Groupin ja Neran selvityksillä ja raporteilla myös väitettä siitä, että sen ja Hidroelectrican välisellä sopimuksella ei myönnetty sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(72)

Alro perusteli toimittamillaan Brattle Groupin ja Neran selvityksillä ja raporteilla myös väitettä siitä, että sen ja Hidroelectrican välisellä sopimuksella ei myönnetty sääntöjenvastaista tukea.

| (73) | Sähkökaupan harjoittaja Energy Holding toimitti riippumattoman konsulttiyrityksen KPMG:n laatiman taloudellisen tutkimuksen, hintamallisimulaatioita ja hintaraportteja perustellakseen väitettä, jonka mukaan toimenpiteeseen ei liittynyt sääntöjenvastaista tukea. KPMG vahvisti, että Energy Holdingin kanssa tehty sopimus oli i) Hidroelectrican paras vaihtoehto sen tekohetkellä ja että ii) Hidroelectrica sai sopimuksen avulla korkeamman tuoton tai sopimus sisälsi vähemmän riskejä verrattuna seuraavaksi edullisimpaan vaihtoehtoon. KPMG:n selvitys perustui absoluuttiseen ja suhteelliseen arvonmääritysanalyysiin, eikä sen pohjana käytetty muita sopimusten arviointimenetelmiä (esim. rajakannattavuutta koskeva analyysi, sisäistä tuottoastetta koskeva tiivistetty analyysi). Siinä viitattiin kahteen arviointijaksoon (2004–2013 ja 2010–2018) ja tarkasteltiin Hidroelectrican kanssa vuonna 2004 tehdyn sopimuksen ehtoja sekä vuonna 2009 sopimuksen uusimisen yhteydessä uudelleenneuvoteltuja ehtoja. KPMG laajensi samaa analyysia myöhemmin 1 päivään tammikuuta 2007. Sen päätelmä oli sama kuin edellä kuvattu sekä absoluuttisen että suhteellisen arvonmäärityksen osalta. |
| --- | --- |

(73)

Sähkökaupan harjoittaja Energy Holding toimitti riippumattoman konsulttiyrityksen KPMG:n laatiman taloudellisen tutkimuksen, hintamallisimulaatioita ja hintaraportteja perustellakseen väitettä, jonka mukaan toimenpiteeseen ei liittynyt sääntöjenvastaista tukea. KPMG vahvisti, että Energy Holdingin kanssa tehty sopimus oli i) Hidroelectrican paras vaihtoehto sen tekohetkellä ja että ii) Hidroelectrica sai sopimuksen avulla korkeamman tuoton tai sopimus sisälsi vähemmän riskejä verrattuna seuraavaksi edullisimpaan vaihtoehtoon. KPMG:n selvitys perustui absoluuttiseen ja suhteelliseen arvonmääritysanalyysiin, eikä sen pohjana käytetty muita sopimusten arviointimenetelmiä (esim. rajakannattavuutta koskeva analyysi, sisäistä tuottoastetta koskeva tiivistetty analyysi). Siinä viitattiin kahteen arviointijaksoon (2004–2013 ja 2010–2018) ja tarkasteltiin Hidroelectrican kanssa vuonna 2004 tehdyn sopimuksen ehtoja sekä vuonna 2009 sopimuksen uusimisen yhteydessä uudelleenneuvoteltuja ehtoja. KPMG laajensi samaa analyysia myöhemmin 1 päivään tammikuuta 2007. Sen päätelmä oli sama kuin edellä kuvattu sekä absoluuttisen että suhteellisen arvonmäärityksen osalta.

5.1.4   Toimenpide ei johtunut valtiosta eikä siihen liittynyt valtion varojen siirtoa

Toimenpide ei johtunut valtiosta eikä siihen liittynyt valtion varojen siirtoa

| (74) | Lähes kaikki asianomaiset (45) katsoivat, että niiden sopimukset Hidroelectrican kanssa eivät johtuneet valtiosta, sillä Hidroelectrican hallitus siirsi toimivaltansa yhtiöjärjestyksen mukaisesti pääjohtajalle. Sen vuoksi katsottiin, että hallituksen jäsenet eivät osallistuneet yrityksen päivittäiseen liiketoimintaan, johon kuuluivat sopimusneuvottelut. |
| --- | --- |

(74)

Lähes kaikki asianomaiset (45) katsoivat, että niiden sopimukset Hidroelectrican kanssa eivät johtuneet valtiosta, sillä Hidroelectrican hallitus siirsi toimivaltansa yhtiöjärjestyksen mukaisesti pääjohtajalle. Sen vuoksi katsottiin, että hallituksen jäsenet eivät osallistuneet yrityksen päivittäiseen liiketoimintaan, johon kuuluivat sopimusneuvottelut.

45

| (75) | Yhden asianomaisen (46) mukaan komission tehtävänä oli todistaa, että toimenpide johtui valtiosta. Kyseisen asianomaisen mukaan pelkästään sen toteaminen, että toimenpide johtui valtiosta, koska valtiolla oli Hidroelectrican enemmistöosakkuus, ei ollut riittävää. Lisäksi se katsoi, että komissio oli tehnyt kyseisen päätelmän ainoastaan viitteiden ja oletusten pohjalta konkreettisten tosiasioiden sijaan, mikä ei täyttänyt oikeuskäytännön vaatimuksia. Asianomainen katsoi, että kyseisen päätelmän tueksi olisi esitettävä konkreettisia todisteita, kuten asiakirjoja, tosiseikkoja ja valtion puolesta suoritettuja konkreettisia toimia. |
| --- | --- |

(75)

Yhden asianomaisen (46) mukaan komission tehtävänä oli todistaa, että toimenpide johtui valtiosta. Kyseisen asianomaisen mukaan pelkästään sen toteaminen, että toimenpide johtui valtiosta, koska valtiolla oli Hidroelectrican enemmistöosakkuus, ei ollut riittävää. Lisäksi se katsoi, että komissio oli tehnyt kyseisen päätelmän ainoastaan viitteiden ja oletusten pohjalta konkreettisten tosiasioiden sijaan, mikä ei täyttänyt oikeuskäytännön vaatimuksia. Asianomainen katsoi, että kyseisen päätelmän tueksi olisi esitettävä konkreettisia todisteita, kuten asiakirjoja, tosiseikkoja ja valtion puolesta suoritettuja konkreettisia toimia.

46

| (76) | Muut asianomaiset (47) katsoivat, ettei toimenpiteeseen liittynyt valtion varojen siirtoa. Ne totesivat erityisesti, että valtion varojen olemassaoloa ei voida todistaa sen perusteella, että valtion määräysvallassa olevan yrityksen väitettiin tarjoavan muita alhaisempia hintoja. Lisäksi ne katsoivat, että Romanian valtion puuttuminen näiden varojen käyttöön olisi todistettava konkreettisesti. Asianomaiset korostivat, että Hidroelectrican yhtiöjärjestyksen mukaan sopimusten tekeminen kuului pääjohtajan yksinomaiseen toimivaltaan eikä hallituksen tehtäviin, joten valtio ei osallistunut Hidroelectrican sopimuksia koskevaan päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

(76)

Muut asianomaiset (47) katsoivat, ettei toimenpiteeseen liittynyt valtion varojen siirtoa. Ne totesivat erityisesti, että valtion varojen olemassaoloa ei voida todistaa sen perusteella, että valtion määräysvallassa olevan yrityksen väitettiin tarjoavan muita alhaisempia hintoja. Lisäksi ne katsoivat, että Romanian valtion puuttuminen näiden varojen käyttöön olisi todistettava konkreettisesti. Asianomaiset korostivat, että Hidroelectrican yhtiöjärjestyksen mukaan sopimusten tekeminen kuului pääjohtajan yksinomaiseen toimivaltaan eikä hallituksen tehtäviin, joten valtio ei osallistunut Hidroelectrican sopimuksia koskevaan päätöksentekoprosessiin.

47

5.1.5   Toimenpide ei vääristänyt kilpailua

Toimenpide ei vääristänyt kilpailua

| (77) | Osa asianomaisista (48) väitti, että niiden ja Hidroelectrican väliset sopimukset eivät vääristäneet kilpailua mahdollisesti tai tosiasiallisesti seuraavista syistä: i) sellaisia merkityksellisiä markkinoita ei ole yksilöity, joilla myönnetty valtiontuki olisi vahvistanut yhden yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin EU:n sisäisessä kaupassa, ja ii) Romanian sähkömarkkinat eivät ole keskittyneet, mikä oli osoitettavissa Herfindahl-Hirschman-indeksillä (HHI). |
| --- | --- |

(77)

Osa asianomaisista (48) väitti, että niiden ja Hidroelectrican väliset sopimukset eivät vääristäneet kilpailua mahdollisesti tai tosiasiallisesti seuraavista syistä: i) sellaisia merkityksellisiä markkinoita ei ole yksilöity, joilla myönnetty valtiontuki olisi vahvistanut yhden yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin EU:n sisäisessä kaupassa, ja ii) Romanian sähkömarkkinat eivät ole keskittyneet, mikä oli osoitettavissa Herfindahl-Hirschman-indeksillä (HHI).

48

5.1.6   Toimenpide ei ollut valikoiva

Toimenpide ei ollut valikoiva

| (78) | Osa asianomaisista (49) katsoi, että niiden sopimukset Hidroelectrican kanssa eivät olleet valikoivia, sillä samanlaisia tai samantyyppisiä sopimuksia tehtiin myös muiden toimijoiden kanssa (sähkökaupan harjoittajien osalta) tai niitä oli myös muiden markkinatoimijoiden saatavilla (muiden kuin sähkökaupan harjoittajien osalta). |
| --- | --- |

(78)

Osa asianomaisista (49) katsoi, että niiden sopimukset Hidroelectrican kanssa eivät olleet valikoivia, sillä samanlaisia tai samantyyppisiä sopimuksia tehtiin myös muiden toimijoiden kanssa (sähkökaupan harjoittajien osalta) tai niitä oli myös muiden markkinatoimijoiden saatavilla (muiden kuin sähkökaupan harjoittajien osalta).

49

5.1.7   Muutoksia ei voi erottaa alkuperäisestä sopimuksesta

Muutoksia ei voi erottaa alkuperäisestä sopimuksesta

| (79) | Electrocarbon ja Elsid katsoivat, ettei sopimuksiin tehtyjä muutoksia voinut erottaa itse sopimuksista. Lisäksi ne esittivät, että vaikka tällaisia muutoksia olisi pidetty erillisinä sitoumuksina, hinnanmuutokset vastasivat silti markkinataloudessa toimivan myyjän periaatetta eivätkä siksi sisältäneet valtiontukea. |
| --- | --- |

(79)

Electrocarbon ja Elsid katsoivat, ettei sopimuksiin tehtyjä muutoksia voinut erottaa itse sopimuksista. Lisäksi ne esittivät, että vaikka tällaisia muutoksia olisi pidetty erillisinä sitoumuksina, hinnanmuutokset vastasivat silti markkinataloudessa toimivan myyjän periaatetta eivätkä siksi sisältäneet valtiontukea.

5.1.8   Hidroelectrica hakeutui konkurssiin ainoastaan välttääkseen sopimusvelvoitteet

Hidroelectrica hakeutui konkurssiin ainoastaan välttääkseen sopimusvelvoitteet

| (80) | Osa sähkökaupan harjoittajista (50) katsoi, että Hidroelectrica hakeutui konkurssiin ainoastaan päästäkseen eroon sopimusvelvoitteista. Ne selittivät, että vaikka Hidroelectrica hyödynsi sopimuksia täysimääräisesti aikaisemmin, se ei ollut enää valmis noudattamaan velvoitteita, joten konkurssiin hakeutuminen oli keino päättää sopimukset. |
| --- | --- |

(80)

Osa sähkökaupan harjoittajista (50) katsoi, että Hidroelectrica hakeutui konkurssiin ainoastaan päästäkseen eroon sopimusvelvoitteista. Ne selittivät, että vaikka Hidroelectrica hyödynsi sopimuksia täysimääräisesti aikaisemmin, se ei ollut enää valmis noudattamaan velvoitteita, joten konkurssiin hakeutuminen oli keino päättää sopimukset.

50

5.2   Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

| (81) | Komissio sai Alroa käsittelevään menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia myös muilta osapuolilta kuin väitetyiltä tuensaajilta: i) eräältä Alron kilpailijalta ja ii) nimettömältä osapuolelta (kansalainen). |
| --- | --- |

(81)

Komissio sai Alroa käsittelevään menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia myös muilta osapuolilta kuin väitetyiltä tuensaajilta: i) eräältä Alron kilpailijalta ja ii) nimettömältä osapuolelta (kansalainen).

5.2.1   Alron kilpailijan esittämät huomautukset

Alron kilpailijan esittämät huomautukset

| (82) | Yksi Alron kilpailijoista katsoi, että sekä sähköpörssihinnat että spot-markkinahinnat olivat epäolennaisia vertailuhintoja alumiinisulattojen sähköntoimitussopimusten kannalta. Alron kilpailijan mukaan alumiinisulattojen on tehtävä pääasiassa suhteellisen ennakoitavaa sähköntoimitusta koskevia pitkäkestoisia sopimuksia, jotta niiden ei tarvitse keskeyttää toimintaa kestämättömän korkeiden sähkökustannusten vuoksi ja jotta ne voivat välttää sähkönhintojen ja tuottajan voitontavoittelun aiheuttamaa mahdollista tehtaan sulkemisriskiä. |
| --- | --- |

(82)

Yksi Alron kilpailijoista katsoi, että sekä sähköpörssihinnat että spot-markkinahinnat olivat epäolennaisia vertailuhintoja alumiinisulattojen sähköntoimitussopimusten kannalta. Alron kilpailijan mukaan alumiinisulattojen on tehtävä pääasiassa suhteellisen ennakoitavaa sähköntoimitusta koskevia pitkäkestoisia sopimuksia, jotta niiden ei tarvitse keskeyttää toimintaa kestämättömän korkeiden sähkökustannusten vuoksi ja jotta ne voivat välttää sähkönhintojen ja tuottajan voitontavoittelun aiheuttamaa mahdollista tehtaan sulkemisriskiä.

| (83) | Lisäksi Alron kilpailija katsoi, että pitkäkestoisten sähköntoimitussopimusten tariffien vertailu sähköpörssin ja/tai spot-markkinoiden sähkönhintoihin ja/tai muiden teollisuudenalojen tariffeihin voi vääristää markkinatilannetta ja luoda epäedullisen ennakkoasetelman, mikä aiheuttaa merkittävän riskin paitsi Alrolle ja/tai sen kilpailijoille, myös koko Euroopan markkinoille. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi Alron kilpailija katsoi, että pitkäkestoisten sähköntoimitussopimusten tariffien vertailu sähköpörssin ja/tai spot-markkinoiden sähkönhintoihin ja/tai muiden teollisuudenalojen tariffeihin voi vääristää markkinatilannetta ja luoda epäedullisen ennakkoasetelman, mikä aiheuttaa merkittävän riskin paitsi Alrolle ja/tai sen kilpailijoille, myös koko Euroopan markkinoille.

| (84) | Alron kilpailijan mukaan kilpailun vaikutusta olisi pitänyt arvioida suhteessa hintoihin, joita alumiinisulatot maksavat sähköstä maailmanlaajuisesti tai vähintään Euroopan tasolla. Sähkökustannukset muodostavat yli kolmanneksen alumiinintuotannon kokonaiskustannuksista. Alumiinintuottajat ostavat sähköä kansallisilta markkinoilta ja käyvät sen jälkeen kilpailua maailmanlaajuisesti. Tämän vuoksi arviointi olisi pitänyt tehdä niiden sähkönhintojen perusteella, joita alumiinintuottajat maksavat kaikkialla maailmassa. Näin ollen Alron kilpailija katsoi, että arvioidakseen kilpailun mahdollista vääristymistä asianmukaisesti komission olisi pitänyt tutkia, vähensikö väitetty valtiontuki tosiasiallisesti Alron tuotantokustannuksia alle kilpailijoiden kustannustason, eli saiko Alro edun suhteessa sen eurooppalaisten ja/tai maailmanlaajuisten kilpailijoiden tariffeihin. |
| --- | --- |

(84)

Alron kilpailijan mukaan kilpailun vaikutusta olisi pitänyt arvioida suhteessa hintoihin, joita alumiinisulatot maksavat sähköstä maailmanlaajuisesti tai vähintään Euroopan tasolla. Sähkökustannukset muodostavat yli kolmanneksen alumiinintuotannon kokonaiskustannuksista. Alumiinintuottajat ostavat sähköä kansallisilta markkinoilta ja käyvät sen jälkeen kilpailua maailmanlaajuisesti. Tämän vuoksi arviointi olisi pitänyt tehdä niiden sähkönhintojen perusteella, joita alumiinintuottajat maksavat kaikkialla maailmassa. Näin ollen Alron kilpailija katsoi, että arvioidakseen kilpailun mahdollista vääristymistä asianmukaisesti komission olisi pitänyt tutkia, vähensikö väitetty valtiontuki tosiasiallisesti Alron tuotantokustannuksia alle kilpailijoiden kustannustason, eli saiko Alro edun suhteessa sen eurooppalaisten ja/tai maailmanlaajuisten kilpailijoiden tariffeihin.

| (85) | Lisäksi Alron kilpailija esitti, että koska verrattavan markkinahinnan määrittelemiseksi ei ollut tarvittavia tietoja, perusteltuna hinnoittelumenetelmänä olisi voitu käyttää hintojen vertailua kustannuksiin ja kohtuulliseen voittomarginaaliin. Samaa logiikkaa olisi voitu soveltaa päätökseen tarjota LME-kaavan mukaan indeksoituja hintoja. Alron kilpailija myös esitti, että alumiinisulattojen ominaispiirteet ja asiakasprofiili voisivat objektiivisesti tarkasteltuna oikeuttaa sähköpörssihintoja halvemman sähkönhinnan, kustannusperusteisen hinnoittelun ja hintojen LME-indeksoinnin. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi Alron kilpailija esitti, että koska verrattavan markkinahinnan määrittelemiseksi ei ollut tarvittavia tietoja, perusteltuna hinnoittelumenetelmänä olisi voitu käyttää hintojen vertailua kustannuksiin ja kohtuulliseen voittomarginaaliin. Samaa logiikkaa olisi voitu soveltaa päätökseen tarjota LME-kaavan mukaan indeksoituja hintoja. Alron kilpailija myös esitti, että alumiinisulattojen ominaispiirteet ja asiakasprofiili voisivat objektiivisesti tarkasteltuna oikeuttaa sähköpörssihintoja halvemman sähkönhinnan, kustannusperusteisen hinnoittelun ja hintojen LME-indeksoinnin.

5.2.2   Kansalaisen esittämät huomautukset

Kansalaisen esittämät huomautukset

| (86) | Eräs kansalainen katsoi, että Alro osti sähköä Hidroelectricalta etuuskohteluun perustuvalla hinnalla, joka alitti markkinahinnan (kuten OMCOMin ja ANREn hinnat). Lisäksi kyseinen kansalainen esitti, että Alron sopimushinnan muuttaminen LME-kaavaan perustuvalla indeksoinnilla oli hinnoittelumekanismi, jolla syrjittiin muita sähkönostajia markkinoilla. |
| --- | --- |

(86)

Eräs kansalainen katsoi, että Alro osti sähköä Hidroelectricalta etuuskohteluun perustuvalla hinnalla, joka alitti markkinahinnan (kuten OMCOMin ja ANREn hinnat). Lisäksi kyseinen kansalainen esitti, että Alron sopimushinnan muuttaminen LME-kaavaan perustuvalla indeksoinnilla oli hinnoittelumekanismi, jolla syrjittiin muita sähkönostajia markkinoilla.

| (87) | Komissio vastaanotti samalta kansalaiselta huomautuksia myös sähkökaupan harjoittajien kanssa tehdyistä sopimuksista. Huomautuksissa väitettiin sopimusten sisältävän valtiontukea. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty todisteita. |
| --- | --- |

(87)

Komissio vastaanotti samalta kansalaiselta huomautuksia myös sähkökaupan harjoittajien kanssa tehdyistä sopimuksista. Huomautuksissa väitettiin sopimusten sisältävän valtiontukea. Väitteelle ei kuitenkaan esitetty todisteita.

6.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HAVAINTOJA KOSKEVAT ROMANIAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HAVAINTOJA KOSKEVAT ROMANIAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (88) | Romanian viranomaiset vastasivat asianomaisten esittämiin huomautuksiin. Ne pitäytyivät erityisesti heinäkuussa 2012 esittämässään kannassa, jonka mukaan Hidroelectrican ja sähkökaupan harjoittajien väliset sopimukset eivät olleet tyypillisen kestäviä ja pitkäaikaisia ainakin kahdesta syystä: i) ostaja saattoi yksipuolisesti irtisanoa minkä tahansa sopimuksista 30 päivän irtisanomisajalla ilman asianmukaista korvausvaatimusta, mutta Hidroelectricalla ei ollut vastaavaa oikeutta, ja ii) tuntikohtaiset tuotokset ostajalle saattoivat vaihdella, ja vaihtelivatkin, ostajan harkinnan mukaan. |
| --- | --- |

(88)

Romanian viranomaiset vastasivat asianomaisten esittämiin huomautuksiin. Ne pitäytyivät erityisesti heinäkuussa 2012 esittämässään kannassa, jonka mukaan Hidroelectrican ja sähkökaupan harjoittajien väliset sopimukset eivät olleet tyypillisen kestäviä ja pitkäaikaisia ainakin kahdesta syystä: i) ostaja saattoi yksipuolisesti irtisanoa minkä tahansa sopimuksista 30 päivän irtisanomisajalla ilman asianmukaista korvausvaatimusta, mutta Hidroelectricalla ei ollut vastaavaa oikeutta, ja ii) tuntikohtaiset tuotokset ostajalle saattoivat vaihdella, ja vaihtelivatkin, ostajan harkinnan mukaan.

| (89) | Lisäksi Romanian viranomaiset katsoivat, että sopimusten tekemisen tai niihin tehtyjen muutosten jälkeen ostajilla oli oikeus (jota ne myös käyttivät) lisätä tai vähentää tarvittavan sähkön määrää antamalla ilmoitus jopa vasta toimitusta edeltävänä päivänä, mikä on tyypillistä spot-kaupoille. |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi Romanian viranomaiset katsoivat, että sopimusten tekemisen tai niihin tehtyjen muutosten jälkeen ostajilla oli oikeus (jota ne myös käyttivät) lisätä tai vähentää tarvittavan sähkön määrää antamalla ilmoitus jopa vasta toimitusta edeltävänä päivänä, mikä on tyypillistä spot-kaupoille.

| (90) | Romanian viranomaiset eivät esittäneet näkemyksiä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyistä sopimuksista. Ne perustelivat tätä sillä, että niille oli epäselvää, osallistuivatko myös Electrocarbon ja Elsid sähkön tukkukauppaan. |
| --- | --- |

(90)

Romanian viranomaiset eivät esittäneet näkemyksiä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyistä sopimuksista. Ne perustelivat tätä sillä, että niille oli epäselvää, osallistuivatko myös Electrocarbon ja Elsid sähkön tukkukauppaan.

| (91) | Romanian viranomaiset esittivät Alron ja ArcelorMittalin esittämiin huomautuksiin kattavasti perusteltuja ja yksityiskohtaisia huomautuksia, joilla tuettiin yritysten päätelmää siitä, ettei kyseisiin sopimuksiin sisältynyt valtiontukea. Erityisesti Romanian viranomaiset selittivät, että valtio ei ollut antanut mitään ohjeita edustajilleen Hidroelectrican hallituksessa ja että Romanian yhtiölainsäädäntö velvoittaa hallituksen jäsenet toimimaan yhtiön edun mukaisesti eikä heidät nimittäneen osakkeenomistajan edun mukaisesti. |
| --- | --- |

(91)

Romanian viranomaiset esittivät Alron ja ArcelorMittalin esittämiin huomautuksiin kattavasti perusteltuja ja yksityiskohtaisia huomautuksia, joilla tuettiin yritysten päätelmää siitä, ettei kyseisiin sopimuksiin sisältynyt valtiontukea. Erityisesti Romanian viranomaiset selittivät, että valtio ei ollut antanut mitään ohjeita edustajilleen Hidroelectrican hallituksessa ja että Romanian yhtiölainsäädäntö velvoittaa hallituksen jäsenet toimimaan yhtiön edun mukaisesti eikä heidät nimittäneen osakkeenomistajan edun mukaisesti.

| (92) | Romanian viranomaiset katsoivat, että Alrolle myytiin sähköä Hidroelectrican omasta tuotannosta ja että kannattavuutta oli sen vuoksi mitattava ainoastaan suhteessa Hidroelectrican omiin tuotantokustannuksiin. Lisäksi ne selvensivät, että ArcelorMittal on Romanian toiseksi suurin sähkönkuluttaja Alron jälkeen ja että sähköön pätee sama periaate kuin muihinkin tuotteisiin: mitä suurempi ostovolyymi, sitä alhaisempi sopimushinta. |
| --- | --- |

(92)

Romanian viranomaiset katsoivat, että Alrolle myytiin sähköä Hidroelectrican omasta tuotannosta ja että kannattavuutta oli sen vuoksi mitattava ainoastaan suhteessa Hidroelectrican omiin tuotantokustannuksiin. Lisäksi ne selvensivät, että ArcelorMittal on Romanian toiseksi suurin sähkönkuluttaja Alron jälkeen ja että sähköön pätee sama periaate kuin muihinkin tuotteisiin: mitä suurempi ostovolyymi, sitä alhaisempi sopimushinta.

| (93) | Romanian viranomaiset vahvistivat ArcelorMittalin näkemykset siitä, että ANREn mukaan noin 150 000 megawattituntia sähköä vuodessa ostavien teollisten kuluttajien maksama keskihinta oli vain 11 Romanian leuta megawattitunnilta korkeampi kuin ArcelorMittalin maksama hinta vuonna 2010. Viranomaiset selittivät tätä eroa seuraavasti: i) suoraviivainen toimitusprofiili antaa sähköntoimittajalle mahdollisuuden optimoida tuotantokustannuksiaan; ii) huoltokustannukset vähenevät merkittävästi; iii) odottamattomien seisausten määrä vähenee ja kesto lyhenee; ja iv) sähkömarkkinoiden epätasapaino vähenee huomattavasti, mikä vaikuttaa myös sähkön hankintakustannusten supistumiseen. |
| --- | --- |

(93)

Romanian viranomaiset vahvistivat ArcelorMittalin näkemykset siitä, että ANREn mukaan noin 150 000 megawattituntia sähköä vuodessa ostavien teollisten kuluttajien maksama keskihinta oli vain 11 Romanian leuta megawattitunnilta korkeampi kuin ArcelorMittalin maksama hinta vuonna 2010. Viranomaiset selittivät tätä eroa seuraavasti: i) suoraviivainen toimitusprofiili antaa sähköntoimittajalle mahdollisuuden optimoida tuotantokustannuksiaan; ii) huoltokustannukset vähenevät merkittävästi; iii) odottamattomien seisausten määrä vähenee ja kesto lyhenee; ja iv) sähkömarkkinoiden epätasapaino vähenee huomattavasti, mikä vaikuttaa myös sähkön hankintakustannusten supistumiseen.

| (94) | Alron kilpailijan esittämien huomautusten osalta Romanian viranomaiset tukivat täysin kyseisen toimijan kantaa ja näkemystä, jonka mukaan eurooppalainen alumiinintuottaja kilpaili muiden maailmanlaajuisten alumiinintuottajien kanssa. Lisäksi Romanian viranomaiset katsoivat, ettei Alron kanssa tehty sopimus vääristänyt kilpailua maailmanlaajuisilla alumiinimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(94)

Alron kilpailijan esittämien huomautusten osalta Romanian viranomaiset tukivat täysin kyseisen toimijan kantaa ja näkemystä, jonka mukaan eurooppalainen alumiinintuottaja kilpaili muiden maailmanlaajuisten alumiinintuottajien kanssa. Lisäksi Romanian viranomaiset katsoivat, ettei Alron kanssa tehty sopimus vääristänyt kilpailua maailmanlaajuisilla alumiinimarkkinoilla.

| (95) | Romanian viranomaiset totesivat, että mikä tahansa järkevää talousstrategiaa harjoittava sähköntuottaja olisi tarjonnut alumiinintuottajalle OPCOM-PCCB- tai spot-markkinoiden hintoja edullisemman tariffin ottaen huomioon alumiinintuottajien ominaispiirteet. Ne selittivät, että spot-markkinoiden hinta ei olisi ollut asianmukainen viitearvo teollisen kuluttajan kanssa tehdylle pitkäkestoiselle sopimukselle. Hinnoista sovittiin kahdenvälisissä sopimuksissa, jotka sisälsivät edullisia maksuehtoja ja kattoivat suuria määriä sähköä, jota kulutettiin ennakoitavasti ja jatkumona, joten hinnan oli oltava huomattavasti spot-markkinoiden sähköhintoja edullisempi. |
| --- | --- |

(95)

Romanian viranomaiset totesivat, että mikä tahansa järkevää talousstrategiaa harjoittava sähköntuottaja olisi tarjonnut alumiinintuottajalle OPCOM-PCCB- tai spot-markkinoiden hintoja edullisemman tariffin ottaen huomioon alumiinintuottajien ominaispiirteet. Ne selittivät, että spot-markkinoiden hinta ei olisi ollut asianmukainen viitearvo teollisen kuluttajan kanssa tehdylle pitkäkestoiselle sopimukselle. Hinnoista sovittiin kahdenvälisissä sopimuksissa, jotka sisälsivät edullisia maksuehtoja ja kattoivat suuria määriä sähköä, jota kulutettiin ennakoitavasti ja jatkumona, joten hinnan oli oltava huomattavasti spot-markkinoiden sähköhintoja edullisempi.

| (96) | Romanian viranomaiset pitivät kansalaisen esittämiä huomautuksia perusteettomina. Kansalaisen näkemyksen mukaan Alrolle myönnetyt hinnat olivat vastaavissa kaupoissa Romaniassa käytettyjä hintoja edullisemmat. Tämän osalta Romanian viranomaiset selittivät, että kansalainen oli jättänyt täysin huomiotta kunkin liiketoimen erityisiin osa-alueisiin (suuria määriä sähköä jatkumona, hyvä ennakoitavuus ja myyjälle edulliset rahoitusehdot) perustuvat hinnanvaihtelut. |
| --- | --- |

(96)

Romanian viranomaiset pitivät kansalaisen esittämiä huomautuksia perusteettomina. Kansalaisen näkemyksen mukaan Alrolle myönnetyt hinnat olivat vastaavissa kaupoissa Romaniassa käytettyjä hintoja edullisemmat. Tämän osalta Romanian viranomaiset selittivät, että kansalainen oli jättänyt täysin huomiotta kunkin liiketoimen erityisiin osa-alueisiin (suuria määriä sähköä jatkumona, hyvä ennakoitavuus ja myyjälle edulliset rahoitusehdot) perustuvat hinnanvaihtelut.

| (97) | Kansalaisen toisen väitteen mukaan Alrolle myönnetty mahdollisuus tarkistaa hintoja LME-kaavan mukaisesti syrji muita sähkömarkkinoiden toimijoita, mihin Romanian viranomaiset totesivat seuraavaa: i) käytäntö oli Romanian lainsäädännön mukaista edellyttäen, että kyseinen sopimus oli Hidroelectricalle kannattava, ja ii) kyseessä oli kumppanuusjärjestely myyjän ja ostajan välillä, jotka jakoivat alumiinin myynnistä saadun voiton. |
| --- | --- |

(97)

Kansalaisen toisen väitteen mukaan Alrolle myönnetty mahdollisuus tarkistaa hintoja LME-kaavan mukaisesti syrji muita sähkömarkkinoiden toimijoita, mihin Romanian viranomaiset totesivat seuraavaa: i) käytäntö oli Romanian lainsäädännön mukaista edellyttäen, että kyseinen sopimus oli Hidroelectricalle kannattava, ja ii) kyseessä oli kumppanuusjärjestely myyjän ja ostajan välillä, jotka jakoivat alumiinin myynnistä saadun voiton.

7.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

7.1   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

| (98) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ollakseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea toimenpiteen on täytettävä kaikki nämä edellytykset. |
| --- | --- |

(98)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ollakseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea toimenpiteen on täytettävä kaikki nämä edellytykset.

| (99) | Sen vuoksi on arvioitava, myönnettiinkö tarkasteltavana olevilla sopimuksilla Hidroelectrican myymän sähkön ostajille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin. Nämä ostajat olivat Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon ja Elsid. |
| --- | --- |

(99)

Sen vuoksi on arvioitava, myönnettiinkö tarkasteltavana olevilla sopimuksilla Hidroelectrican myymän sähkön ostajille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin. Nämä ostajat olivat Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon ja Elsid.

| (100) | Tämä olisi tilanne vain, jos muiden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevien edellytysten lisäksi kyseisillä sopimuksilla suosittiin tiettyjä ostajia tarjoamalla niille tavanomaiset markkinaehdot ylittävä taloudellinen etu ja – mikäli näin todetaan – jos sopimuksista ja niihin myöhemmin tehdyistä muutoksista aiheutuvan edun voidaan katsoa olevan peräisin Romanian valtion varoista ja johtuvan lisäksi valtion toimista, ohjeista tai määräävästä vaikutusvallasta eikä Hidroelectrican itsenäisistä kaupallisista päätöksistä. |
| --- | --- |

(100)

Tämä olisi tilanne vain, jos muiden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevien edellytysten lisäksi kyseisillä sopimuksilla suosittiin tiettyjä ostajia tarjoamalla niille tavanomaiset markkinaehdot ylittävä taloudellinen etu ja – mikäli näin todetaan – jos sopimuksista ja niihin myöhemmin tehdyistä muutoksista aiheutuvan edun voidaan katsoa olevan peräisin Romanian valtion varoista ja johtuvan lisäksi valtion toimista, ohjeista tai määräävästä vaikutusvallasta eikä Hidroelectrican itsenäisistä kaupallisista päätöksistä.

| (101) | Asiassa Budapesti Erőmű (51) tehdyn päätöksen mukaan ennen EU:hun liittymistä käyttöön otettuja ja liittymisen jälkeen edelleen sovellettavia valtiontukitoimenpiteitä on pidettävä liittymisen jälkeen joko voimassa olevana tai uutena tukena. Jotta toimenpiteitä voitaisiin pitää voimassa olevana tukena, ne on lueteltava selvästi jäsenvaltion liittymistä Euroopan unioniin koskevassa asiakirjassa eli tässä tapauksessa Romanian ja Bulgarian liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen (52), jäljempänä ’liittymisasiakirja’, liitteessä V. Sopimuksia ei lueteltu nimenomaisesti liittymisasiakirjan liitteessä V. Koska sopimuksia sovellettiin edelleen liittymispäivän jälkeen, niitä olisi pidettävä ainoastaan uutena tukena ja arvioitava näin ollen mainitun oikeuskäytännön mukaisesti liittymispäivästä (1 päivästä tammikuuta 2007) lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen neljän edellytyksen osalta.
  Komission on sen vuoksi arvioitava sopimuksia mahdollisina uusina tukitoimenpiteinä Romanian liittymisestä 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien. Tämä arviointi ei voi perustua sopimusten käyttöönottohetkellä vallinneisiin markkinaolosuhteisiin (ks. johdanto-osan 19 kappale) etenkin tutkittaessa, olivatko sopimukset niiden tekohetkellä sovellettavien markkinahintojen mukaisia. Tällaisia olosuhteita ei siksi arvioida jäljempänä. |
| --- | --- |

(101)

Asiassa Budapesti Erőmű (51) tehdyn päätöksen mukaan ennen EU:hun liittymistä käyttöön otettuja ja liittymisen jälkeen edelleen sovellettavia valtiontukitoimenpiteitä on pidettävä liittymisen jälkeen joko voimassa olevana tai uutena tukena. Jotta toimenpiteitä voitaisiin pitää voimassa olevana tukena, ne on lueteltava selvästi jäsenvaltion liittymistä Euroopan unioniin koskevassa asiakirjassa eli tässä tapauksessa Romanian ja Bulgarian liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen (52), jäljempänä ’liittymisasiakirja’, liitteessä V. Sopimuksia ei lueteltu nimenomaisesti liittymisasiakirjan liitteessä V. Koska sopimuksia sovellettiin edelleen liittymispäivän jälkeen, niitä olisi pidettävä ainoastaan uutena tukena ja arvioitava näin ollen mainitun oikeuskäytännön mukaisesti liittymispäivästä (1 päivästä tammikuuta 2007) lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen neljän edellytyksen osalta.

51

52

Komission on sen vuoksi arvioitava sopimuksia mahdollisina uusina tukitoimenpiteinä Romanian liittymisestä 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien. Tämä arviointi ei voi perustua sopimusten käyttöönottohetkellä vallinneisiin markkinaolosuhteisiin (ks. johdanto-osan 19 kappale) etenkin tutkittaessa, olivatko sopimukset niiden tekohetkellä sovellettavien markkinahintojen mukaisia. Tällaisia olosuhteita ei siksi arvioida jäljempänä.

7.2   Mahdollisen taloudellisen edun arviointi markkinaehtoihin nähden

Mahdollisen taloudellisen edun arviointi markkinaehtoihin nähden

| (102) | Komission on määritettävä, olisivatko hinnat ja ehdot, joilla Hidroelectrica toimitti sähköä väitetyille tuensaajille, olleet muutoin saatavilla Romanian markkinoilla vuodesta 2007 lähtien. Tätä varten komission on ensiksi yksilöitävä asianmukainen vertailuhinta, joka vastaa markkinahintaa i) ajankohtana, jona sopimukset olivat voimassa Romanian EU:hun liittymisen jälkeen, ja ii) ajankohtana, jona komissio aloitti sopimuksia koskevan muodollisen menettelyn. |
| --- | --- |

(102)

Komission on määritettävä, olisivatko hinnat ja ehdot, joilla Hidroelectrica toimitti sähköä väitetyille tuensaajille, olleet muutoin saatavilla Romanian markkinoilla vuodesta 2007 lähtien. Tätä varten komission on ensiksi yksilöitävä asianmukainen vertailuhinta, joka vastaa markkinahintaa i) ajankohtana, jona sopimukset olivat voimassa Romanian EU:hun liittymisen jälkeen, ja ii) ajankohtana, jona komissio aloitti sopimuksia koskevan muodollisen menettelyn.

7.2.1   Taloudellinen etu markkinaehtoihin nähden

Taloudellinen etu markkinaehtoihin nähden

| (103) | Mahdollisen taloudellisen edun arvioimiseksi komissio ottaa viitekohdaksi markkinatoimijan, johon sovelletaan samoja tai samankaltaisia velvoitteita kuin Hidroelectricaan. Sillä on oltava samat mahdollisuudet ja sen on täytettävä samat lainsäädännölliset ja taloudelliset edellytykset, joita Romaniassa sovellettiin tarkastelujaksona, kun otetaan huomioon toimijan rajoitukset ja kaupalliset tavoitteet (53). Jotta valtiontuen olemassaolo voitaisiin sulkea pois, julkisessa omistuksessa olevan yrityksen on tuotteita myydessään toimittava yksityisen markkinataloustoimijan tavoin ja pyrittävä maksimoimaan tuotot tai minimoimaan tappiot. Toisin sanoen kun arvioidaan mahdollista kohtuutonta taloudellista etua valtion omistaman yrityksen kaupallisessa toimitussopimuksessa, on selvitettävä, missä määrin muu kuin valtion omistama yritys olisi toiminut samalla tavalla vastaavassa tilanteessa. |
| --- | --- |

(103)

Mahdollisen taloudellisen edun arvioimiseksi komissio ottaa viitekohdaksi markkinatoimijan, johon sovelletaan samoja tai samankaltaisia velvoitteita kuin Hidroelectricaan. Sillä on oltava samat mahdollisuudet ja sen on täytettävä samat lainsäädännölliset ja taloudelliset edellytykset, joita Romaniassa sovellettiin tarkastelujaksona, kun otetaan huomioon toimijan rajoitukset ja kaupalliset tavoitteet (53). Jotta valtiontuen olemassaolo voitaisiin sulkea pois, julkisessa omistuksessa olevan yrityksen on tuotteita myydessään toimittava yksityisen markkinataloustoimijan tavoin ja pyrittävä maksimoimaan tuotot tai minimoimaan tappiot. Toisin sanoen kun arvioidaan mahdollista kohtuutonta taloudellista etua valtion omistaman yrityksen kaupallisessa toimitussopimuksessa, on selvitettävä, missä määrin muu kuin valtion omistama yritys olisi toiminut samalla tavalla vastaavassa tilanteessa.

53

| (104) | Vaikka valtion vahvistamien sähkötariffien ja vapaiden markkinoiden korkeampien hintojen ero voi ensi näkemältä viitata valtiontukeen, on edelleen mahdollista objektiivisesti todeta, että tarkasteltavana olevien sopimusten matalampi hintataso ei anna sähkönostajille taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna (54). Kun selvitetään, sisältyykö markkinaehtoja edullisempiin sähkönhintoihin valtiontukea monitahoisilla sähkömarkkinoilla, komission on sääntöjenmukaisesti turvauduttava erityisiin menetelmiin tai taloudellisiin malleihin sen määrittämiseksi, missä määrin sopimushinnat eroavat markkinahinnoista (55). |
| --- | --- |

(104)

Vaikka valtion vahvistamien sähkötariffien ja vapaiden markkinoiden korkeampien hintojen ero voi ensi näkemältä viitata valtiontukeen, on edelleen mahdollista objektiivisesti todeta, että tarkasteltavana olevien sopimusten matalampi hintataso ei anna sähkönostajille taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna (54). Kun selvitetään, sisältyykö markkinaehtoja edullisempiin sähkönhintoihin valtiontukea monitahoisilla sähkömarkkinoilla, komission on sääntöjenmukaisesti turvauduttava erityisiin menetelmiin tai taloudellisiin malleihin sen määrittämiseksi, missä määrin sopimushinnat eroavat markkinahinnoista (55).

54

55

| (105) | Hintaa korotettiin vuosittain sopimushintaa korkeammaksi tai se vahvistettiin vuosittain useiden sopimusten osalta, paitsi Alron tapauksessa, jossa tosiasiallinen vuosihinta määritettiin soveltamalla sopimuksessa sovittua indeksointikaavaa. Taloudellisen edun mahdollisuutta on sen vuoksi arvioitava kunakin tarkasteluvuonna 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien. |
| --- | --- |

(105)

Hintaa korotettiin vuosittain sopimushintaa korkeammaksi tai se vahvistettiin vuosittain useiden sopimusten osalta, paitsi Alron tapauksessa, jossa tosiasiallinen vuosihinta määritettiin soveltamalla sopimuksessa sovittua indeksointikaavaa. Taloudellisen edun mahdollisuutta on sen vuoksi arvioitava kunakin tarkasteluvuonna 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien.

—   Sähkökaupan harjoittajien, elektrodien valmistajien ja Alron kanssa tehdyt sopimukset

| (106) | Kuten johdanto-osan 24–35 kappaleessa todetaan, komissio tutki useita sähkömarkkinoiden segmenttejä Romaniassa vuosina 2007–2010. Jotta kahta samanlaista voidaan verrata keskenään, on selvitettävä lähimmät ja asianmukaisimmat vertailukohdat sopimuksissa vahvistetuille hinnoille tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(106)

Kuten johdanto-osan 24–35 kappaleessa todetaan, komissio tutki useita sähkömarkkinoiden segmenttejä Romaniassa vuosina 2007–2010. Jotta kahta samanlaista voidaan verrata keskenään, on selvitettävä lähimmät ja asianmukaisimmat vertailukohdat sopimuksissa vahvistetuille hinnoille tarkastelujaksolla.

| (107) | Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia välineitä, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Tässä tapauksessa suhteellisen suureen osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2007 edelleen säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2007–2010, tarkasteltavana olevien sopimusten mukaiset sähkömäärät olivat merkittäviä ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia (johdanto-osan 30, 31 ja 34 kappale). Tämän perusteella ja ottaen huomioon kolmansien osapuolten esittämät huomautukset (johdanto-osan 60–63 kappale) ei voida ensi näkemältä todeta, että spot-hintoja tai OPCOM-PCCB-markkinoiden hintoja voitaisiin pitää asianmukaisena vertailukohtana, kun arvioidaan, muodostuiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(107)

Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia välineitä, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Tässä tapauksessa suhteellisen suureen osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2007 edelleen säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2007–2010, tarkasteltavana olevien sopimusten mukaiset sähkömäärät olivat merkittäviä ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia (johdanto-osan 30, 31 ja 34 kappale). Tämän perusteella ja ottaen huomioon kolmansien osapuolten esittämät huomautukset (johdanto-osan 60–63 kappale) ei voida ensi näkemältä todeta, että spot-hintoja tai OPCOM-PCCB-markkinoiden hintoja voitaisiin pitää asianmukaisena vertailukohtana, kun arvioidaan, muodostuiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna.

| (108) | Sen vuoksi komissio ei voi käyttää OPCOMin keskihintoja vertailussa Hidroelectrican sopimushintoihin, mihin se perusti epäilyksensä asianomaisissa menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä taloudellisen edun olemassaolosta kymmenessä sopimuksessa sähkökaupan harjoittajien kanssa ja kahdessa elektrodien valmistajien kanssa. Tutkinta on osoittanut, että kaupankäyntiä, joka toteutetaan lyhytaikaisesti ja vakioehdoin OPCOMin kaltaisilla markkinapaikoilla vuorokausi- tai vuosipohjalta tai sitä lyhyemmällä ajanjaksolla tai jossa tarjotaan oheis- tai tasepalveluja siirtoverkonhaltijoille, ei voida pitää järkevänä vaihtoehtona tarkasteltavana oleville Hidroelectrican räätälöidyille sopimuksille Romanian erityisissä markkinaolosuhteissa tarkastelujaksolla. Kyseessä olevat sopimukset neuvoteltiin suoraan ostajan ja myyjän erityisten toimitustarpeiden täyttämiseksi, ja niissä voitiin hyödyntää joustavuutta, jota ei ollut saatavilla muilla markkinasegmenteillä. Sen vuoksi markkinaehdot ylittävän taloudellisen edun varmistamiseksi on tarpeen tutkia myös edellytyksiä, jotka vallitsivat muilla markkinasegmenteillä Romaniassa vuonna 2007 ja sen jälkeen, vaikka näitä ei yksilöity menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä. |
| --- | --- |

(108)

Sen vuoksi komissio ei voi käyttää OPCOMin keskihintoja vertailussa Hidroelectrican sopimushintoihin, mihin se perusti epäilyksensä asianomaisissa menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä taloudellisen edun olemassaolosta kymmenessä sopimuksessa sähkökaupan harjoittajien kanssa ja kahdessa elektrodien valmistajien kanssa. Tutkinta on osoittanut, että kaupankäyntiä, joka toteutetaan lyhytaikaisesti ja vakioehdoin OPCOMin kaltaisilla markkinapaikoilla vuorokausi- tai vuosipohjalta tai sitä lyhyemmällä ajanjaksolla tai jossa tarjotaan oheis- tai tasepalveluja siirtoverkonhaltijoille, ei voida pitää järkevänä vaihtoehtona tarkasteltavana oleville Hidroelectrican räätälöidyille sopimuksille Romanian erityisissä markkinaolosuhteissa tarkastelujaksolla. Kyseessä olevat sopimukset neuvoteltiin suoraan ostajan ja myyjän erityisten toimitustarpeiden täyttämiseksi, ja niissä voitiin hyödyntää joustavuutta, jota ei ollut saatavilla muilla markkinasegmenteillä. Sen vuoksi markkinaehdot ylittävän taloudellisen edun varmistamiseksi on tarpeen tutkia myös edellytyksiä, jotka vallitsivat muilla markkinasegmenteillä Romaniassa vuonna 2007 ja sen jälkeen, vaikka näitä ei yksilöity menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä.

| (109) | Hidroelectrica toimitti noin viidesosan tuotannostaan tarkastelujaksolla säännellyillä markkinoilla (johdanto-osan 31 kappale). Sopimushintojen vertailu säänneltyihin hintoihin, joita Hidroelectrica velotti vuosittain sähköalan sääntelyviranomaisen ANREn vahvistamien hyväksyttyjen kustannusten ja tuottoasteen perusteella, osoittaa, että kaikki tarkasteltavana olevat sopimushinnat olivat jatkuvasti säänneltyjä hintoja merkittävästi korkeammat vuosina 2007–2010 (johdanto-osan 26 kappale ja liite I). Näin ollen Hidroelectrican kannalta oli taloudellisesti järkevää jatkaa toimituksia kaikille väitetyille tuensaajille, joita tässä menettelyssä käsitellään vuodesta 2007 lähtien, sillä nämä sopimukset olivat paljon tuottoisampia kuin sopimukset säännellyillä markkinoilla. Jos tilannetta verrataan teoreettiseen vaihtoehtoon eli toimitusmäärien lisäämiseen säännellyillä markkinoilla, voidaan joka tapauksessa todeta, että Hidroelectrica ei voinut halutessaan siirtää sähköntoimituksia tarkasteltavana olevista sopimuksista säännellyille markkinoille, sillä ANRE vahvisti etukäteen näillä markkinoilla toimitettavat määrät. |
| --- | --- |

(109)

Hidroelectrica toimitti noin viidesosan tuotannostaan tarkastelujaksolla säännellyillä markkinoilla (johdanto-osan 31 kappale). Sopimushintojen vertailu säänneltyihin hintoihin, joita Hidroelectrica velotti vuosittain sähköalan sääntelyviranomaisen ANREn vahvistamien hyväksyttyjen kustannusten ja tuottoasteen perusteella, osoittaa, että kaikki tarkasteltavana olevat sopimushinnat olivat jatkuvasti säänneltyjä hintoja merkittävästi korkeammat vuosina 2007–2010 (johdanto-osan 26 kappale ja liite I). Näin ollen Hidroelectrican kannalta oli taloudellisesti järkevää jatkaa toimituksia kaikille väitetyille tuensaajille, joita tässä menettelyssä käsitellään vuodesta 2007 lähtien, sillä nämä sopimukset olivat paljon tuottoisampia kuin sopimukset säännellyillä markkinoilla. Jos tilannetta verrataan teoreettiseen vaihtoehtoon eli toimitusmäärien lisäämiseen säännellyillä markkinoilla, voidaan joka tapauksessa todeta, että Hidroelectrica ei voinut halutessaan siirtää sähköntoimituksia tarkasteltavana olevista sopimuksista säännellyille markkinoille, sillä ANRE vahvisti etukäteen näillä markkinoilla toimitettavat määrät.

| (110) | Sama koskee soveltuvin osin kaupankäyntiehtoja tase- ja vuorokausimarkkinoilla. Hidroelectrican tuotanto perustui osittain kysynnän mukaan säädettävään sähköntuotantoon ja alhaisiin rajakustannuksiin, minkä vuoksi on kyseenalaista, olisiko Hidroelectrica voinut varmistaa ajoittain korkeammat tulot siirtämällä sähköntoimituksia tarkasteltavana olevista sopimuksista vuorokausi- ja tasemarkkinoille, kun tarkastellaan erityisesti sähköntoimitusta huippuaikoina, jolloin hinta nousee merkittävästi. Näillä markkinasegmenteillä sovellettujen markkinaehtojen ja -hintojen ei eri syistä johtuen kuitenkaan voida katsoa edustavan niitä markkinaehtoja, joihin vertaamalla voitaisiin varmistaa, aiheuttivatko tarkasteltavana olevat sopimukset taloudellisen edun ostajille. |
| --- | --- |

(110)

Sama koskee soveltuvin osin kaupankäyntiehtoja tase- ja vuorokausimarkkinoilla. Hidroelectrican tuotanto perustui osittain kysynnän mukaan säädettävään sähköntuotantoon ja alhaisiin rajakustannuksiin, minkä vuoksi on kyseenalaista, olisiko Hidroelectrica voinut varmistaa ajoittain korkeammat tulot siirtämällä sähköntoimituksia tarkasteltavana olevista sopimuksista vuorokausi- ja tasemarkkinoille, kun tarkastellaan erityisesti sähköntoimitusta huippuaikoina, jolloin hinta nousee merkittävästi. Näillä markkinasegmenteillä sovellettujen markkinaehtojen ja -hintojen ei eri syistä johtuen kuitenkaan voida katsoa edustavan niitä markkinaehtoja, joihin vertaamalla voitaisiin varmistaa, aiheuttivatko tarkasteltavana olevat sopimukset taloudellisen edun ostajille.

| (111) | Ensinnäkin on ilmeistä, että Hidroelectrica toimitti sähköä myös näille markkinasegmenteille vuosina 2007–2010, joskin vähäisiä määriä eli alle 10 prosenttia sen myynnistä (johdanto-osan 31 kappale). Olennaista on selvittää, olisivatko tällaiset markkinat pätevä vaihtoehto järkevälle toimijalle, joka toimii Hidroelectrican sijasta ja päättää, mihin kohdistaa 63 prosenttia myynnistään – mikä vastaa kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvaa Hidroelectrican myyntiosuutta vuosina 2007–2010. |
| --- | --- |

(111)

Ensinnäkin on ilmeistä, että Hidroelectrica toimitti sähköä myös näille markkinasegmenteille vuosina 2007–2010, joskin vähäisiä määriä eli alle 10 prosenttia sen myynnistä (johdanto-osan 31 kappale). Olennaista on selvittää, olisivatko tällaiset markkinat pätevä vaihtoehto järkevälle toimijalle, joka toimii Hidroelectrican sijasta ja päättää, mihin kohdistaa 63 prosenttia myynnistään – mikä vastaa kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvaa Hidroelectrican myyntiosuutta vuosina 2007–2010.

| (112) | Kaupankäyntiin näillä markkinasegmenteillä liittyi erityispiirteitä, joiden vuoksi on mahdotonta määrittää markkinaehtoja, jotka pätisivät koko Romanian markkinoilla tai kaikissa Hidroelectrican pitkäkestoisissa sopimuksissa. Sähköntuottajat tarjoavat tase- tai oheispalveluja siirtoverkonhaltijoille ennakoimattoman ja yhden ostajan kysynnän perusteella. Myös vuorokausitoimituksessa hinnat ja määrät vaihtelevat päivästä toiseen. Toisin sanoen tarkasteltavana olevien pitkäkestoisten sopimusten vertailukohtana ei voi olla 365 yhden päivän sopimusta samana ajanjaksona, vaikka jätettäisiin tarkastelematta sopimusehtoja ja oletettaisiin, että ne voitaisiin jakaa vuosittain uusittaviksi sopimuksiksi. Yksikään näistä vaihtoehtoisista markkinasegmenteistä ei tarjoaisi Hidroelectricalle sen tarvitsemaa ennakoitavaa ja vakaata tulotasoa tai soveltuisi Hidroelectrican tuotannon erityispiirteisiin ja investointisuunnitelmaan (johdanto-osan 13–15 kappale). |
| --- | --- |

(112)

Kaupankäyntiin näillä markkinasegmenteillä liittyi erityispiirteitä, joiden vuoksi on mahdotonta määrittää markkinaehtoja, jotka pätisivät koko Romanian markkinoilla tai kaikissa Hidroelectrican pitkäkestoisissa sopimuksissa. Sähköntuottajat tarjoavat tase- tai oheispalveluja siirtoverkonhaltijoille ennakoimattoman ja yhden ostajan kysynnän perusteella. Myös vuorokausitoimituksessa hinnat ja määrät vaihtelevat päivästä toiseen. Toisin sanoen tarkasteltavana olevien pitkäkestoisten sopimusten vertailukohtana ei voi olla 365 yhden päivän sopimusta samana ajanjaksona, vaikka jätettäisiin tarkastelematta sopimusehtoja ja oletettaisiin, että ne voitaisiin jakaa vuosittain uusittaviksi sopimuksiksi. Yksikään näistä vaihtoehtoisista markkinasegmenteistä ei tarjoaisi Hidroelectricalle sen tarvitsemaa ennakoitavaa ja vakaata tulotasoa tai soveltuisi Hidroelectrican tuotannon erityispiirteisiin ja investointisuunnitelmaan (johdanto-osan 13–15 kappale).

| (113) | Lopuksi on todettava, että vuotuiset kokonaismäärät, jotka myytiin kaikkien romanialaisten toimittajien ja asianomaisten ostajien välillä vuorokausi- ja tasemarkkinoilla vuosina 2007–2010, olivat yhteensä aina pienempiä kuin tarkasteltavina olevien sopimusten mukaisesti toimitettu vuotuinen kokonaismäärä (ks. johdanto-osan 30, 31 ja 38 kappale). Tänä ajanjaksona yhdelläkään markkinasegmentillä ei ollut tarvittavaa kapasiteettia ja likviditeettiä ostaa kyseisten sopimusten nojalla myytyjä määriä. Toisin sanoen vaikka oletettaisiin epärealistisesti, että Hidroelectrica olisi voinut korvata kaikki romanialaiset tuottajat ja myyjät toisella tai molemmilla näistä kahdesta markkinasegmentistä, sen olisi silti täytynyt löytää uusia ostajia kyseisille sähkömäärille. Näin ollen näillä varsin pienillä markkinasegmenteillä sovellettuja ehtoja ja hintoja niiden määrästä riippumatta ei voida verrata merkitsevästi ja objektiivisesti pitkäkestoisissa sopimuksissa sovittuihin Hidroelectrican hintoihin. |
| --- | --- |

(113)

Lopuksi on todettava, että vuotuiset kokonaismäärät, jotka myytiin kaikkien romanialaisten toimittajien ja asianomaisten ostajien välillä vuorokausi- ja tasemarkkinoilla vuosina 2007–2010, olivat yhteensä aina pienempiä kuin tarkasteltavina olevien sopimusten mukaisesti toimitettu vuotuinen kokonaismäärä (ks. johdanto-osan 30, 31 ja 38 kappale). Tänä ajanjaksona yhdelläkään markkinasegmentillä ei ollut tarvittavaa kapasiteettia ja likviditeettiä ostaa kyseisten sopimusten nojalla myytyjä määriä. Toisin sanoen vaikka oletettaisiin epärealistisesti, että Hidroelectrica olisi voinut korvata kaikki romanialaiset tuottajat ja myyjät toisella tai molemmilla näistä kahdesta markkinasegmentistä, sen olisi silti täytynyt löytää uusia ostajia kyseisille sähkömäärille. Näin ollen näillä varsin pienillä markkinasegmenteillä sovellettuja ehtoja ja hintoja niiden määrästä riippumatta ei voida verrata merkitsevästi ja objektiivisesti pitkäkestoisissa sopimuksissa sovittuihin Hidroelectrican hintoihin.

| (114) | Kun otetaan huomioon sopimusten olennaiset ominaispiirteet, jotka liittyvät toimituksen joustavuuteen, sopimuksen pitkään kestoon ja myyntimääriin, sekä Romanian markkinoilla tarkastelujaksolla vallinneet erityiset olosuhteet, voidaan taloudellisen edun mahdollisuutta Romanian markkinaehtoihin verrattuna arvioida parhaiten tarkastelemalla hintoja, joista suuret sähkönkuluttajat sopivat räätälöidyissä sopimuksissa, jotka neuvoteltiin suoraan ja ilman jäykkiä ja ennalta määrättyjä ehtoja. Sen vuoksi on asianmukaista selvittää, vastasivatko tarkasteltavana olevat sopimukset muiden myyjien hintoja Romanian suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla. Johdanto-osan 35–38 kappaleessa kuvatut tiedot kattavat suoraan neuvoteltavat kahdenväliset sopimukset, jotka ovat olleet voimassa tarkasteltavana olevien sopimusten kanssa samanaikaisesti. Tämä tietokokonaisuus tarjoaa komissiolle tässä tapauksessa parhaan mahdollisen pohjan sähkökaupan harjoittajilta, Alrolta, Electrocarbonilta ja Elsidiltä veloitettujen sopimushintojen vertailuun. Näin ollen komissio vertasi näitä sopimushintoja tietokokonaisuudesta peräisin oleviin hintoihin 1 päivästä tammikuuta 2007 vuoden 2010. |
| --- | --- |

(114)

Kun otetaan huomioon sopimusten olennaiset ominaispiirteet, jotka liittyvät toimituksen joustavuuteen, sopimuksen pitkään kestoon ja myyntimääriin, sekä Romanian markkinoilla tarkastelujaksolla vallinneet erityiset olosuhteet, voidaan taloudellisen edun mahdollisuutta Romanian markkinaehtoihin verrattuna arvioida parhaiten tarkastelemalla hintoja, joista suuret sähkönkuluttajat sopivat räätälöidyissä sopimuksissa, jotka neuvoteltiin suoraan ja ilman jäykkiä ja ennalta määrättyjä ehtoja. Sen vuoksi on asianmukaista selvittää, vastasivatko tarkasteltavana olevat sopimukset muiden myyjien hintoja Romanian suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinoilla. Johdanto-osan 35–38 kappaleessa kuvatut tiedot kattavat suoraan neuvoteltavat kahdenväliset sopimukset, jotka ovat olleet voimassa tarkasteltavana olevien sopimusten kanssa samanaikaisesti. Tämä tietokokonaisuus tarjoaa komissiolle tässä tapauksessa parhaan mahdollisen pohjan sähkökaupan harjoittajilta, Alrolta, Electrocarbonilta ja Elsidiltä veloitettujen sopimushintojen vertailuun. Näin ollen komissio vertasi näitä sopimushintoja tietokokonaisuudesta peräisin oleviin hintoihin 1 päivästä tammikuuta 2007 vuoden 2010.

—   ArcelorMittalin kanssa tehdyt sopimukset

| (115) | Kun tarkastellaan kahta sopimusta, jotka Hidroelectrica teki ArcelorMittalin kanssa OPCOM-PCCB-markkinoilla vuosina 2009 ja 2010, komissio ei pidä kahden sähkökaupan harjoittajan rinnakkaistarjouksissa OPCOM-PCCB-markkinoilla esitettyjä hintoja, jotka mainitaan asianomaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, asianmukaisena vertailuhintana seuraavista syistä:






  — | Vuoden 2009 sopimuksen osalta kumpikaan OPCOM-markkinoilla tehdyistä rinnakkaistarjouksista ei tosiasiassa ole pätevä. Energy Holding peruutti samaa ajanjaksoa, määrää ja toimitusehtoja koskevan rinnakkaistarjouksensa ennen kuin ArcelorMittalin tarjous huutokaupattiin (56). Toinen tarjous ei sovellu vertailuun, sillä kyseinen Petprodin tarjous kattoi ainoastaan puolet siitä määrästä, jonka ArcelorMittal tarjoutui ostamaan. |
| --- | --- | --- |

(115)

Kun tarkastellaan kahta sopimusta, jotka Hidroelectrica teki ArcelorMittalin kanssa OPCOM-PCCB-markkinoilla vuosina 2009 ja 2010, komissio ei pidä kahden sähkökaupan harjoittajan rinnakkaistarjouksissa OPCOM-PCCB-markkinoilla esitettyjä hintoja, jotka mainitaan asianomaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, asianmukaisena vertailuhintana seuraavista syistä:

—

Vuoden 2009 sopimuksen osalta kumpikaan OPCOM-markkinoilla tehdyistä rinnakkaistarjouksista ei tosiasiassa ole pätevä. Energy Holding peruutti samaa ajanjaksoa, määrää ja toimitusehtoja koskevan rinnakkaistarjouksensa ennen kuin ArcelorMittalin tarjous huutokaupattiin (56). Toinen tarjous ei sovellu vertailuun, sillä kyseinen Petprodin tarjous kattoi ainoastaan puolet siitä määrästä, jonka ArcelorMittal tarjoutui ostamaan.

56

| — | Vuoden 2010 sopimuksen osalta rinnakkaistarjoukset jättäneiden kahden sähkökaupan harjoittajan taloudelliset tiedot osoittavat, että ne eivät olisi kestäneet tappioita tilanteessa, jossa ne eivät olisi kyenneet myymään eteenpäin suurta määrää sähköä, jonka ne aikoivat ostaa Hidroelectricalta. Näiden kahden sähkökaupan harjoittajan todellinen aikomus vuonna 2010 oli myydä sähkö edelleen ArcelorMittalille korkeampaan hintaan. Kumpikin tarjous itse asiassa peruutettiin heti sen jälkeen, kun Hidroelectrica hyväksyi ArcelorMittalin ostotarjouksen 29 päivänä joulukuuta 2010, mikä osoittaa, että kyseiset sähkökaupan harjoittajat eivät uskoneet voivansa myydä kyseisiä määriä muille asiakkaille kuin ArcelorMittalille (57). |
| --- | --- |

—

Vuoden 2010 sopimuksen osalta rinnakkaistarjoukset jättäneiden kahden sähkökaupan harjoittajan taloudelliset tiedot osoittavat, että ne eivät olisi kestäneet tappioita tilanteessa, jossa ne eivät olisi kyenneet myymään eteenpäin suurta määrää sähköä, jonka ne aikoivat ostaa Hidroelectricalta. Näiden kahden sähkökaupan harjoittajan todellinen aikomus vuonna 2010 oli myydä sähkö edelleen ArcelorMittalille korkeampaan hintaan. Kumpikin tarjous itse asiassa peruutettiin heti sen jälkeen, kun Hidroelectrica hyväksyi ArcelorMittalin ostotarjouksen 29 päivänä joulukuuta 2010, mikä osoittaa, että kyseiset sähkökaupan harjoittajat eivät uskoneet voivansa myydä kyseisiä määriä muille asiakkaille kuin ArcelorMittalille (57).

57

| (116) | Koska saatavilla ei ole täysin verrattavia sopimuksia, OPCOM-PCCB-markkinoiden keskihintoja ei voida käyttää pätevänä viitekohtana kahden ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen osalta, sillä OPCOM-markkinoilla kaupatun energian määrä oli vähäinen ja tosiasiallisesti toteutetut kauppatyypit eivät olleet vertailukelpoisia. |
| --- | --- |

(116)

Koska saatavilla ei ole täysin verrattavia sopimuksia, OPCOM-PCCB-markkinoiden keskihintoja ei voida käyttää pätevänä viitekohtana kahden ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen osalta, sillä OPCOM-markkinoilla kaupatun energian määrä oli vähäinen ja tosiasiallisesti toteutetut kauppatyypit eivät olleet vertailukelpoisia.

| (117) | Menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä esitetyistä alustavista näkemyksistä huolimatta komissio ottaa huomioon ArcelorMittalin ostamat suuret sähkömäärät, sen aseman luotettavana ja taloudellisesti vakaana Hidroelectrican asiakkaana ja sen, ettei kumpikaan sähkökaupan harjoittajien rinnakkaissopimuksista eivätkä OPCOM-PCCB-markkinoiden keskihinnat ole päteviä vertailukohtia ArcelorMittalin kanssa tehtyjen sopimusten osalta, ja katsoo, että vertailussa on järkevintä käyttää viitekohtana muissa tietokokonaisuuteen sisältyvissä sopimuksissa käytettyä hintaa. Näin ollen komissio on menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen saamiensa huomautusten perusteella muokannut analyysia ja tutkinut kahden ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen hinnat saman tietokokonaisuuden perusteella, jota käytettiin pitkäkestoisten sopimusten vertailuun. |
| --- | --- |

(117)

Menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä esitetyistä alustavista näkemyksistä huolimatta komissio ottaa huomioon ArcelorMittalin ostamat suuret sähkömäärät, sen aseman luotettavana ja taloudellisesti vakaana Hidroelectrican asiakkaana ja sen, ettei kumpikaan sähkökaupan harjoittajien rinnakkaissopimuksista eivätkä OPCOM-PCCB-markkinoiden keskihinnat ole päteviä vertailukohtia ArcelorMittalin kanssa tehtyjen sopimusten osalta, ja katsoo, että vertailussa on järkevintä käyttää viitekohtana muissa tietokokonaisuuteen sisältyvissä sopimuksissa käytettyä hintaa. Näin ollen komissio on menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen saamiensa huomautusten perusteella muokannut analyysia ja tutkinut kahden ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen hinnat saman tietokokonaisuuden perusteella, jota käytettiin pitkäkestoisten sopimusten vertailuun.

—   Pitkäaikaisia sopimushintoja koskeva komission ekonometrinen analyysi

| (118) | Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia välineitä, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Tässä tapauksessa suhteellisen suureen osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2009 edelleen säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2007–2010 ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia. Tämän perusteella on asianmukaista soveltaa muita vertailukohtia arvioitaessa, koituiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(118)

Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia välineitä, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Tässä tapauksessa suhteellisen suureen osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2009 edelleen säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2007–2010 ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia. Tämän perusteella on asianmukaista soveltaa muita vertailukohtia arvioitaessa, koituiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna.

| (119) | Näin ollen komissio käytti Romanian viranomaisten toimittamaa tietokokonaisuutta, jota se piti parhaana mahdollisena todisteena markkinaehdoista Romaniassa. Tietokokonaisuus sisältää riittävästi tietoa, jotta komissio voi analysoida Romanian sähkömarkkinoiden olosuhteita tarkastelujaksolla, kuten todetaan johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa. Tämän tietokokonaisuuden perusteella komissio laati ekonometrisen analyysin, jossa se arvioi vertailuhinnan tarkasteltavana olevien Hidroelectrican sopimusten kanssa samalle ajanjaksolle ajoittuvien toimitussopimusten perusteella koko tarkastelujaksolla. Taloudellisten mallien käyttö mahdollisten etujen määrittämiseen markkinaehtoihin nähden vastaa aikaisempaa käytäntöä monitahoisissa markkinaoloissa (johdanto-osan 104 kappale), kuten Romaniassa vuodesta 2007 lähtien (johdanto-osan 24–38 ja 107 kappale). Täydellinen ja yksityiskohtainen tekninen kuvaus ekonometrisestä analyysista ja sen tuloksista esitetään liitteessä II. |
| --- | --- |

(119)

Näin ollen komissio käytti Romanian viranomaisten toimittamaa tietokokonaisuutta, jota se piti parhaana mahdollisena todisteena markkinaehdoista Romaniassa. Tietokokonaisuus sisältää riittävästi tietoa, jotta komissio voi analysoida Romanian sähkömarkkinoiden olosuhteita tarkastelujaksolla, kuten todetaan johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa. Tämän tietokokonaisuuden perusteella komissio laati ekonometrisen analyysin, jossa se arvioi vertailuhinnan tarkasteltavana olevien Hidroelectrican sopimusten kanssa samalle ajanjaksolle ajoittuvien toimitussopimusten perusteella koko tarkastelujaksolla. Taloudellisten mallien käyttö mahdollisten etujen määrittämiseen markkinaehtoihin nähden vastaa aikaisempaa käytäntöä monitahoisissa markkinaoloissa (johdanto-osan 104 kappale), kuten Romaniassa vuodesta 2007 lähtien (johdanto-osan 24–38 ja 107 kappale). Täydellinen ja yksityiskohtainen tekninen kuvaus ekonometrisestä analyysista ja sen tuloksista esitetään liitteessä II.

| (120) | Koska käytettävissä ei ole selkeää viitekohtaa, jonka perusteella voitaisiin määrittää markkinaehdot ja tarkistaa, olivatko sopimushinnat markkinahintoja korkeammat, markkinoiden vertailuhinta arvioitiin viitteellisesti ja varovaisten oletusten perusteella eli ottaen huomioon merkittävät arvioitua markkinahintaa alhaisemmat poikkeamat. Tätä varovaista lähestymistapaa soveltaen komissio vertaili Hidroelectrican sopimusten hintoja markkinoiden vertailuhintaan vuosikohtaisesti ajanjaksolla 2007–2010. Vertailu suoritettiin vuosikohtaisesti, koska myyntihintoja muutettiin vuosittain (58) asiaa koskevista sopimusmääräyksistä riippumatta. |
| --- | --- |

(120)

Koska käytettävissä ei ole selkeää viitekohtaa, jonka perusteella voitaisiin määrittää markkinaehdot ja tarkistaa, olivatko sopimushinnat markkinahintoja korkeammat, markkinoiden vertailuhinta arvioitiin viitteellisesti ja varovaisten oletusten perusteella eli ottaen huomioon merkittävät arvioitua markkinahintaa alhaisemmat poikkeamat. Tätä varovaista lähestymistapaa soveltaen komissio vertaili Hidroelectrican sopimusten hintoja markkinoiden vertailuhintaan vuosikohtaisesti ajanjaksolla 2007–2010. Vertailu suoritettiin vuosikohtaisesti, koska myyntihintoja muutettiin vuosittain (58) asiaa koskevista sopimusmääräyksistä riippumatta.

58

| (121) | Analyysi osoittaa, että ainoastaan kolme väitettyä tuensaajaa hyötyi hinnoista, jotka olivat edullisempia kuin se hintaluokka, joka olisi vastannut markkinoiden vertailuhintaa:






  — | Electrocarbon ja Elsid esittivät kyseisen vuoden vertailuhintaa alhaisempia sopimushintoja kaikkina vuosina ajanjaksolla 2007–2010. |
| --- | --- | --- |

(121)

Analyysi osoittaa, että ainoastaan kolme väitettyä tuensaajaa hyötyi hinnoista, jotka olivat edullisempia kuin se hintaluokka, joka olisi vastannut markkinoiden vertailuhintaa:

—

Electrocarbon ja Elsid esittivät kyseisen vuoden vertailuhintaa alhaisempia sopimushintoja kaikkina vuosina ajanjaksolla 2007–2010.

| — | Luxten-Lightingin osalta erotus on vertailuhintaa suurempi ainoastaan vuosina 2008 ja 2009. |
| --- | --- |

—

Luxten-Lightingin osalta erotus on vertailuhintaa suurempi ainoastaan vuosina 2008 ja 2009.

| (122) | Analyysi osoittaa, että Hidroelectrican soveltamat hinnat yhdeksässä sopimuksessa Alpiq RomIndustriesin, Alpiq RomEnergien, EFT:n, Electromagnetican, Energy Holdingin, Euro-Pecin, Electrican, ArcelorMittalin ja Alron kanssa vuosina 2007–2010 vastasivat täysin markkinoiden vertailuhintaa. Luxten-Lightingin kanssa tehdyn sopimuksen hinnat vuosina 2007 ja 2010 eivät eroa merkittävästi hinnoista, joita käytettiin muissa suoraan neuvoteltavissa sopimuksissa Romanian markkinoilla. |
| --- | --- |

(122)

Analyysi osoittaa, että Hidroelectrican soveltamat hinnat yhdeksässä sopimuksessa Alpiq RomIndustriesin, Alpiq RomEnergien, EFT:n, Electromagnetican, Energy Holdingin, Euro-Pecin, Electrican, ArcelorMittalin ja Alron kanssa vuosina 2007–2010 vastasivat täysin markkinoiden vertailuhintaa. Luxten-Lightingin kanssa tehdyn sopimuksen hinnat vuosina 2007 ja 2010 eivät eroa merkittävästi hinnoista, joita käytettiin muissa suoraan neuvoteltavissa sopimuksissa Romanian markkinoilla.

| (123) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Alpiq RomIndustriesin, Alpiq RomEnergien, EFT:n, Electromagnetican, Energy Holdingin, Euro-Pecin, Electrican, ArcelorMittalin ja Alron kanssa koko tarkastelujaksolla ja Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2007 ja 2010 tehdyillä sopimuksilla ei myönnetty kohtuutonta taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Alpiq RomIndustriesin, Alpiq RomEnergien, EFT:n, Electromagnetican, Energy Holdingin, Euro-Pecin, Electrican, ArcelorMittalin ja Alron kanssa koko tarkastelujaksolla ja Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2007 ja 2010 tehdyillä sopimuksilla ei myönnetty kohtuutonta taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna.

| (124) | Toisaalta empiirisessä analyysissa yksilöitiin kolme sopimusta, joiden hinnat eivät olleet markkinahintojen mukaisia. Nämä sopimukset Hidroelectrica teki Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010. |
| --- | --- |

(124)

Toisaalta empiirisessä analyysissa yksilöitiin kolme sopimusta, joiden hinnat eivät olleet markkinahintojen mukaisia. Nämä sopimukset Hidroelectrica teki Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella Hidroelectrican päätöstä tehdä kolme sopimusta Elsidin, Electrocarbonin ja Luxten-Lightingin kanssa ei voida pitää järkevän markkinatoimijan päätöksenä, sillä Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehdyt sopimukset vaikuttavat varovaisten oletusten mukaan olleen markkinaehtoja edullisemmat (liite II). Näin ollen Hidroelectrican sopimukset aiheuttivat kohtuuttoman taloudellisen edun Luxten-Lightingille vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonille ja Elsidille vuosina 2007–2010. |
| --- | --- |

(125)

Edellä esitetyn perusteella Hidroelectrican päätöstä tehdä kolme sopimusta Elsidin, Electrocarbonin ja Luxten-Lightingin kanssa ei voida pitää järkevän markkinatoimijan päätöksenä, sillä Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehdyt sopimukset vaikuttavat varovaisten oletusten mukaan olleen markkinaehtoja edullisemmat (liite II). Näin ollen Hidroelectrican sopimukset aiheuttivat kohtuuttoman taloudellisen edun Luxten-Lightingille vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonille ja Elsidille vuosina 2007–2010.

| (126) | Vaikuttaa siltä, että Hidroelectrican sopimuksilla Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 suosittiin ostajia myöntämällä niille kohtuuton taloudellinen etu tavanomaisiin markkinaehtoihin verrattuna. Näin ollen ei voida sulkea pois sitä, että sopimuksiin sisältyi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(126)

Vaikuttaa siltä, että Hidroelectrican sopimuksilla Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 suosittiin ostajia myöntämällä niille kohtuuton taloudellinen etu tavanomaisiin markkinaehtoihin verrattuna. Näin ollen ei voida sulkea pois sitä, että sopimuksiin sisältyi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (127) | Johdanto-osan 120 kappaleessa kuvatun komission ekonometrisen analyysin tulosten perusteella on tarpeen selvittää edelleen, täyttyykö jokin valtiontuen olemassaolon kumulatiivisista edellytyksistä Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin osalta. |
| --- | --- |

(127)

Johdanto-osan 120 kappaleessa kuvatun komission ekonometrisen analyysin tulosten perusteella on tarpeen selvittää edelleen, täyttyykö jokin valtiontuen olemassaolon kumulatiivisista edellytyksistä Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin osalta.

7.3   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (128) | Hidroelectrica on 80-prosenttisesti valtion omistama, ja mahdollinen myyntitulojen vaje vähentää varoja, jotka ovat osakkeenomistajan eli Romanian valtion saatavilla. Näin ollen komissio voi päätellä, että tuloihin tai tulojen menetyksiin, jotka johtuvat sähkön myynnistä Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehtyjen kolmen sopimuksen mukaisesti, sisältyy SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. |
| --- | --- |

(128)

Hidroelectrica on 80-prosenttisesti valtion omistama, ja mahdollinen myyntitulojen vaje vähentää varoja, jotka ovat osakkeenomistajan eli Romanian valtion saatavilla. Näin ollen komissio voi päätellä, että tuloihin tai tulojen menetyksiin, jotka johtuvat sähkön myynnistä Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehtyjen kolmen sopimuksen mukaisesti, sisältyy SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.

| (129) | Samaa päätelmää ei kuitenkaan välttämättä voida tehdä sen osalta, johtuivatko Hidroelectrican kaupalliset päätökset, jotka koskivat Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehtyjen kolmen sopimuksen mukaisia hintoja ja myyntituloja 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, Romanian valtiosta. Pelkästään se, että Hidroelectrica, joka on julkinen yritys ja valtaosin Romanian valtion määräysvallassa, peri tarkasteltavana olevissa sopimuksissa sovellettuja hintoja, ei ole riittävä syy päätellä, että nämä päätökset olivat Romanian valtion toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(129)

Samaa päätelmää ei kuitenkaan välttämättä voida tehdä sen osalta, johtuivatko Hidroelectrican kaupalliset päätökset, jotka koskivat Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehtyjen kolmen sopimuksen mukaisia hintoja ja myyntituloja 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, Romanian valtiosta. Pelkästään se, että Hidroelectrica, joka on julkinen yritys ja valtaosin Romanian valtion määräysvallassa, peri tarkasteltavana olevissa sopimuksissa sovellettuja hintoja, ei ole riittävä syy päätellä, että nämä päätökset olivat Romanian valtion toimenpiteitä.

| (130) | Kaikki kolme sopimusta olivat tosiasiallisesti voimassa 1 päivänä tammikuuta 2007 (johdanto-osan 19 kappale, liite I). Komissiolla ei ole toimivaltaa määrittää, voidaanko kyseisten sopimusten tekeminen vuosina 2002 ja 2004 sekä ennen Romanian liittymistä EU:hun tehdyt muutokset katsoa Romanian valtion toimenpiteiksi, eikä arvioida markkinaolosuhteita, joissa sopimukset tehtiin tai niitä muutettiin ennen kyseistä ajankohtaa (johdanto-osan 101 kappale). Näin ollen komissio voi arvioida seuraavia Hidroelectrican päätöksiä:






  — | nimenomainen tai hiljainen päätös pitää ennen Romanian liittymistä EU:hun tehdyt sopimukset voimassa 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen; ja |
| --- | --- | --- |

(130)

Kaikki kolme sopimusta olivat tosiasiallisesti voimassa 1 päivänä tammikuuta 2007 (johdanto-osan 19 kappale, liite I). Komissiolla ei ole toimivaltaa määrittää, voidaanko kyseisten sopimusten tekeminen vuosina 2002 ja 2004 sekä ennen Romanian liittymistä EU:hun tehdyt muutokset katsoa Romanian valtion toimenpiteiksi, eikä arvioida markkinaolosuhteita, joissa sopimukset tehtiin tai niitä muutettiin ennen kyseistä ajankohtaa (johdanto-osan 101 kappale). Näin ollen komissio voi arvioida seuraavia Hidroelectrican päätöksiä:

—

nimenomainen tai hiljainen päätös pitää ennen Romanian liittymistä EU:hun tehdyt sopimukset voimassa 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen; ja

| — | päätökset muuttaa sopimusehtoja huomattavasti sen jälkeen, kun Romania liittyi EU:hun, etenkin sopimushintojen osalta. |
| --- | --- |

—

päätökset muuttaa sopimusehtoja huomattavasti sen jälkeen, kun Romania liittyi EU:hun, etenkin sopimushintojen osalta.

| (131) | Vaikka Romanian valtio olisi voinut valvoa Hidroelectrican toimintakäytäntöjä ja harjoittaa määräysvaltaa sen päätöksissä, ei voida automaattisesti olettaa, että se tosiasiallisesti käytti tätä valtaa Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehtyjen sopimusten voimassa pitämisen ja sopimushintojen muuttamisen osalta. |
| --- | --- |

(131)

Vaikka Romanian valtio olisi voinut valvoa Hidroelectrican toimintakäytäntöjä ja harjoittaa määräysvaltaa sen päätöksissä, ei voida automaattisesti olettaa, että se tosiasiallisesti käytti tätä valtaa Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehtyjen sopimusten voimassa pitämisen ja sopimushintojen muuttamisen osalta.

| (132) | Asiaa koskevan oikeuskäytännön (59) mukaan on tutkittava sekä sitä, voidaanko Romanian viranomaisten katsoa osallistuneen tavalla tai toisella sopimusten pitämiseen voimassa ja sopimushintojen muuttamiseen, että sitä, missä määrin on epätodennäköistä, että ne eivät osallistuneet näihin päätöksiin. Tarkasteltavana olevia sopimuksia koskevien päätösten voidaan päätellä johtuvan Romanian valtiosta kaikkien asiaa koskevien seikkojen ja sen tilanteen perusteella, jossa Hidroelectrica toimitti sähköä Luxten-Lightingille vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonille ja Elsidille vuoden 2007 jälkeen. |
| --- | --- |

(132)

Asiaa koskevan oikeuskäytännön (59) mukaan on tutkittava sekä sitä, voidaanko Romanian viranomaisten katsoa osallistuneen tavalla tai toisella sopimusten pitämiseen voimassa ja sopimushintojen muuttamiseen, että sitä, missä määrin on epätodennäköistä, että ne eivät osallistuneet näihin päätöksiin. Tarkasteltavana olevia sopimuksia koskevien päätösten voidaan päätellä johtuvan Romanian valtiosta kaikkien asiaa koskevien seikkojen ja sen tilanteen perusteella, jossa Hidroelectrica toimitti sähköä Luxten-Lightingille vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonille ja Elsidille vuoden 2007 jälkeen.

59

| (133) | Asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella kolmen voimassa olevan sopimuksen pitäminen voimassa ja sopimushintojen muuttaminen vuoden 2007 jälkeen voidaan katsoa Romanian toimenpiteiksi, i) jos Hidroelectrica ei olisi voinut tehdä kyseisiä päätöksiä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia tai ii) jos Hidroelectrican oli otettava huomioon valtionhallinnon tai ministeriöiden välisen elimen antamat toimintaohjeet. Vastaavasti on otettava huomioon iii) Hidroelectrican mahdollinen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, iv) yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, v) Hidroelectrican oikeudellinen asema (eli se, sovelletaanko siihen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä), vi) viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai vii) muu seikka, joka osoittaa, että viranomaiset ovat osallistuneet sopimusten voimassa pitämiseen ja sopimushintojen muuttamiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös viii) Hidroelectrican tekemien päätösten laajuus, sisältö tai edellytykset (60). |
| --- | --- |

(133)

Asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella kolmen voimassa olevan sopimuksen pitäminen voimassa ja sopimushintojen muuttaminen vuoden 2007 jälkeen voidaan katsoa Romanian toimenpiteiksi, i) jos Hidroelectrica ei olisi voinut tehdä kyseisiä päätöksiä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia tai ii) jos Hidroelectrican oli otettava huomioon valtionhallinnon tai ministeriöiden välisen elimen antamat toimintaohjeet. Vastaavasti on otettava huomioon iii) Hidroelectrican mahdollinen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, iv) yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, v) Hidroelectrican oikeudellinen asema (eli se, sovelletaanko siihen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä), vi) viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai vii) muu seikka, joka osoittaa, että viranomaiset ovat osallistuneet sopimusten voimassa pitämiseen ja sopimushintojen muuttamiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös viii) Hidroelectrican tekemien päätösten laajuus, sisältö tai edellytykset (60).

60

| (134) | Hidroelectricaan sovelletaan yleistä yhtiöoikeutta, eikä se ole integroitunut julkishallinnon rakenteisiin. Hidroelectrican hallituksen jäsenet voivat toimia myös valtionhallinnon viroissa (johdanto-osan 12 kappale). Tämä voisi viitata siihen, että hallitukset jäsenet valittiin pääosin sen ansiosta, että heillä oli läheinen suhde valtionhallintoon, eikä liiketoimintakokemuksen tai pätevyyden perusteella. Vaikka on viitteitä siitä, että Hidroelectrican oli otettava huomioon valtionhallinnon tai ministeriöiden välisen elimen antamat toimintaohjeet, ei ole todisteita, että tällaisia ohjeita annettiin kolmen tarkasteltavana olevan sopimuksen voimassa pitämiseksi ja sopimushintojen korottamiseksi. Mikään ei erityisesti viittaa siihen, että Hidroelectrican yhtiökokous tai hallitus olisi osallistunut millään tavalla päätöksiin, jotka liittyivät kaupallisiin sähköntoimitussopimuksiin (niiden voimassa pitämiseen) ja/tai näiden sopimusten mukaisesti sovellettavien hintojen muuttamiseen (johdanto-osan 12 kappale). Kuten useat asianomaiset osapuolet ovat panneet merkille, Hidroelectrican perustamissääntöjen ja Romanian yhtiölainsäädännön mukaan yhtiön pääjohtaja vastaa yhtiön päivittäisestä liiketoiminnasta ja päättää itsenäisesti asioista, jotka eivät ole yhtiökokouksen tai hallituksen päätösvallan alaisia. Romanian viranomaiset korostavat, että hallituksen jäsenten on tehtävä päätöksiä yhtiön edun mukaisesti. |
| --- | --- |

(134)

Hidroelectricaan sovelletaan yleistä yhtiöoikeutta, eikä se ole integroitunut julkishallinnon rakenteisiin. Hidroelectrican hallituksen jäsenet voivat toimia myös valtionhallinnon viroissa (johdanto-osan 12 kappale). Tämä voisi viitata siihen, että hallitukset jäsenet valittiin pääosin sen ansiosta, että heillä oli läheinen suhde valtionhallintoon, eikä liiketoimintakokemuksen tai pätevyyden perusteella. Vaikka on viitteitä siitä, että Hidroelectrican oli otettava huomioon valtionhallinnon tai ministeriöiden välisen elimen antamat toimintaohjeet, ei ole todisteita, että tällaisia ohjeita annettiin kolmen tarkasteltavana olevan sopimuksen voimassa pitämiseksi ja sopimushintojen korottamiseksi. Mikään ei erityisesti viittaa siihen, että Hidroelectrican yhtiökokous tai hallitus olisi osallistunut millään tavalla päätöksiin, jotka liittyivät kaupallisiin sähköntoimitussopimuksiin (niiden voimassa pitämiseen) ja/tai näiden sopimusten mukaisesti sovellettavien hintojen muuttamiseen (johdanto-osan 12 kappale). Kuten useat asianomaiset osapuolet ovat panneet merkille, Hidroelectrican perustamissääntöjen ja Romanian yhtiölainsäädännön mukaan yhtiön pääjohtaja vastaa yhtiön päivittäisestä liiketoiminnasta ja päättää itsenäisesti asioista, jotka eivät ole yhtiökokouksen tai hallituksen päätösvallan alaisia. Romanian viranomaiset korostavat, että hallituksen jäsenten on tehtävä päätöksiä yhtiön edun mukaisesti.

| (135) | Ministerin määräys nro 445/2009, johon komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä (johdanto-osan 44 kappale), ei vaikuttanut kolmen tarkasteltavana olevan sopimuksen ehtoihin. Tämän määräyksen 1 §:n 2 momentin nojalla voimassa olevat kahdenväliset sopimukset vapautettiin yleisesti säännöstä, jonka mukaan valtion omistamien sähköyhtiöiden hallituksessa toimivien talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajien on varmistettava, että 31 päivästä maaliskuuta 2010 tukkumarkkinoille tarkoitetusta sähkön osuudesta käydään kauppaa yksinomaan OPCOM-pörssissä. Kuten johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, kyseessä olevia sopimuksia voidaan tutkia EU:n valtiontukisääntöjen kannalta siitä lähtien, kun Romania liittyi EU:hun eli kolme vuotta ennen ministerin määräyksessä nro 445/2009 asetettua määräaikaa ja yli kaksi vuotta ennen määräyksen antamista. Näin ollen tällaista sääntöä ei ollut olemassa, kun kyseisiä sopimuksia alettiin tarkastella EU:n sääntöjen mukaisesti. Lisäksi Hidroelectrican ja Elsidin sekä Electrocarbonin välisiä vähittäismyyntisopimuksia – jotka olivat voimassa ennen 31 päivää maaliskuuta 2010 – ei olisi tarkasteltu, vaikka toimenpidettä olisi sovellettu myös sopimuksiin, jotka olivat voimassa määräyksen tullessa voimaan, sillä ainoastaan (tulevat) tukkumyyntisopimukset olivat olennaisia. |
| --- | --- |

(135)

Ministerin määräys nro 445/2009, johon komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä (johdanto-osan 44 kappale), ei vaikuttanut kolmen tarkasteltavana olevan sopimuksen ehtoihin. Tämän määräyksen 1 §:n 2 momentin nojalla voimassa olevat kahdenväliset sopimukset vapautettiin yleisesti säännöstä, jonka mukaan valtion omistamien sähköyhtiöiden hallituksessa toimivien talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön edustajien on varmistettava, että 31 päivästä maaliskuuta 2010 tukkumarkkinoille tarkoitetusta sähkön osuudesta käydään kauppaa yksinomaan OPCOM-pörssissä. Kuten johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, kyseessä olevia sopimuksia voidaan tutkia EU:n valtiontukisääntöjen kannalta siitä lähtien, kun Romania liittyi EU:hun eli kolme vuotta ennen ministerin määräyksessä nro 445/2009 asetettua määräaikaa ja yli kaksi vuotta ennen määräyksen antamista. Näin ollen tällaista sääntöä ei ollut olemassa, kun kyseisiä sopimuksia alettiin tarkastella EU:n sääntöjen mukaisesti. Lisäksi Hidroelectrican ja Elsidin sekä Electrocarbonin välisiä vähittäismyyntisopimuksia – jotka olivat voimassa ennen 31 päivää maaliskuuta 2010 – ei olisi tarkasteltu, vaikka toimenpidettä olisi sovellettu myös sopimuksiin, jotka olivat voimassa määräyksen tullessa voimaan, sillä ainoastaan (tulevat) tukkumyyntisopimukset olivat olennaisia.

| (136) | Vaikka ministerin määräyksessä nro 445/2009 annetaan ymmärtää, että valtiolla oli jonkin verran vaikutusvaltaa valtion omistamien sähköntuottajien kaupalliseen toimintaan, määräyksen tavoite liittyy pääasiassa sääntelyyn eli energiakauppojen avoimuuden lisäämiseen tukkumarkkinoilla ja OPCOMin hallinnoimien kauppapaikkojen myyntimäärien ja likviditeetin kasvattamiseen. Ministerin määräystä sovelletaan kaikkiin valtion omistamiin tuottajiin, ei ainoastaan Hidroelectricaan. Näin ollen ministerin määräyksen nro 445/2009 ehdoista ja tavoitteista ei voida päätellä, että Romanian valtio valvoi jokaista kauppaa, sopimusta tai sopimuksen muutosta, joka liittyi valtion omistamien sähköntuottajien – eli valtaosan Romanian markkinoilla toimivista tuottajista – tai tarkemmin sanottuna Hidroelectrican sähköntoimitukseen. Toisin sanoen määräyksen perusteella ei ole uskottavaa, että Romanian valtio osallistui päivittäiseen kaupalliseen toimintaan, myyntisopimuksiin ja niiden muutoksiin sekä hintaneuvotteluihin tarkasteltavana olevien kolmen sopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(136)

Vaikka ministerin määräyksessä nro 445/2009 annetaan ymmärtää, että valtiolla oli jonkin verran vaikutusvaltaa valtion omistamien sähköntuottajien kaupalliseen toimintaan, määräyksen tavoite liittyy pääasiassa sääntelyyn eli energiakauppojen avoimuuden lisäämiseen tukkumarkkinoilla ja OPCOMin hallinnoimien kauppapaikkojen myyntimäärien ja likviditeetin kasvattamiseen. Ministerin määräystä sovelletaan kaikkiin valtion omistamiin tuottajiin, ei ainoastaan Hidroelectricaan. Näin ollen ministerin määräyksen nro 445/2009 ehdoista ja tavoitteista ei voida päätellä, että Romanian valtio valvoi jokaista kauppaa, sopimusta tai sopimuksen muutosta, joka liittyi valtion omistamien sähköntuottajien – eli valtaosan Romanian markkinoilla toimivista tuottajista – tai tarkemmin sanottuna Hidroelectrican sähköntoimitukseen. Toisin sanoen määräyksen perusteella ei ole uskottavaa, että Romanian valtio osallistui päivittäiseen kaupalliseen toimintaan, myyntisopimuksiin ja niiden muutoksiin sekä hintaneuvotteluihin tarkasteltavana olevien kolmen sopimuksen osalta.

| (137) | Säännellyillä markkinoilla tapahtuvaa sähköntoimitusta lukuun ottamatta (johdanto-osan 25 ja 26 kappale) Hidroelectrica toimittaa sähköä avoimilla markkinoilla ulkopuolisille ostajille ja kilpailee muiden yksityisten ja julkisten toimittajien kanssa. Merkittävä määrä sähköä, joka ylitti selvästi kaikkien tarkasteltavana olevien Hidroelectrican sopimusten nojalla toimitetun kokonaismäärän, kaupattiin kahdenvälisten räätälöityjen pitkäkestoisten sopimusten välityksellä Romanian markkinoilla, joilla kilpailee useita muita toimittajia (johdanto-osan 30 ja 38 kappale). Tarkasteltavana olevat Hidroelectrican sopimukset ja etenkin Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyt kolme räätälöityä pitkäkestoista sopimusta, jotka pidettiin voimassa 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, eivät siten ole epätavallisia tai erityisiä, mikä viittaisi siihen, että oli valtion edun mukaista pitää ne voimassa. |
| --- | --- |

(137)

Säännellyillä markkinoilla tapahtuvaa sähköntoimitusta lukuun ottamatta (johdanto-osan 25 ja 26 kappale) Hidroelectrica toimittaa sähköä avoimilla markkinoilla ulkopuolisille ostajille ja kilpailee muiden yksityisten ja julkisten toimittajien kanssa. Merkittävä määrä sähköä, joka ylitti selvästi kaikkien tarkasteltavana olevien Hidroelectrican sopimusten nojalla toimitetun kokonaismäärän, kaupattiin kahdenvälisten räätälöityjen pitkäkestoisten sopimusten välityksellä Romanian markkinoilla, joilla kilpailee useita muita toimittajia (johdanto-osan 30 ja 38 kappale). Tarkasteltavana olevat Hidroelectrican sopimukset ja etenkin Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyt kolme räätälöityä pitkäkestoista sopimusta, jotka pidettiin voimassa 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, eivät siten ole epätavallisia tai erityisiä, mikä viittaisi siihen, että oli valtion edun mukaista pitää ne voimassa.

| (138) | Lisäksi Hidroelectrican selvittäjä piti Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyt sopimukset voimassa ja neuvotteli ne uudelleen sen jälkeen, kun maksukyvyttömyysmenettely alkoi vuonna 2012. Tämä viittaa siihen, että nämä sopimukset olivat edelleen Hidroelectrican väliaikaisen uuden johdon edun mukaisia pitkään sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin vuonna 2007 tai kun sopimukset tehtiin ja etenkin niiden hintoja muutettiin. Vastaavasti Hidroelectrica vaati sopimushinnan ylittäviä hinnankorotuksia ja ilmoitti Electrocarbonille ja Elsidille keskeyttävänsä toimitukset, millä se pyrki saamaan kyseiset toimijat hyväksymään hintojen lisäkorotukset vuonna 2010 (johdanto-osan 22 kappale). Näin se toimi tulojen maksimointiin pyrkivän myyjän eikä tuen myöntäjän tavoin. |
| --- | --- |

(138)

Lisäksi Hidroelectrican selvittäjä piti Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyt sopimukset voimassa ja neuvotteli ne uudelleen sen jälkeen, kun maksukyvyttömyysmenettely alkoi vuonna 2012. Tämä viittaa siihen, että nämä sopimukset olivat edelleen Hidroelectrican väliaikaisen uuden johdon edun mukaisia pitkään sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin vuonna 2007 tai kun sopimukset tehtiin ja etenkin niiden hintoja muutettiin. Vastaavasti Hidroelectrica vaati sopimushinnan ylittäviä hinnankorotuksia ja ilmoitti Electrocarbonille ja Elsidille keskeyttävänsä toimitukset, millä se pyrki saamaan kyseiset toimijat hyväksymään hintojen lisäkorotukset vuonna 2010 (johdanto-osan 22 kappale). Näin se toimi tulojen maksimointiin pyrkivän myyjän eikä tuen myöntäjän tavoin.

| (139) | Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että Romanian valtiolla ei ollut mahdollisuutta vaikuttaa valtion omistamien sähköntoimittajien kaupallisiin sopimuksiin tiettyjen suurten teollisten ostajien etujen mukaisesti. Esimerkiksi ennen Romanian liittymistä EU:hun 2 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä sisäisessä muistiossa, jonka talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö allekirjoitti ja pääministeri hyväksyi, ehdotettiin erityisen etuuskohtelun myöntämistä kymmenelle suurimmalle energiankäyttäjälle Romaniassa (mukaan lukien alumiini- ja terästuottajat, joille Hidroelectrica tai Nuclearelectrica toimitti sähköä). ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen osalta 16 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä Hidroelectrican hallituksen päätöksellä nro 13/2009 annettiin yrityksen pääjohtajalle valtuudet neuvotella voimassa olevaan sähkönmyyntisopimukseen Hidroelectrican kannalta parhaat ehdot. Hallitus antoi valtuudet hyväksymällä ArcelorMittalin kanssa vuosina 2009 ja 2010 tehtyjen sopimusten keskeiset ehdot. Hidroelectrican hallitus hyväksyi myös vuonna 2009 Alron kanssa tehdyn sopimuksen lisäyksen 17 (jolla otettiin käyttöön LME-kaava sopimushinnan laskennassa). |
| --- | --- |

(139)

Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että Romanian valtiolla ei ollut mahdollisuutta vaikuttaa valtion omistamien sähköntoimittajien kaupallisiin sopimuksiin tiettyjen suurten teollisten ostajien etujen mukaisesti. Esimerkiksi ennen Romanian liittymistä EU:hun 2 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä sisäisessä muistiossa, jonka talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö allekirjoitti ja pääministeri hyväksyi, ehdotettiin erityisen etuuskohtelun myöntämistä kymmenelle suurimmalle energiankäyttäjälle Romaniassa (mukaan lukien alumiini- ja terästuottajat, joille Hidroelectrica tai Nuclearelectrica toimitti sähköä). ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen osalta 16 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä Hidroelectrican hallituksen päätöksellä nro 13/2009 annettiin yrityksen pääjohtajalle valtuudet neuvotella voimassa olevaan sähkönmyyntisopimukseen Hidroelectrican kannalta parhaat ehdot. Hallitus antoi valtuudet hyväksymällä ArcelorMittalin kanssa vuosina 2009 ja 2010 tehtyjen sopimusten keskeiset ehdot. Hidroelectrican hallitus hyväksyi myös vuonna 2009 Alron kanssa tehdyn sopimuksen lisäyksen 17 (jolla otettiin käyttöön LME-kaava sopimushinnan laskennassa).

| (140) | Vastaavasti Nuclearelectrican ja CE Hunedoaran, jotka ovat Hidroelectrican tavoin valtion omistuksessa, pääjohtajien 3 päivänä helmikuuta 2011 päivätyssä muistiossa pyydettiin talous- ja kauppaministeriötä hyväksymään sähkön tukkumyyntisopimus, jossa Nuclearelectrica toimi myyjänä ja CE Hunedoara ostajana. Tämä liiketoimi edellytti poikkeusta määräyksen nro 445/2009 säännöksistä, joiden mukaan valtion omistamien yritysten sähkön tukkumyyntiä voidaan harjoittaa vain OPCOM-pörssissä. Tätä poikkeusta perusteltiin sillä, että hankitulla sähköllä täytettäisiin useiden kansallisesti tärkeiden teollisten kuluttajien sähkötarpeet vuonna 2011. Talous- ja kauppaministeriö antoi muistiolle täyden tukensa. |
| --- | --- |

(140)

Vastaavasti Nuclearelectrican ja CE Hunedoaran, jotka ovat Hidroelectrican tavoin valtion omistuksessa, pääjohtajien 3 päivänä helmikuuta 2011 päivätyssä muistiossa pyydettiin talous- ja kauppaministeriötä hyväksymään sähkön tukkumyyntisopimus, jossa Nuclearelectrica toimi myyjänä ja CE Hunedoara ostajana. Tämä liiketoimi edellytti poikkeusta määräyksen nro 445/2009 säännöksistä, joiden mukaan valtion omistamien yritysten sähkön tukkumyyntiä voidaan harjoittaa vain OPCOM-pörssissä. Tätä poikkeusta perusteltiin sillä, että hankitulla sähköllä täytettäisiin useiden kansallisesti tärkeiden teollisten kuluttajien sähkötarpeet vuonna 2011. Talous- ja kauppaministeriö antoi muistiolle täyden tukensa.

| (141) | Näin ollen on olemassa joitakin epäsuoria todisteita, joiden perusteella ei voida täysin sulkea pois sitä, että Romanian valtio osallistui Hidroelectrican ja suurten energiaa käyttävien teollisten ostajien välisten sopimusten tai niiden merkittävien muutosten tekemiseen. |
| --- | --- |

(141)

Näin ollen on olemassa joitakin epäsuoria todisteita, joiden perusteella ei voida täysin sulkea pois sitä, että Romanian valtio osallistui Hidroelectrican ja suurten energiaa käyttävien teollisten ostajien välisten sopimusten tai niiden merkittävien muutosten tekemiseen.

| (142) | Lisäksi komissio on päätellyt, että muut ostosopimukset, jotka Hidroelectrica teki kahden valtion omistaman yhtiön Electrocentrale Devan ja Termoelectrican kanssa vuosina 2008 ja 2009, johtuivat Romanian valtiosta. Tämä päätelmä perustui pääosin suoriin todisteisiin siitä, että kyseiset valtion omistamat yhtiöt olivat pyytäneet sopimuksille hyväksyntää ministeriltä, joka vastasi myös valtion omistamasta Hidroelectricasta. Näin ne pyrkivät (ristiin)rahoittamaan toimintaansa ja niille hiiltä toimittavia valtion omistamia kaivoksia sosiaalisista ja muista ei-kaupallisista syistä (61). |
| --- | --- |

(142)

Lisäksi komissio on päätellyt, että muut ostosopimukset, jotka Hidroelectrica teki kahden valtion omistaman yhtiön Electrocentrale Devan ja Termoelectrican kanssa vuosina 2008 ja 2009, johtuivat Romanian valtiosta. Tämä päätelmä perustui pääosin suoriin todisteisiin siitä, että kyseiset valtion omistamat yhtiöt olivat pyytäneet sopimuksille hyväksyntää ministeriltä, joka vastasi myös valtion omistamasta Hidroelectricasta. Näin ne pyrkivät (ristiin)rahoittamaan toimintaansa ja niille hiiltä toimittavia valtion omistamia kaivoksia sosiaalisista ja muista ei-kaupallisista syistä (61).

61

| (143) | Vaikka tiettyjen näkökohtien perusteella on todennäköistä (tai ei voida sulkea pois), että Romanian valtio osallistui useisiin Hidroelectrican sopimuksiin Romanian talouden kannalta tärkeiden suurten teollisten ostajien sekä muiden valtion omistamien myyjien kanssa, ei kuitenkaan voida yleistää, että kaikkien Hidroelectrican kaupallisten sopimusten ja etenkin Elsidin, Electrocarbonin ja sähkökaupan harjoittajien kanssa tehtyjen sopimusten katsottaisiin johtuneen Romanian valtiosta. Toisin kuin Electrocentrale Devan ja Termoelectrican tapauksessa, Elsid, Electrocarbon sekä sähkökaupan harjoittajat olivat yksityisessä omistuksessa, eikä yhtäkään niistä voida pitää Romanian talouden kannalta tärkeänä suurena teollisena ostajana. Tutkinnan aikana saatavilla olleet todisteet eivät viittaa siihen, että Romanian valtiolla olisi ollut erityinen intressi tai rooli Hidroelectrican päätöksissä, jotka koskivat Elsidin, Electrocarbonin ja sähkökaupan harjoittajien kanssa tehtyjen sopimusten tekemistä tai voimassa pitämistä Romanian liittymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(143)

Vaikka tiettyjen näkökohtien perusteella on todennäköistä (tai ei voida sulkea pois), että Romanian valtio osallistui useisiin Hidroelectrican sopimuksiin Romanian talouden kannalta tärkeiden suurten teollisten ostajien sekä muiden valtion omistamien myyjien kanssa, ei kuitenkaan voida yleistää, että kaikkien Hidroelectrican kaupallisten sopimusten ja etenkin Elsidin, Electrocarbonin ja sähkökaupan harjoittajien kanssa tehtyjen sopimusten katsottaisiin johtuneen Romanian valtiosta. Toisin kuin Electrocentrale Devan ja Termoelectrican tapauksessa, Elsid, Electrocarbon sekä sähkökaupan harjoittajat olivat yksityisessä omistuksessa, eikä yhtäkään niistä voida pitää Romanian talouden kannalta tärkeänä suurena teollisena ostajana. Tutkinnan aikana saatavilla olleet todisteet eivät viittaa siihen, että Romanian valtiolla olisi ollut erityinen intressi tai rooli Hidroelectrican päätöksissä, jotka koskivat Elsidin, Electrocarbonin ja sähkökaupan harjoittajien kanssa tehtyjen sopimusten tekemistä tai voimassa pitämistä Romanian liittymisen jälkeen.

| (144) | Lisäksi edellä 7.1 jaksossa erikseen yksilöityjen Elsidin, Electrocarbonin ja Luxten-Lightingin osalta useat tosiseikat viittaavat siihen, että päätöstä säilyttää Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehdyt sopimukset voimassa ja muuttaa kyseisten sopimusten hintoja ei todennäköisesti voida pitää Romanian viranomaisten toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(144)

Lisäksi edellä 7.1 jaksossa erikseen yksilöityjen Elsidin, Electrocarbonin ja Luxten-Lightingin osalta useat tosiseikat viittaavat siihen, että päätöstä säilyttää Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehdyt sopimukset voimassa ja muuttaa kyseisten sopimusten hintoja ei todennäköisesti voida pitää Romanian viranomaisten toimenpiteenä.

| (145) | Kyseisten kolmen sopimuksen tosiasiallisia hintoja korotettiin vuosittain. Vuosina 2007–2010 Elsidin hintoja korotettiin 44,5 prosenttia, Electrocarbonin hintoja 44,5 prosenttia ja Luxten-Lightingin hintoja 41,4 prosenttia. Hinnankorotukset laskevat myönnetyn tuen absoluuttista arvoa. Nämä sopimusmuutokset, jotka vähentävät väitetyn valtiontuen oletettua määrää, tehtiin aina Hidroelectrican toimesta ja sen edun mukaisesti. Strategia, jolla pyritään vähentämään tuensaajille myönnetyn tuen määrää, vaikuttaa olevan ristiriidassa tuen myöntämisen kanssa tai vähintään liian monimutkainen ollakseen uskottava. Toisin kuin Alron ja ArcelorMittalin tapauksessa, Elsidiä, Electrocarbonia ja Luxten-Lightingia ei voida pitää kansallisesti tärkeinä teollisina kuluttajina, mikä käy ilmi siitä, että niiden vuotuiset ostot Hidroelectricalta olivat alle kymmenesosan Alron ostoista (liite I). Sen vuoksi on epätodennäköistä, että tuen määrän vähentämistä, joka toteutettiin korottamalla merkittävästi sopimushintoja, voitaisiin pitää Hidroelectrican kaupallisen päätöksen sijaan Romanian valtion päätöksenä, jolla pyrittiin tarjoamaan tukea väitetyille tuensaajille. |
| --- | --- |

(145)

Kyseisten kolmen sopimuksen tosiasiallisia hintoja korotettiin vuosittain. Vuosina 2007–2010 Elsidin hintoja korotettiin 44,5 prosenttia, Electrocarbonin hintoja 44,5 prosenttia ja Luxten-Lightingin hintoja 41,4 prosenttia. Hinnankorotukset laskevat myönnetyn tuen absoluuttista arvoa. Nämä sopimusmuutokset, jotka vähentävät väitetyn valtiontuen oletettua määrää, tehtiin aina Hidroelectrican toimesta ja sen edun mukaisesti. Strategia, jolla pyritään vähentämään tuensaajille myönnetyn tuen määrää, vaikuttaa olevan ristiriidassa tuen myöntämisen kanssa tai vähintään liian monimutkainen ollakseen uskottava. Toisin kuin Alron ja ArcelorMittalin tapauksessa, Elsidiä, Electrocarbonia ja Luxten-Lightingia ei voida pitää kansallisesti tärkeinä teollisina kuluttajina, mikä käy ilmi siitä, että niiden vuotuiset ostot Hidroelectricalta olivat alle kymmenesosan Alron ostoista (liite I). Sen vuoksi on epätodennäköistä, että tuen määrän vähentämistä, joka toteutettiin korottamalla merkittävästi sopimushintoja, voitaisiin pitää Hidroelectrican kaupallisen päätöksen sijaan Romanian valtion päätöksenä, jolla pyrittiin tarjoamaan tukea väitetyille tuensaajille.

| (146) | Myös Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehtyjen sopimusten osalta on epätodennäköistä, että valtio osallistuisi tuen määrän vähentämiseen. Erityisen epätodennäköistä on, että Hidroelectrica olisi toiminut valtion ohjeiden mukaisesti, kun se vaati korottamaan hintaa sopimushintoja ylemmäksi vuonna 2010 ja uhkasi keskeyttää sähköntoimituksen ja viedä asian tuomioistuimen käsiteltäväksi (johdanto-osan 22 kappale), sillä pyydetyt hinnankorotukset vähensivät tuen oletettua määrää, ja toimitusten keskeyttäminen olisi voinut vaarantaa ostajien tuotannon. Kun yritys ei pidä kiinni sopimushinnasta, joka sisältää oletetusti tukea, uhkaa keskeyttää toimitukset ja puolustaa hinnankorotuksia tuomioistuimessa, se ei toimi tyypillisen tuen myöntäjän tavoin. Sitä vastoin se toimii sellaisen yrityksen tavoin, joka pyrkii maksimoimaan voittonsa, puolustamaan kaupallisia etujaan eikä ole kiinnostunut muista kuin kaupallisista tavoitteista, mahdollisesti valtiolta saamiensa ohjeiden mukaan. |
| --- | --- |

(146)

Myös Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehtyjen sopimusten osalta on epätodennäköistä, että valtio osallistuisi tuen määrän vähentämiseen. Erityisen epätodennäköistä on, että Hidroelectrica olisi toiminut valtion ohjeiden mukaisesti, kun se vaati korottamaan hintaa sopimushintoja ylemmäksi vuonna 2010 ja uhkasi keskeyttää sähköntoimituksen ja viedä asian tuomioistuimen käsiteltäväksi (johdanto-osan 22 kappale), sillä pyydetyt hinnankorotukset vähensivät tuen oletettua määrää, ja toimitusten keskeyttäminen olisi voinut vaarantaa ostajien tuotannon. Kun yritys ei pidä kiinni sopimushinnasta, joka sisältää oletetusti tukea, uhkaa keskeyttää toimitukset ja puolustaa hinnankorotuksia tuomioistuimessa, se ei toimi tyypillisen tuen myöntäjän tavoin. Sitä vastoin se toimii sellaisen yrityksen tavoin, joka pyrkii maksimoimaan voittonsa, puolustamaan kaupallisia etujaan eikä ole kiinnostunut muista kuin kaupallisista tavoitteista, mahdollisesti valtiolta saamiensa ohjeiden mukaan.

| (147) | Luxten-Lightingin kannalta ei voida nostaa esiin mitään selkeää valtioon liittyvää syytä, kuten alhaiset loppukäyttäjän hinnat, jolla voitaisiin perustella myynti sähkökaupan harjoittajalle, joka voi ainoastaan myydä sähkön vähittäismarkkinoilla korkeampaan hintaan kuin millä Hidroelectrica olisi myynyt saman sähkön vähittäismarkkinoilla. Esimerkiksi ennen kuin Hidroelectrica alkoi toimittaa sähköä vähittäismarkkinoille vuonna 2005, Alro osti sähköä sähkökaupan harjoittajalta Energy Holdingilta, joka puolestaan osti sähkön tukkumarkkinoilla Hidroelectricalta. Alron kannalta oli järkevää ostaa sähköä suoraan Hidroelectricalta ja säästää myyntimarginaali, jos sen toimittaja ei lisännyt Hidroelectrican tukkusähkön arvoa. Vastaavasti on varsin epätodennäköistä, että Romanian valtio olisi saanut Hidroelectrican pitämään voimassa Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 tehdyt sopimukset, sillä jos Luxten-Lighting ei olisi lisännyt vähittäismyyntinsä arvoa teollisille käyttäjille tai muille ostajille, nämä ostajat olisivat hankkineet sähkön halvempaan hintaan suoraan Hidroelectricalta. Lisäksi Luxten-Lighting irtisanoi yksipuolisesti sopimuksensa Hidroelectrican kanssa marraskuussa 2011 eli ennen kuin komissio aloitti menettelyt, mikä ei ole valtiontuen saajan tavanomaista toimintaa. |
| --- | --- |

(147)

Luxten-Lightingin kannalta ei voida nostaa esiin mitään selkeää valtioon liittyvää syytä, kuten alhaiset loppukäyttäjän hinnat, jolla voitaisiin perustella myynti sähkökaupan harjoittajalle, joka voi ainoastaan myydä sähkön vähittäismarkkinoilla korkeampaan hintaan kuin millä Hidroelectrica olisi myynyt saman sähkön vähittäismarkkinoilla. Esimerkiksi ennen kuin Hidroelectrica alkoi toimittaa sähköä vähittäismarkkinoille vuonna 2005, Alro osti sähköä sähkökaupan harjoittajalta Energy Holdingilta, joka puolestaan osti sähkön tukkumarkkinoilla Hidroelectricalta. Alron kannalta oli järkevää ostaa sähköä suoraan Hidroelectricalta ja säästää myyntimarginaali, jos sen toimittaja ei lisännyt Hidroelectrican tukkusähkön arvoa. Vastaavasti on varsin epätodennäköistä, että Romanian valtio olisi saanut Hidroelectrican pitämään voimassa Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008 ja 2009 tehdyt sopimukset, sillä jos Luxten-Lighting ei olisi lisännyt vähittäismyyntinsä arvoa teollisille käyttäjille tai muille ostajille, nämä ostajat olisivat hankkineet sähkön halvempaan hintaan suoraan Hidroelectricalta. Lisäksi Luxten-Lighting irtisanoi yksipuolisesti sopimuksensa Hidroelectrican kanssa marraskuussa 2011 eli ennen kuin komissio aloitti menettelyt, mikä ei ole valtiontuen saajan tavanomaista toimintaa.

| (148) | Kaikkien edellä esitettyjen näkökohtien perusteella ei ole osoitettu, että Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehdyt sopimukset johtuivat Romaniasta. |
| --- | --- |

(148)

Kaikkien edellä esitettyjen näkökohtien perusteella ei ole osoitettu, että Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010 tehdyt sopimukset johtuivat Romaniasta.

| (149) | Koska valtiontuen olemassaolon keskeinen näkökohta, eli Romanian toimenpiteeksi katsominen, ei täyty kolmessa sopimuksessa, jotka tehtiin Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010, ei ole tarpeen tutkia, täyttyvätkö muut tämän säännöksen soveltamista koskevat kumulatiiviset edellytykset, kuten mahdollinen vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(149)

Koska valtiontuen olemassaolon keskeinen näkökohta, eli Romanian toimenpiteeksi katsominen, ei täyty kolmessa sopimuksessa, jotka tehtiin Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010, ei ole tarpeen tutkia, täyttyvätkö muut tämän säännöksen soveltamista koskevat kumulatiiviset edellytykset, kuten mahdollinen vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (150) | Edellä esitetyn perusteella tarkasteltavana olevat kolme sopimusta, jotka tehtiin Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(150)

Edellä esitetyn perusteella tarkasteltavana olevat kolme sopimusta, jotka tehtiin Luxten-Lightingin kanssa vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosina 2007–2010, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (151) | Tässä päätöksessä tarkastellut sopimukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(151)

Tässä päätöksessä tarkastellut sopimukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hidroelectrican ja ArcelorMittalin, Alpiq RomEnergien, Alpiq RomIndustriesin, EFT:n, Electrican, Electromagnetican, Energy Holdingin, EURO-PECin, Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin väliset sopimukset sekä Alron kanssa tehty sopimus eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös C(2012) 2516 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33623 (EUVL C 189, 29.6.2012, s. 3).

1

(2)  Komission päätös C(2012) 2517 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33624 (EUVL C 268, 5.9.2012, s. 21).

2

(3)  Komission päätös C(2012) 2542 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33451 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 5).

3

(4)  Komission päätös C(2012) 2556 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33581 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 34).

4

(5)  
  EUVL L 115, 9.5.2008, s. 92.

5

(6)  Asia SA.33623 (EUVL C 189, 29.6.2012, s. 3); asia SA.33624 (EUVL C 268, 5.9.2012, s. 21); asia SA.33451 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 5); ja asia SA.33581 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 34).

6

(7)  Mukaan lukien alustavat huomautukset, jotka Luxten-Lighting ja Euro-Pec toimittivat ennen kuin kehotus esittää huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen oli julkaistu: Luxten-Lighting 14 päivänä elokuuta 2012 ja Euro-Pec 13 päivänä elokuuta 2012.

7

(8)  Kaikki Hidroelectrican hallituksen jäsenet – pääjohtajaa ja Fondul Proprietatean edustajaa lukuun ottamatta (vuonna 2010) – ovat toimineet samanaikaisesti eri ministeriöiden viroissa, ja heidät on nimitetty talous- ja kauppaministeriön määräyksillä seuraavasti: i) vuosina 2005–2006 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat talous- ja kauppaministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja, pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavan ministerin kabinetin päällikkö, valtiovarainministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja sekä hallituksen pääsihteeristöön kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja; ii) vuosien 2007–2008 tilanteesta ei ole tietoa; iii) vuonna 2009 Hidroelectrican hallituksen puheenjohtajana toimi talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö, kun taas valtiovarainministeriön kansliapäällikkö ja kaksi talous- ja kauppaministeriön johtajaa kuuluivat Hidroelectrican hallitukseen; iv) vuonna 2010 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat kolme kauppa- ja talousministeriön henkilökohtaista neuvonantajaa, valtiovarainministeriön kansliapäällikkö sekä talous- ja kauppaministeriön johtaja.

8

(9)  Ks. Kansainvälinen energiajärjestö, ”Projected costs of generating electricity”, vuoden 2010 painos, jakso 4.2 ”Country by country data on electricity generating costs”, s. 89.

9

(10)  Bukarestin alioikeuden päätös nro 22456/3/2012, 26. kesäkuuta 2012.

10

(11)  Bukarestin alioikeuden päätös nro 6482, päivätty 26. kesäkuuta 2013.

11

(12)  Saatavilla vain romanian kielellä osoitteessa http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf

12

(13)  Electrica teki kaksi lyhytkestoista sopimusta Hidroelectrican kanssa.

13

(14)  Yksi sopimus AlpiqRomEnergien kanssa, kaksi sopimusta Electrican kanssa ja kaksi sopimusta ArcelorMittalin kanssa.

14

(15)  Viisi sopimusta sähkökaupan harjoittajien (Alpiq RomIndustries, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Luxten-Lighting) kanssa.

15

(16)  Sopimukset EFT:n (sähkökaupan harjoittaja) ja Alron kanssa.

16

(17)  Sopimukset Electrocarbonin ja Elsidin sekä Alpiq RomEnergien (sähkökaupan harjoittaja) kanssa.

17

(18)  Sopimukset Electrocarbonin ja Elsidin kanssa.

18

(19)  Kaksi sopimusta ArcelorMittalin kanssa.

19

(20)  Kaksi sopimusta Electrican kanssa.

20

(21)  Luxten-Lighting (sähkökaupan harjoittaja) irtisanoi tekemänsä sopimuksen 15 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä ilmoituksella, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.

21

(22)  Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehtyjen sopimusten voimassaoloaika päättyi 13 päivänä maaliskuuta 2013 ja Electromagnetican (sähkökaupan harjoittaja) kanssa tehdyn sopimuksen voimassaoloaika päättyi 30 päivänä huhtikuuta 2014.

22

(23)  Electrocarbonin kanssa tehdyn sopimuksen lisäyksessä 1 määrättiin ennalta asetetusta hinnasta (kiinteä määrä – sama hinta) 28 päivänä helmikuuta 2008 saakka. Eldisin kanssa tehdyn sopimuksen lisäyksessä 2 määrättiin ennalta asetetusta hinnasta 31 päivänä joulukuuta 2007 saakka.

23

(24)  Sopimuspuolet sopivat 1 päivänä heinäkuuta 2004 taulukosta, jossa määritettiin kullekin vuodelle kiinteä hinta ajanjaksoksi 2006–2013 (Electrocarbonin kanssa tehdyn sopimuksen lisäys 4 ja Elsidin kanssa tehdyn sopimuksen lisäys 5). Hintoja muutettiin sen jälkeen 1 päivänä tammikuuta 2005, jolloin hinnaksi määritettiin kiinteä määrä 31 päivään joulukuuta 2007 saakka Elsidin osalta ja 28 päivään helmikuuta 2008 Electrocarbonin osalta. Electrocarbonin ja Elsidin kanssa sovittuja hintoja tarkistettiin vuosittain vuodesta 2006 lähtien.

24

(25)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: Oltin alioikeus, asiakirja 2800/104/2010 (Electrocarbon), ja Dambovitan alioikeus, asiakirja 4102/120/2010 (Elsid).

25

(26)  Kussakin kolmessa sopimuksessa oleva 10 artiklan 2 kohta.

26

(27)  Kussakin kolmessa sopimuksessa oleva 10 artiklan 1 kohta.

27

(28)  Sähkö- ja kaasulain nro 123/2012 55 §:n 1 momentti, sellaisena kuin se on muutettuna lailla nro 127/2014.

28

(29)  KPMG:n raportti, Energy Holdingin muistion liite 3, päivätty 27. helmikuuta 2012, s. 8, lähde: Hidroelectrican vuosikertomukset, pesänselvittäjän raportti 2010, KPMG:n selvitys.

29

(30)  KPMG:n raportti, Energy Holdingin muistion liite 3, päivätty 27. helmikuuta 2012, s. 21, lähde: ANRE.

30

(31)  Liikesalaisuus.

31

(32)  Komission päätös, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2014, SEUT-sopimuksen 102 artiklan mukaisesta menettelystä ja sakkojen määräämisestä asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 artiklan mukaisesti asiassa AT.39984 – Romanian sähköpörssi / OPCOM.

32

(33)  Vertailuun käytetty tietokokonaisuus sisälsi 114 havaintoa vuosilta 2007–2010. Tietokokonaisuus kattoi seuraavat tiedot: myyjän ja ostajan tunnistetiedot, sopimustyyppi, sopimuksen alkamispäivä ja päättymispäivä, sähkön määrä, toimituksen kuvaus ja painotettu keskihinta kunakin vuonna ajanjaksolla 2007–2013.

33

(34)  Luettelo ostajista esitetään liitteessä II olevassa taulukossa 1.

34

(35)  Tietyt sähkökaupan harjoittajat (Alpiq RomIndustries, EFT, Alro Electrocarbon ja Elsid).

35

(36)  Yksi sähkökaupan harjoittaja (EFT) ja Alro.

36

(37)  Ainoastaan Alron tapauksessa.

37

(38)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

38

(39)  Toisin kuin Unkarin etuuskohteluun perustuvia sähkötariffeja koskevissa asioissa – unionin yleisen tuomioistuimen tuomio Budapesti Erőmű Zrt v. komissio, T-80/06 ja T-182/09 (ECLI:EU:T:2012:65).

39

(40)  Lisätietoa on saatavilla ANREn vuoden 2007 ja sitä seuraavien vuosien seurantaraporteista.

40

(41)  Energy Holding.

41

(42)  Alpiq RomIndustries ja Alpiq RomEnergie.

42

(43)  Energy Holding.

43

(44)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

44

(45)  AlpiqRomEnergie, AlpiqRomIndustrie, Electromagnetica, Energy Holding, Electrocarbon, Elsid, ArcelorMittal ja Alro.

45

(46)  Sähkökaupan harjoittaja Energy Holding.

46

(47)  EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting ja Energy Holding.

47

(48)  EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting ja Alro.

48

(49)  EFT, Luxten-Lighting, Electrocarbon ja Elsid.

49

(50)  Alpiq RomEnergy ja Alpiq RomIndustries.

50

(51)  Tuomio yhdistetyissä asioissa T-80/06 ja T-182/09, Budapesti Erőmű v. Euroopan komissio, 50–62 kohta.

51

(52)  
  EUVL L 157, 21.6.2005, s. 96.

52

(53)  Ks. alaviitteessä 39 viitattu oikeuskäytäntö, 69–89 kohta.

53

(54)  Komission päätös 2014/456/EU, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, sähkötariffeista Espanjassa: sähkönkäyttäjät, valtiontuki SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06), jonka Espanja on pannut täytäntöön (EUVL L 205, 12.7.2014, s. 25), johdanto-osan 113–120 kappale.

54

(55)  Tuomio yhdistetyissä asioissa T-80/06 ja T-182/09, Budapesti Erőmű v. Euroopan komissio, 104–114 kohta.

55

(56)  Hidroelectrica hyväksyi ArcelorMittalin tarjouksen huutokaupassa 23 päivänä joulukuuta 2009, kun taas Energy Holding peruutti tarjouksensa 22 päivänä joulukuuta 2009.

56

(57)  Arelcon ja Petprodin jättämät rinnakkaistarjoukset peruutettiin 20 ja 30 päivänä joulukuuta 2010.

57

(58)  Ks. tämän päätöksen liite I.

58

(59)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 51–58 kohta.

59

(60)  Ks. alaviite 59.

60

(61)  Komission päätös (EU) 2015/1877, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, tariffeista, jotka romanialainen S.C. Hidroelectrica SA on maksanut S.C. Termoelectrica S.A:n ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n hyväksi SA.33475 (12/C), (EUVL L 275, 20.10.2015, s. 46) johdanto-osan 96–100 kohta.

61

---

LIITE I

YHTEENVETO SOPIMUKSISTA

| SA.33451
  SÄHKÖKAUPPIAAT | Sopimuksen tekopäivämäärä ja sopimuskausi (alkuperäinen kesto / kesto voimassaolon pidentämisen jälkeen) | Päättymispäivä | Määrä | Hinta (RON/MWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alpiq RomEnergie | 3. huhtikuuta 2008
  Alkuperäinen kesto: 5 vuotta
  Jatko (v. 2009): jatkettu viidellä vuodella (vuoteen 2018 asti) | 20. heinäkuuta 2012 | — | 2008 [...] GWh |

SA.33451

SÄHKÖKAUPPIAAT

Sopimuksen tekopäivämäärä ja sopimuskausi (alkuperäinen kesto / kesto voimassaolon pidentämisen jälkeen)

Päättymispäivä

Määrä

Hinta (RON/MWh)

Alpiq RomEnergie

3. huhtikuuta 2008

Alkuperäinen kesto: 5 vuotta

Jatko (v. 2009): jatkettu viidellä vuodella (vuoteen 2018 asti)

20. heinäkuuta 2012

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

Alpiq RomIndustries

29. marraskuuta 2004

Alkuperäinen kesto: 10 vuotta

Jatko (v. 2009): jatkettu viidellä vuodella (vuoden 2019 loppuun asti)

20. heinäkuuta 2012

Alkuperäinen määrä: 1 GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

Energy Financing Team Romania (EFT)

25. maaliskuuta 2004

Alkuperäinen kesto: 7 vuotta

Jatko (v. 2010): jatkettu viidellä vuodella (vuoden 2015 loppuun asti)

18. heinäkuuta 2012

Alkuperäinen määrä (v. 2006): [...] GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | 2008 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

Electrica

Sopimus 111: 17. elokuuta 2010

Sopimus 112: 14. syyskuuta 2010

Sopimus 111:

31. heinäkuuta 2011

Sopimus 112:

31. joulukuuta 2010

Sopimus 111:

[...] GWh syyskuu 2010–31. heinäkuuta 2011

Sopimus 112:

[...] GWh lokakuusta joulukuuhun 2010

Sopimus 111:

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

Sopimus 112

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

Electromagnetica

21. huhtikuuta 2004

Alkuperäinen kesto: 10 vuotta

30. huhtikuuta 2014

Alkuperäinen määrä: [...] GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | 2008 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

Energy Holding

14.1.2004

Alkuperäinen kesto: 10 vuotta

24. heinäkuuta 2012

Alkuperäinen määrä: 3 692  GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | vuoden 2008 alkupuolisko: [...] GWh |
| --- | --- |

—

vuoden 2008 alkupuolisko: [...] GWh

| — | vuoden 2008 loppupuolisko: [...] GWh |
| --- | --- |

—

vuoden 2008 loppupuolisko: [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

EURO-PEC

3. maaliskuuta 2004

Alkuperäinen kesto: 10 vuotta

26. kesäkuuta 2012

Alkuperäinen määrä: [...] GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | 2008 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

Luxten-Lighting

2. maaliskuuta 2004

Alkuperäinen kesto: 10 vuotta

Joulukuu 2011

Alkuperäinen määrä: [...] GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | 2008 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

SA.33581

ELEKTRODIEN TUOTTAJAT

Sopimuksen tekopäivämäärä ja sopimuskausi (alkuperäinen kesto / kesto voimassaolon pidentämisen jälkeen)

Päättymispäivä

Määrä

Hinta (RON/MWh)

Electrocarbon

28. maaliskuuta 2003

Alkuperäinen kesto: 5 vuotta

Jatko (v. 2004): jatkettu viidellä vuodella (31. maaliskuuta 2013 asti)

31. maaliskuuta 2013

Alkuperäinen määrä: 800 GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | 2008 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

ELSID

18. joulukuuta 2002

Alkuperäinen kesto: 5 vuotta

Jatko (v. 2004): jatkettu viidellä vuodella (31. maaliskuuta 2013 asti)

31. maaliskuuta 2013

Alkuperäinen määrä: 280 GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | 2008 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

SA.33624

Alro

Sopimuksen tekopäivämäärä ja sopimuskausi (tarvittaessa alkuperäinen kesto / kesto voimassaolon pidentämisen jälkeen)

Päättymispäivä

Määrä

Hinta (RON/MWh)

Alro

8. syyskuuta 2005

Alkuperäinen kesto: 7 vuotta

Jatko (v. 2010): jatkettu viidellä vuodella (31. tammikuuta 2018 asti)

Jatkuu vuoden 2018 loppuun asti

Alkuperäinen määrä: [...] GWh

| — | 2007 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007 [...] GWh

| — | 2008 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008 [...] GWh

| — | 2009 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009 [...] GWh

| — | 2010 [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010 [...] GWh

| — | 2007 [...] |
| --- | --- |

—

2007 [...]

| — | 2008 [...] |
| --- | --- |

—

2008 [...]

| — | 2009 [...] |
| --- | --- |

—

2009 [...]

| — | 2010 [...] |
| --- | --- |

—

2010 [...]

SA.33623

ARCELORMITTAL GALAŢI

Sopimuksen tekopäivämäärä ja sopimuskausi (tarvittaessa alkuperäinen kesto / kesto voimassaolon pidentämisen jälkeen)

Päättymispäivä

Määrä

Hinta (RON/MWh)

ArcelorMittal

23. joulukuuta 2009

Kesto: 1 vuosi

22. joulukuuta 2010

Kesto: 1 vuosi

31. joulukuuta 2010

6. tammikuuta 2012

[...] GWh

[...] GWh

2010. [...]

2011. [...]

---

LIITE II

VÄITETTYÄ TALOUDELLISTA ETUA KOSKEVA ARVIOINTI – EKONOMETRINEN ANALYYSI

Ekonometrisen analyysin lähtökohdat ja kuvaus

Komission toteuttamassa ekonometrisessä analyysissa pyritään muodostamaan aineistoon sisältyville sopimuksille vertailuhinnat. Vertailuhinnat määritetään siten, että aineistossa olevien sopimusten tiedoista tehdään regressioanalyysi. Ensimmäiseksi tehdään varsinainen regressioanalyysi, jonka avulla voidaan määrittää vertailuhinta aineistoon sisältyvien sopimusten ominaispiirteiden perusteella (”aineiston sisäiset ennusteet”). Regressioanalyysin tuloksia käytetään sitten vertailuhinnan ennustamiseksi tutkinnan kohteena oleville sopimuksille. Myös näiden sopimusten ominaispiirteet huomioidaan (”aineiston ulkopuoliset ennusteet”). Aineistoon sisältyvien sopimusten hintojen vaihtelu selitetään regressioanalyysissa ostetun määrän, toimittajan henkilöllisyyden ja vuotuisten valemuuttujien perusteella. Sopimuksen kestoon ja ostajan käyttöprofiiliin liittyviä muuttujia ei ole otettu huomioon, koska ne eivät ole tilastollisesti merkitseviä.

Ekonometrisen analyysin lähtökohtana on periaate, jonka mukaan hintoihin vaikuttavat useat eri tekijät, kuten toimitusmäärä. Olisi harhaanjohtavaa verrata eri sopimusten hintoja keskenään ottamatta huomioon näitä tekijöitä. Vaikka aineistoon sisältyvillä sopimuksilla on yhteisiä piirteitä tutkinnan kohteena olevien sopimusten kanssa (kahdenväliset neuvottelut, sopimusehdot, vuosittainen toimitusmäärä yli 150 GWh jne.), aineistoon sisältyvissä sopimuksissa ja tutkinnan kohteena olevissa sopimuksissa sovitut määrät tai sopimusten kesto ja voimaantulopäivä eivät välttämättä vastaa täysin toisiaan, mikä saattaa selittää hintaerot. Esimerkiksi kahdessa tutkimuksen kohteena olevassa sopimuksessa sovitut toimitusmäärät ovat [...] GWh/vuosi (Alro 2007–2010) ja [...] GWh/vuosi (Energy Holding 2007–2008). Toisaalta tarkastellussa aineistossa, joka kattoi yhteensä 114 hinta-/sopimustietoa vuosilta 2007–2010, toimitusmäärältään suurimman sopimuksen toimitusmäärä oli alle 1 400 GWh/vuosi. On epätodennäköistä, että vain kyseisten sopimusten hintoja vertaamalla voitaisiin tehdä päteviä johtopäätöksiä siitä, vastaavatko tutkimuksen kohteena olevissa sopimuksissa sovitut hinnat markkinahintoja. Vaihtoehtoisesti voitaisiin katsoa, ettei noita kahta sopimusta yksinkertaisesti voida verrata muihin markkinasopimuksiin. Näin ollen tämän määrällisen arvioinnin lähtökohtana on, että useat ulkoiset tekijät on otettava huomioon, jotta eri sopimusten hintoja voidaan verrata paremmin keskenään. Koska tietoja ei ole normalisoitu, vain toisiaan täysin vastaavien sopimusten vertaaminen olisi tarkoituksenmukaista.

On huomattava, ettei tämän empiirisen tarkastelun tavoitteena ole arvioida hintojen ja tiettyjen ulkoisten tekijöiden välistä syy-yhteyttä. Tiettyjen tekijöiden ja hintojen välisen syy-yhteyden arviointi esimerkiksi edellyttäisi, että tarkastellaan endogeenisuuden riskiä, eli riskiä siitä, että selittävä muuttuja (esim. määrä) on alttiina selitettävän muuttujan (esim. hinta) vaikutukselle huomioimatta jätettyjen muuttujien tai samanaikaisuuden aiheuttamien vaikutusten vuoksi. Määrällisen tarkastelun tarkoituksena on normalisoida eri sopimusten hinnat, jotta ne olisivat paremmin verrattavissa toisiinsa. Tämä on tarpeen, koska sopimukset ja tarjonnan ominaispiirteet eivät ole täysin yhdenmukaisia.

Regressioanalyysi havainnollistaa käsiteltävänä olevien kahdenvälisten sopimusten keskeisimpiä piirteitä:

| — | kun regressiossa otetaan huomioon määrää koskeva muuttuja, käy ilmi, että hinnat ovat yleensä alhaisemmat, kun ostetut määrät ovat suurempia (1); |
| --- | --- |

—

kun regressiossa otetaan huomioon määrää koskeva muuttuja, käy ilmi, että hinnat ovat yleensä alhaisemmat, kun ostetut määrät ovat suurempia (1);

| — | kun otetaan huomioon toimittajan henkilöllisyys, käy ilmi, että tiettyjen ominaispiirteidensä ansiosta jotkut toimittajat voivat määrittää hinnat eri perustein kuin muut, etenkin kun aineisto kattaa periaatteessa kaikkien Romaniassa aktiivisesti toimivien sähköntoimittajien sopimustoimitukset; |
| --- | --- |

—

kun otetaan huomioon toimittajan henkilöllisyys, käy ilmi, että tiettyjen ominaispiirteidensä ansiosta jotkut toimittajat voivat määrittää hinnat eri perustein kuin muut, etenkin kun aineisto kattaa periaatteessa kaikkien Romaniassa aktiivisesti toimivien sähköntoimittajien sopimustoimitukset;

| — | kun otetaan huomioon vuositason valemuuttujat, voidaan kuvata aikaan liittyvää ulottuvuutta ja markkinaolosuhteiden mahdollisia muutoksia vuodesta toiseen. |
| --- | --- |

—

kun otetaan huomioon vuositason valemuuttujat, voidaan kuvata aikaan liittyvää ulottuvuutta ja markkinaolosuhteiden mahdollisia muutoksia vuodesta toiseen.

Empiirisen analyysin ensimmäisen vaiheen eli aineistoon sisältyviä sopimuksia koskevan regressioanalyysin tulokset esitetään jäljempänä taulukossa 1.

Empiirisen analyysin toisesta vaiheesta voidaan todeta, että komissio on määrittänyt kullekin vuodelle vertailuarvon ja arvioinut sitten sopimuksia suhteessa siihen. Siten voidaan määrittää, olivatko Hidroelectrican hinnat mallinnettua vertailuhintaa korkeampia vai alhaisempia. Seuraavassa kuvataan yksityiskohtaisesti vertailuarvon määrittämiseen käytettyjä menetelmiä.

Ensin laskettiin kunkin aineistoon sisältyvän sopimuksen osalta, miten paljon todellinen hinta poikkesi sitä vastaavasta vertailuhinnasta, joka siis on määritetty käyttämällä regressioanalyysia ja sopimuksen ominaispiirteitä.

Toiseksi katsottiin, mikä sopimus poikkeaa hinnaltaan eniten alaspäin vertailuhinnasta (most-downward-diverging contract; jäljempänä MDD-sopimus). Tämä tarkoittaa sitä aineistoon sisältyvää sopimusta, jossa sovittu hinta erosi eniten kyseistä sopimusta vastaavasta vertailuhinnasta (absoluuttisina lukuina). Varovaisuuden nimissä MDD-sopimusta määritettäessä oli perusteltua huomioida vertailuhinnan ennakoidun keskiarvon alapuolelle jäävien hintojen vaihteluväli. Ekonometrinen malli ei ensinnäkään selitä jokaista aineistoon sisältyvää toteutunutta hintaa, joten vertailuhinnan arvioinnissa otettiin huomioon ennakkoarvion ylä- tai alapuolelle jäävä luottamusväli ja virhemarginaali. Toiseksi hintapoikkeamat ovat mahdollisia todellisilla markkinoilla. Markkinaehtoisten sopimusten joukosta määritetty MDD-sopimus (ks. johdanto-osan 36–38 kappale) antaa kvantitatiivista tietoa tällaisten poikkeamien mahdollisesta suuruudesta ja osoittaa lasketun vertailuhinnan vaihteluvälin markkinaehtoisissa sopimuksissa.

Kolmanneksi on todettava, että hintaeroa MDD-sopimukseen käytetään erottamaan toisistaan sopimukset, joissa hinta ylittää tai alittaa vertailuhinnan:

| — | Jos toteutunut sopimushinta ylittää vastaavan vertailuhinnan ja hintaero on suurempi kuin MDD-sopimuksen hinnan ja vertailuhinnan välinen ero, sopimuksen katsotaan suoralta kädeltä olevan markkinaehtojen vastainen. |
| --- | --- |

—

Jos toteutunut sopimushinta ylittää vastaavan vertailuhinnan ja hintaero on suurempi kuin MDD-sopimuksen hinnan ja vertailuhinnan välinen ero, sopimuksen katsotaan suoralta kädeltä olevan markkinaehtojen vastainen.

| — | Muussa tapauksessa sopimus olisi katsottava markkinaehtojen mukaiseksi. |
| --- | --- |

—

Muussa tapauksessa sopimus olisi katsottava markkinaehtojen mukaiseksi.

Seuraavassa taulukossa esitetään yksityiskohtaisesti aineistoon sisältyvästä sopimusotoksesta tehdyn regressioanalyysin tulokset. Regressio selittää 74 prosenttia aineistossa esiintyvästä vaihtelusta, mikä on melko hyvä tulos. Taulukossa esitettyjä arvioita kertoimista käytetään analyysin toisessa vaiheessa tutkinnan kohteena olevien sopimusten vertailuhinnan ennustamiseksi (aineiston ulkopuoliset ennusteet).

Ekonometrisen analyysin tulokset

Taulukko 1

Regressioanalyysi
   (2)

| Riippuva muuttuja: Keskihinta | Kerroin | Keskihajonta |
| --- | --- | --- |
| Vuotuinen määrä (GWh) | – 0,01951** | 0,007878 |
| | | |
| Vuosi 2008 | 22,58369*** | 4,781887 |
| Vuosi 2009 | 30,73545*** | 5,471158 |
| Vuosi 2010 | 21,32171*** | 5,695673 |
| | | |
| ALPIQ ROMENERGIE | – 2,34966 | 9,310078 |
| ALPIQ ROMINDUSTRIES | – 5,47044 | 9,975876 |
| ARCELORMITTAL GALATI | – 1,78779 | 14,62595 |
| AXPO ENERGY RO | 0,896041 | 10,40766 |
| CE HUNEDOARA | 38,02612*** | 11,41575 |
| CE OLTENIA | 27,86802*** | 9,458818 |
| CEZ VANZARE | 9,515878 | 11,40325 |
| EFT RO | 2,966594 | 18,83573 |
| ELECTRICA | 9,787691 | 11,04511 |
| ELECTROMAGNETICA | – 9,19285 | 9,553932 |
| ENEL ENERGIE MUNTENIA | 16,97181 | 12,529 |
| ENERGY HOLDING | – 34,5329*** | 9,620757 |
| ENERGY NETWORK | 36,58137*** | 12,47443 |
| EON ENERGIE | 3,589147 | 12,43953 |
| EURO-PEC | 0,511251 | 9,50637 |
| HIDROELECTRICA | – 30,3327** | 12,62379 |
| NUCLEARELECTRICA | – 9,804 | 18,78678 |
| OMV PETROM | 6,482914 | 18,79837 |
| RAAN | 33,0402** | 14,6577 |
| RENOVATIO TRADING | 29,5599 | 18,95553 |
| TINMAR IND | 0 | (ei huomioitu) |
| | | |
| Vakio | 160,5678*** | 8,50624 |
| | | |
| Havaintojen määrä: 109
  Selityskerroin = 0,7426
  Tarkistettu selityskerroin = 0,6691 | | |
| Huom. Hintayksikkönä on RON/MWh.

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissiossa tehty regressioanalyysi. |

Riippuva muuttuja: Keskihinta

Kerroin

Keskihajonta

Vuotuinen määrä (GWh)

– 0,01951**

0,007878

Vuosi 2008

22,58369***

4,781887

Vuosi 2009

30,73545***

5,471158

Vuosi 2010

21,32171***

5,695673

ALPIQ ROMENERGIE

– 2,34966

9,310078

ALPIQ ROMINDUSTRIES

– 5,47044

9,975876

ARCELORMITTAL GALATI

– 1,78779

14,62595

AXPO ENERGY RO

0,896041

10,40766

CE HUNEDOARA

38,02612***

11,41575

CE OLTENIA

27,86802***

9,458818

CEZ VANZARE

9,515878

11,40325

EFT RO

2,966594

18,83573

ELECTRICA

9,787691

11,04511

ELECTROMAGNETICA

– 9,19285

9,553932

ENEL ENERGIE MUNTENIA

16,97181

12,529

ENERGY HOLDING

– 34,5329***

9,620757

ENERGY NETWORK

36,58137***

12,47443

EON ENERGIE

3,589147

12,43953

EURO-PEC

0,511251

9,50637

HIDROELECTRICA

– 30,3327**

12,62379

NUCLEARELECTRICA

– 9,804

18,78678

OMV PETROM

6,482914

18,79837

RAAN

33,0402**

14,6577

RENOVATIO TRADING

29,5599

18,95553

TINMAR IND

0

(ei huomioitu)

Vakio

160,5678***

8,50624

Havaintojen määrä: 109

Selityskerroin = 0,7426

Tarkistettu selityskerroin = 0,6691

Huom. Hintayksikkönä on RON/MWh.

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissiossa tehty regressioanalyysi.

Seuraavissa taulukoissa esitetään taulukossa 1 yksityiskohtaisesti esitettyä regressioanalyysia hyödyntävän empiirisen analyysin tulokset. Hinnaltaan eniten alaspäin poikkeava sopimus (MDD-sopimus) valitaan kunakin vuonna kunkin sopimuksen ennakoidun hintatason ja toteutuneen hintatason välisen hintaeron (RON/MWh) perusteella. Taulukoissa 2–4 esitetään Hidroelectrican vuosittaisten (eli vuosien 2007–2010) sopimushintojen erot verrattuna kaikille tutkinnan kohteena oleville sopimuksille simuloituihin vertailuhintoihin.

Vuonna 2007 MDD-sopimuksen hintaero on arviolta [...] RON/MWh. MDD-sopimuksella tarkoitetaan siis muiden kuin epäilyttävien sopimusten aineistoon kuuluvaa sopimusta, jonka toteutuneen hinnan ja ennakoidun hintatason välillä on suurin hintaero. Kahden Hidroelectrican sopimuksen toteutunut hinta alittaa ennakoidun hintatason siten, että hintaero on yli [...] RON/MWh. Kyseessä ovat Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyt sopimukset, joiden toteutunut hintaero on noin [...] RON/MWh (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Vuoden 2007 sopimuksia koskeva analyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (absoluuttisina lukuina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] | |
| Tutkinnan kohteena olevat sopimukset |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Kyllä |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Kyllä |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Kyllä |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (absoluuttisina lukuina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...]

Tutkinnan kohteena olevat sopimukset

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Kyllä

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Kyllä

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Kyllä

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Vuonna 2008 hintaeron suhteessa MDD-sopimukseen arvioidaan olevan [...] RON/MWh ja hintaero on Hidroelectrican Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemien kolmen sopimuksen osalta suurempi: Luxten-Lightingin osalta toteutunut hintaero on noin [...] RON/MWh ja Electrocarbonin ja Elsidin osalta noin [...] RON/MWh (ks. taulukko 3).

Taulukko 3

Vuoden 2008 sopimuksia koskeva analyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (absoluuttisina lukuina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] | |
| Tutkinnan kohteena olevat sopimukset |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Kyllä |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Kyllä |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ei |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (absoluuttisina lukuina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...]

Tutkinnan kohteena olevat sopimukset

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Kyllä

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Kyllä

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ei

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Vuonna 2009 MDD-hintaero on arviolta [...] RON/MWh. Myös kyseisenä vuonna hintaero on Hidroelectrican Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemien kolmen sopimuksen osalta tätä suurempi: Luxten-Lightingin osalta toteutunut hintaero on noin [...] RON/MWh ja Electrocarbonin ja Elsidin osalta noin [...] RON/MWh (ks. taulukko 4).

Taulukko 4

Vuoden 2009 sopimuksia koskeva analyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (absoluuttisina lukuina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] | |
| Tutkinnan kohteena olevat sopimukset |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Kyllä |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Kyllä |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Kyllä |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Ei |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (absoluuttisina lukuina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...]

Tutkinnan kohteena olevat sopimukset

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Kyllä

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Kyllä

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Kyllä

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Ei

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Vuonna 2010 hintaeroksi suhteessa MDD-sopimukseen ennakoidaan [...] RON/MWh. Hintaero on Hidroelectrican Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemän kahden sopimuksen osalta tätä suurempi, koska niiden toteutunut hintaero on noin [...] RON/MWh (ks. taulukko 5).

Taulukko 5

Vuoden 2010 sopimuksia koskeva analyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (absoluuttisina lukuina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| SILCOTUB SA ZALAU | Energy Network | [...] | 214 | [...] | |
| Tutkinnan kohteena olevat sopimukset |
| ArcelorMittal Galati | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Kyllä |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Kyllä |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Kyllä |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Kyllä |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Kyllä |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Kyllä |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (absoluuttisina lukuina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

SILCOTUB SA ZALAU

Energy Network

[...]

214

[...]

Tutkinnan kohteena olevat sopimukset

ArcelorMittal Galati

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Kyllä

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Kyllä

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Kyllä

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Kyllä

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Kyllä

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Kyllä

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Herkkyysanalyysi

Edellä kuvatussa empiirisessä analyysissa MDD-sopimukseksi määritettiin se aineistoon kuuluva sopimus, jonka tiettynä vuonna toteutunut hinta erosi absoluuttisina lukuina (RON/MWh) eniten sitä vastaavasta ennakoidusta hinnasta.

Tulosten paikkansapitävyyden tarkistamiseksi tehtiin vielä herkkyysanalyysi. Analyysi toistettiin muutoin samanlaisena, mutta MDD-sopimukseksi katsottiin nyt sopimus, jossa ennakoidun hinnan ja vastaavan toteutuneen hinnan välillä oli suurin prosentuaalinen ero suhteessa ennakoituun hintaan. Herkkyysanalyysissa MDD-sopimukseksi määritettiin siis sopimus, jossa toteutunut hinta erosi prosentuaalisesti eniten vastaavasta ennakoidusta hinnasta. Analyysin ei pitäisi vaikuttaa merkittävästi MDD-sopimuksen valintaan, mutta se voi vaikuttaa siihen, mitkä sopimukset otetaan analysoitaviksi. Tulokset esitetään jäljempänä taulukoissa 6–9. Ne vahvistavat pääanalyysin tulokset päteviksi.

Taulukko 6

Vuoden 2007 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (prosentteina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] % | |
| Tutkinnan kohteena olevat sopimukset |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Kyllä |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Kyllä |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Kyllä |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (prosentteina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...] %

Tutkinnan kohteena olevat sopimukset

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Kyllä

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Kyllä

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Kyllä

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Taulukko 7

Vuoden 2008 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (prosentteina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] % | |
| Tutkinnan kohteena olevat sopimukset |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Ei |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Kyllä |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ei |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (prosentteina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...] %

Tutkinnan kohteena olevat sopimukset

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Ei

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Kyllä

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ei

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Taulukko 8

Vuoden 2009 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (prosentteina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] % | |
| Contracts under investigation |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Kyllä |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Kyllä |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Ei |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Ei |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (prosentteina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...] %

Contracts under investigation

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Kyllä

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Kyllä

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Ei

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Ei

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Taulukko 9

Vuoden 2010 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

| Asiakkaan nimi | Toimittajan nimi | Toteutunut hinta | Vertailuhinta | Hintaero (prosentteina) | Vastaa vertailuindeksejä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MDD-sopimus |
| ARCELORMITTAL GALAŢI | Electrica | [...] | 182 | [...] % | |
| Tutkinnan kohteena olevat sopimukset |
| ArcelorMittal Galați | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Kyllä |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Kyllä |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Kyllä |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Kyllä |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Kyllä |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Kyllä |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Kyllä |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Kyllä |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Kyllä |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Ei |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Ei |
| Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

  Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat. |

Asiakkaan nimi

Toimittajan nimi

Toteutunut hinta

Vertailuhinta

Hintaero (prosentteina)

Vastaa vertailuindeksejä

MDD-sopimus

ARCELORMITTAL GALAŢI

Electrica

[...]

182

[...] %

Tutkinnan kohteena olevat sopimukset

ArcelorMittal Galați

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Kyllä

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Kyllä

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Kyllä

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Kyllä

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Kyllä

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Kyllä

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Kyllä

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Kyllä

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Kyllä

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Ei

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Ei

Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh).

Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Hidroelectrican Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemisen sopimusten hinnat eivät vieläkään vastaa vertailuhintaa. Prosentuaaliset hintaerot ovat huomattavasti suuremmat Luxten-Lightingin kanssa vuosiksi 2008 ja 2009 ja Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosiksi 2007–2010 tehtyjen sopimusten osalta. Lisäksi on mainittava kaksi muuta sopimusta: Alron kanssa vuonna 2008 tehty sopimus ja Energy Holdingin vuonna 2009 tehty sopimus. Kummassakin tapauksessa prosentuaalinen hintaero on hyvin lähellä MDD-sopimuksen prosentuaalista hintaeroa. Alron toteutunut sopimushinta on vuonna 2008 [...] prosenttia alhaisempi kuin sen ennakoitu hintataso, ja sen prosentuaalinen hintaero suhteessa MDD-sopimukseen vuonna 2008 on [...] prosenttia. Energy Holdingin toteutunut sopimushinta on vuonna 2009 [...] prosenttia alhaisempi kuin sen ennakoitu hintataso, ja sen prosentuaalinen hintaero suhteessa MDD-sopimukseen vuonna 2009 on [...] prosenttia. Kaiken kaikkiaan näiden kahden sopimuksen pitäisi katsoa olevan yhdenmukaisia vertailuhinnan kanssa.

Pääasiallisessa herkkyysanalyysissa siis tarkasteltiin MDD-sopimusta määritettäessä prosentuaalista hintaeroa suhteessa vertailuhintaan, ja se vahvisti tulokset oikeiksi. Sen lisäksi tehtiin seuraavat herkkyystestit, joissa hyödynnettiin MDD-sopimuksen suositeltavan määritystavan avulla saatuja tuloksia (absoluuttisina lukuina):

| — | MDD-sopimuksen absoluuttisesta arvosta vähennettiin arbitraarisesti 10 prosenttia. Näin MDD-sopimuksen muuttuminen ei vaikuta johtopäätöksiin, jotka koskevat tutkinnan kohteena olevia, vuosina 2008. 2009 ja 2010 tehtyjä sopimuksia. Vuonna 2007 EFT:n hinta näyttää olevan 2,5 RON/MWh alhaisempi kuin sovellettu hinta [...] RON/MWh (eli vertailuarvon mukainen hinta olisi ollut [...] RON/MWh). Vastaavaa eroa ei ollut havaittavissa EFT:n sopimuksissa vuosina 2008, 2009 ja 2010, ja sitä voidaan pitää merkityksettömänä. |
| --- | --- |

—

MDD-sopimuksen absoluuttisesta arvosta vähennettiin arbitraarisesti 10 prosenttia. Näin MDD-sopimuksen muuttuminen ei vaikuta johtopäätöksiin, jotka koskevat tutkinnan kohteena olevia, vuosina 2008. 2009 ja 2010 tehtyjä sopimuksia. Vuonna 2007 EFT:n hinta näyttää olevan 2,5 RON/MWh alhaisempi kuin sovellettu hinta [...] RON/MWh (eli vertailuarvon mukainen hinta olisi ollut [...] RON/MWh). Vastaavaa eroa ei ollut havaittavissa EFT:n sopimuksissa vuosina 2008, 2009 ja 2010, ja sitä voidaan pitää merkityksettömänä.

| — | Samoin jos viitekohtana käytettäisiin toiseksi suurinta poikkeamaa alaspäin, vuodelta 2007 ”jäisi kiinni” vain kaksi muuta sopimusta (Luxten-Lighting ja EFT). Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että joissakin muussa kyseisellä kaudella analysoiduissa ja tutkinnan kohteena olevissa sopimuksissa sovelletut hinnat osoittautuisivat vertailuhintoja alhaisemmiksi tai että EFT:n kanssa tehdyn sopimuksen hinta osoittautuisi vertailuhintaa alhaisemmaksi vuosina 2008, 2009 ja 2010. |
| --- | --- |

—

Samoin jos viitekohtana käytettäisiin toiseksi suurinta poikkeamaa alaspäin, vuodelta 2007 ”jäisi kiinni” vain kaksi muuta sopimusta (Luxten-Lighting ja EFT). Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että joissakin muussa kyseisellä kaudella analysoiduissa ja tutkinnan kohteena olevissa sopimuksissa sovelletut hinnat osoittautuisivat vertailuhintoja alhaisemmiksi tai että EFT:n kanssa tehdyn sopimuksen hinta osoittautuisi vertailuhintaa alhaisemmaksi vuosina 2008, 2009 ja 2010.

| — | Vuonna 2011 tehdyn regressioanalyysin tietoja ei alun perin testattu, mutta ne otettiin mukaan myöhemmin. Tämän seurauksena taulukoissa 2–5 esitetyt arvot muuttuvat hieman, mutta laadulliset tulokset pysyvät kuitenkin samanlaisina. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2011 tehdyn regressioanalyysin tietoja ei alun perin testattu, mutta ne otettiin mukaan myöhemmin. Tämän seurauksena taulukoissa 2–5 esitetyt arvot muuttuvat hieman, mutta laadulliset tulokset pysyvät kuitenkin samanlaisina.

| — | Ne tutkitut sopimushinnat, jotka oli katsottu vertailuhinnan mukaisiksi, otettiin huomioon regressioanalyysin aineistossa (aineiston sisäiset tiedot). Tässäkin tapauksessa tutkinnan kohteena olevia sopimuksia koskevat johtopäätökset pysyvät samoina. |
| --- | --- |

—

Ne tutkitut sopimushinnat, jotka oli katsottu vertailuhinnan mukaisiksi, otettiin huomioon regressioanalyysin aineistossa (aineiston sisäiset tiedot). Tässäkin tapauksessa tutkinnan kohteena olevia sopimuksia koskevat johtopäätökset pysyvät samoina.

Näin ollen pääanalyysin lisäksi tehdyt herkkyystestit vahvistavat ekonometrisen analyysin tulokset päteviksi.

---

(1)  Tietojen alustavassa käsittelyssä ei otettu huomioon neljää sopimusta, jotka koskivat ALROn konserninsisäistä myyntiä vuosina 2007–2010 (ja jotka eivät ole epäilyttäviä). Ne kuvastavat todennäköisesti erilaisia markkinaolosuhteita kuin olosuhteet toimittajan ja riippumattoman ostajan kahdenvälisissä sopimusneuvotteluissa, jotka ovat tämän asian kannalta ratkaisevassa asemassa.

(2)  Keskihajonta on ilmoitettu suluissa: *** tarkoittaa, että kerroin on tilastollisesti merkitsevä yhden prosentin riskitasolla, ** tarkoittaa, että kerroin on tilastollisesti merkitsevä viiden prosentin riskitasolla ja * tarkoittaa, että kerroin on tilastollisesti merkitsevä kymmenen prosentin riskitasolla.

---

| 29.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 83/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 83/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/502,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2015,

Alankomaiden Starbucksille myöntämästä valtiontuesta SA.38374 (2014/C ex 2014/NN)

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7143)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio pyysi 30 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden viranomaisia antamaan tietoa Alankomaiden veropäätöskäytännöstä sekä kaikista Starbucks Coffee EMEA BV:hen, jäljempänä ’Starbucks Coffee BV’, ja Starbucks Manufacturing EMEA BV:hen, jäljempänä ’SMBV’, liittyvistä päätöksistä. Kumpikin yhtiö on välillisesti Starbucks Corporationin määräysvallassa. Jäljempänä Starbucks Corporationia ja kaikkia sen määräysvallassa olevia yhtiöitä kutsutaan yhteisnimellä ’Starbucks’ tai ’Starbucks-konserni’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pyysi 30 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden viranomaisia antamaan tietoa Alankomaiden veropäätöskäytännöstä sekä kaikista Starbucks Coffee EMEA BV:hen, jäljempänä ’Starbucks Coffee BV’, ja Starbucks Manufacturing EMEA BV:hen, jäljempänä ’SMBV’, liittyvistä päätöksistä. Kumpikin yhtiö on välillisesti Starbucks Corporationin määräysvallassa. Jäljempänä Starbucks Corporationia ja kaikkia sen määräysvallassa olevia yhtiöitä kutsutaan yhteisnimellä ’Starbucks’ tai ’Starbucks-konserni’.

| (2) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat 2 päivänä lokakuuta 2013 päivätyssä kirjeessään komissiolle pyydetyt tiedot sekä Alankomaiden verohallinnon ja Starbucks Coffee BV:n vuonna 2008 tekemän ennakkohinnoittelusopimuksen (2), jäljempänä ’Starbucks Coffee BV:n ennakkohinnoittelusopimus’, Alankomaiden verohallinnon ja SMBV:n vuonna 2008 tekemän ennakkohinnoittelusopimuksen, jäljempänä ’SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus’, ja muita täydentäviä asiakirjoja. Nämä asiakirjat koskevat eritoten siirtohinnoitteluraporttia, joka oli pyydetty kahden edellä mainitun ennakkohinnoittelusopimuksen lisäksi, jäljempänä ’siirtohinnoitteluraportti’, ja muuta kirjeenvaihtoa Alankomaiden verohallinnon ja Starbucks Coffee BV:tä ja SMBV:tä edustaneen Starbucks Corporationin veroneuvojan [veroneuvoja] (*1), jäljempänä ’veroneuvoja’ (3), välillä. |
| --- | --- |

(2)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat 2 päivänä lokakuuta 2013 päivätyssä kirjeessään komissiolle pyydetyt tiedot sekä Alankomaiden verohallinnon ja Starbucks Coffee BV:n vuonna 2008 tekemän ennakkohinnoittelusopimuksen (2), jäljempänä ’Starbucks Coffee BV:n ennakkohinnoittelusopimus’, Alankomaiden verohallinnon ja SMBV:n vuonna 2008 tekemän ennakkohinnoittelusopimuksen, jäljempänä ’SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus’, ja muita täydentäviä asiakirjoja. Nämä asiakirjat koskevat eritoten siirtohinnoitteluraporttia, joka oli pyydetty kahden edellä mainitun ennakkohinnoittelusopimuksen lisäksi, jäljempänä ’siirtohinnoitteluraportti’, ja muuta kirjeenvaihtoa Alankomaiden verohallinnon ja Starbucks Coffee BV:tä ja SMBV:tä edustaneen Starbucks Corporationin veroneuvojan [veroneuvoja] (*1), jäljempänä ’veroneuvoja’ (3), välillä.

2

*1

3

| (3) | Komissio lähetti 9 päivänä tammikuuta 2014 Alankomaiden viranomaisille sähköpostiviestin 15 päivänä tammikuuta 2014 pidettävään kokoukseen valmistautumiseksi. Sähköpostiviesti sisälsi joukon kysymyksiä, jotka koskivat muun muassa Alankomaiden verohallinnon tekemässä Starbucks Coffee BV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittuja siirtohinnoittelujärjestelyjä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio lähetti 9 päivänä tammikuuta 2014 Alankomaiden viranomaisille sähköpostiviestin 15 päivänä tammikuuta 2014 pidettävään kokoukseen valmistautumiseksi. Sähköpostiviesti sisälsi joukon kysymyksiä, jotka koskivat muun muassa Alankomaiden verohallinnon tekemässä Starbucks Coffee BV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittuja siirtohinnoittelujärjestelyjä.

| (4) | Komission yksiköt ja Alankomaiden verohallinnon edustajat pitivät 15 päivänä tammikuuta 2014 kokouksen, jossa komission yksiköt pyysivät lisäselvennyksiä esimerkiksi kustannusperustan oikaisuista, joita siirtohinnoitteluraportissa oli sovellettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen osalta, ja SMBV:n maksamista vaihtelevista rojaltimaksuista. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköt ja Alankomaiden verohallinnon edustajat pitivät 15 päivänä tammikuuta 2014 kokouksen, jossa komission yksiköt pyysivät lisäselvennyksiä esimerkiksi kustannusperustan oikaisuista, joita siirtohinnoitteluraportissa oli sovellettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen osalta, ja SMBV:n maksamista vaihtelevista rojaltimaksuista.

| (5) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat 28 päivänä tammikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään tietoja vertailukelpoisuuteen liittyvistä oikaisuista, vertailtavien yritysten valinnasta ja vaihtelevista rojalteista. Lisätietoja toimitetuista asiakirjoista on johdanto-osan 9 kappaleessa tarkoitetun, menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 59–62 kappaleissa. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat 28 päivänä tammikuuta 2014 päivätyssä kirjeessään tietoja vertailukelpoisuuteen liittyvistä oikaisuista, vertailtavien yritysten valinnasta ja vaihtelevista rojalteista. Lisätietoja toimitetuista asiakirjoista on johdanto-osan 9 kappaleessa tarkoitetun, menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 59–62 kappaleissa.

| (6) | Komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille 7 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyssä kirjeessään (4) pohtivansa, voisivatko Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimukset olla perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua uutta valtiontukea, ja pyysi Alankomaiden viranomaisia esittämään näkemyksensä tällaisen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisia antamaan lisätietoja Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksista sekä Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n sekä kaikkien näihin kahteen yhtiöön sidossuhteessa olevien yritysten veroilmoituksista Alankomaissa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille 7 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyssä kirjeessään (4) pohtivansa, voisivatko Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimukset olla perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua uutta valtiontukea, ja pyysi Alankomaiden viranomaisia esittämään näkemyksensä tällaisen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisia antamaan lisätietoja Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksista sekä Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n sekä kaikkien näihin kahteen yhtiöön sidossuhteessa olevien yritysten veroilmoituksista Alankomaissa.

4

| (7) | Alankomaiden viranomaiset vastasivat 7 päivänä maaliskuuta 2014 lähetettyyn kirjeeseen 21 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä ja esittivät pyydetyt veroilmoitukset. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset vahvistivat, että kaikki aiemmin toimitettuihin ennakkohinnoittelusopimuksiin liittyvät olennaiset asiakirjat oli jo toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaiden viranomaiset vastasivat 7 päivänä maaliskuuta 2014 lähetettyyn kirjeeseen 21 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä ja esittivät pyydetyt veroilmoitukset. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset vahvistivat, että kaikki aiemmin toimitettuihin ennakkohinnoittelusopimuksiin liittyvät olennaiset asiakirjat oli jo toimitettu komissiolle.

| (8) | Komission yksiköt ja Alankomaiden verohallinnon edustajat pitivät kokouksen 6 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komission yksiköt ja Alankomaiden verohallinnon edustajat pitivät kokouksen 6 päivänä toukokuuta 2014.

| (9) | Komissio teki 11 päivänä kesäkuuta 2014 päätöksen virallisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla (5) sillä perusteella, että ennakkohinnoittelusopimus voisi olla perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(9)

Komissio teki 11 päivänä kesäkuuta 2014 päätöksen virallisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla (5) sillä perusteella, että ennakkohinnoittelusopimus voisi olla perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5

| (10) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat 16 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Kirjeen mukana lähetettiin muun muassa Alki Limited Partnershipin, jäljempänä ’Alki LP’, ja SMBV:n välinen paahtosopimus sekä SMBV:n ja Starbucks Coffee Trading Company SARL:n, jäljempänä ’SCTC’, välinen raakakahvin ostosopimus. |
| --- | --- |

(10)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat 16 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Kirjeen mukana lähetettiin muun muassa Alki Limited Partnershipin, jäljempänä ’Alki LP’, ja SMBV:n välinen paahtosopimus sekä SMBV:n ja Starbucks Coffee Trading Company SARL:n, jäljempänä ’SCTC’, välinen raakakahvin ostosopimus.

| (11) | Marraskuun 25 päivänä 2014 päivätyssä kirjeessään komissio pyysi Alankomaiden viranomaisia antamaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, joka oli toimitettu Alankomaiden viranomaisille vain osittain 16 päivänä heinäkuuta 2014, pyydetyt tiedot sekä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen analysoimiseen tarvittavat lisätiedot. |
| --- | --- |

(11)

Marraskuun 25 päivänä 2014 päivätyssä kirjeessään komissio pyysi Alankomaiden viranomaisia antamaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, joka oli toimitettu Alankomaiden viranomaisille vain osittain 16 päivänä heinäkuuta 2014, pyydetyt tiedot sekä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen analysoimiseen tarvittavat lisätiedot.

| (12) | Alankomaiden viranomaiset vastasivat 25 päivänä marraskuuta 2014 päivättyyn kirjeeseen 19 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, jossa ne ilmoittivat, ettei Alankomaiden viranomaisilla ole osaa pyydetyistä tiedoista hallussaan. |
| --- | --- |

(12)

Alankomaiden viranomaiset vastasivat 25 päivänä marraskuuta 2014 päivättyyn kirjeeseen 19 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, jossa ne ilmoittivat, ettei Alankomaiden viranomaisilla ole osaa pyydetyistä tiedoista hallussaan.

| (13) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä19 päivänä joulukuuta 2014. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(13)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä19 päivänä joulukuuta 2014. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (14) | Starbucks toimitti 16 päivänä tammikuuta 2015 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Myös Alankomaiden veroneuvojien liitto (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, jäljempänä ’NOB’), Alankomaiden työnantaja- ja teollisuusliitto (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, jäljempänä: ’VNO-NCW’), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International ja Itävallan kauppakamari (Bundesarbeitskammer Österreich, jäljempänä ’BAK’) lähettivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(14)

Starbucks toimitti 16 päivänä tammikuuta 2015 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Myös Alankomaiden veroneuvojien liitto (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, jäljempänä ’NOB’), Alankomaiden työnantaja- ja teollisuusliitto (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, jäljempänä: ’VNO-NCW’), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International ja Itävallan kauppakamari (Bundesarbeitskammer Österreich, jäljempänä ’BAK’) lähettivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (15) | Komission 25 päivänä marraskuuta 2014 päivätyn kirjeen johdosta Alankomaiden viranomaiset toimittivat 8 päivänä tammikuuta 2015 kommandiittiyhtiösopimuksen, jolla Alki LP oli perustettu. |
| --- | --- |

(15)

Komission 25 päivänä marraskuuta 2014 päivätyn kirjeen johdosta Alankomaiden viranomaiset toimittivat 8 päivänä tammikuuta 2015 kommandiittiyhtiösopimuksen, jolla Alki LP oli perustettu.

| (16) | Komissio ilmoitti Alankomaille 12 päivänä helmikuuta 2015, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 6 a artiklan nojalla se oli todennut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta koskevan virallisen tutkintamenettelyn toistaiseksi tehottomaksi (7). Helmikuun 6 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla komissio pyysi Alankomaiden viranomaisten suostumusta siihen, että komissio saisi ottaa suoraan yhteyttä Starbucksiin puuttuvien tietojen hankkimiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti Alankomaille 12 päivänä helmikuuta 2015, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 6 a artiklan nojalla se oli todennut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta koskevan virallisen tutkintamenettelyn toistaiseksi tehottomaksi (7). Helmikuun 6 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla komissio pyysi Alankomaiden viranomaisten suostumusta siihen, että komissio saisi ottaa suoraan yhteyttä Starbucksiin puuttuvien tietojen hankkimiseksi.

6

7

| (17) | Helmikuun 18 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille, että se oli saanut kilpailijalta raakakahvin paahtamisprosessin lisäarvoa koskevia huomautuksia, ja pyysi Alankomaiden viranomaisia esittämään huomautuksensa niistä. Alankomaiden viranomaiset lähettivät näitä huomautuksia koskevat huomautuksensa 11 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessään. |
| --- | --- |

(17)

Helmikuun 18 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille, että se oli saanut kilpailijalta raakakahvin paahtamisprosessin lisäarvoa koskevia huomautuksia, ja pyysi Alankomaiden viranomaisia esittämään huomautuksensa niistä. Alankomaiden viranomaiset lähettivät näitä huomautuksia koskevat huomautuksensa 11 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessään.

| (18) | Alankomaat antoi 12 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessään suostumuksensa siihen, että komissio voi ottaa suoraan yhteyttä Starbucksiin, komission 6 päivänä helmikuuta päivätyn kirjeen perusteella. Tämän suostumuksen perusteella komissio pyysi 16 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessään asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 6 kohdan nojalla Starbucksia antamaan tietoja oikeudellisesta rakenteesta, Starbucks-kahviloiden liiketoimintamallista ja SMBV:n käyttämästä raaka-aineesta eli raakakahvista, jäljempänä ’Starbucksin markkinatietopyyntö’. |
| --- | --- |

(18)

Alankomaat antoi 12 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessään suostumuksensa siihen, että komissio voi ottaa suoraan yhteyttä Starbucksiin, komission 6 päivänä helmikuuta päivätyn kirjeen perusteella. Tämän suostumuksen perusteella komissio pyysi 16 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessään asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 6 kohdan nojalla Starbucksia antamaan tietoja oikeudellisesta rakenteesta, Starbucks-kahviloiden liiketoimintamallista ja SMBV:n käyttämästä raaka-aineesta eli raakakahvista, jäljempänä ’Starbucksin markkinatietopyyntö’.

| (19) | Alankomaiden viranomaiset lähettivät huomautuksensa kolmansien osapuolten antamiin huomautuksiin menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 20 ja 26 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyissä kirjeissään. |
| --- | --- |

(19)

Alankomaiden viranomaiset lähettivät huomautuksensa kolmansien osapuolten antamiin huomautuksiin menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 20 ja 26 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyissä kirjeissään.

| (20) | Helmikuun 12 päivänä 2015 tehdyn päätöksen ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 6 kohdan nojalla komissio otti huhtikuun 7 päivänä 2015 yhteyttä neljään Starbucksin kilpailijaan ja pyysi niitä esittämään markkinatietoa liiketoimintamalleistaan ja lisäarvoa luovista toiminnoistaan, jäljempänä ’kilpailijan markkinatietopyyntö’, jotta komissio pystyisi saamaan tapauksen arvioinnin päätökseen. Nämä neljä kilpailijaa olivat yritys Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG, jäljempänä ’Dallmayr’, Nestlé SA, jäljempänä ’Nestlé’, ja Melitta Europa GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Melitta’. Samalla komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille, että se oli lähettänyt tietopyynnöt Starbucksin kilpailijoille. |
| --- | --- |

(20)

Helmikuun 12 päivänä 2015 tehdyn päätöksen ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 a artiklan 6 kohdan nojalla komissio otti huhtikuun 7 päivänä 2015 yhteyttä neljään Starbucksin kilpailijaan ja pyysi niitä esittämään markkinatietoa liiketoimintamalleistaan ja lisäarvoa luovista toiminnoistaan, jäljempänä ’kilpailijan markkinatietopyyntö’, jotta komissio pystyisi saamaan tapauksen arvioinnin päätökseen. Nämä neljä kilpailijaa olivat yritys Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG, jäljempänä ’Dallmayr’, Nestlé SA, jäljempänä ’Nestlé’, ja Melitta Europa GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Melitta’. Samalla komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille, että se oli lähettänyt tietopyynnöt Starbucksin kilpailijoille.

| (21) | Starbucks toimitti komission 16 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä pyydetyt tiedot 13 päivänä huhtikuuta 2015. |
| --- | --- |

(21)

Starbucks toimitti komission 16 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä pyydetyt tiedot 13 päivänä huhtikuuta 2015.

| (22) | Dallmayr ja yritys Y vastasivat komission 7 päivänä huhtikuuta 2015 lähettämään markkinatietopyyntöön 27 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyillä kirjeillään. |
| --- | --- |

(22)

Dallmayr ja yritys Y vastasivat komission 7 päivänä huhtikuuta 2015 lähettämään markkinatietopyyntöön 27 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyillä kirjeillään.

| (23) | Komission yksiköt ja Starbucks pitivät 29 päivänä huhtikuuta 2015 kokouksen, jossa komission yksiköt selvensivät sitä, miten tietyt Starbucksin markkinatietopyynnössä olleet kysymykset pitäisi ymmärtää tutkinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(23)

Komission yksiköt ja Starbucks pitivät 29 päivänä huhtikuuta 2015 kokouksen, jossa komission yksiköt selvensivät sitä, miten tietyt Starbucksin markkinatietopyynnössä olleet kysymykset pitäisi ymmärtää tutkinnan yhteydessä.

| (24) | Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyn vastauksen perusteella komissio pyysi Starbucksilta lisätietoja 6 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(24)

Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyn vastauksen perusteella komissio pyysi Starbucksilta lisätietoja 6 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

| (25) | Komissio pyysi 11 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä yritys Y:tä tarkentamaan toimitettuja markkinatietoja. Yritys Y toimitti nämä selvennykset 21 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(25)

Komissio pyysi 11 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä yritys Y:tä tarkentamaan toimitettuja markkinatietoja. Yritys Y toimitti nämä selvennykset 21 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä.

| (26) | Nestlé ja Melitta vastasivat komission 7 päivänä huhtikuuta lähettämään kilpailijan markkinatietopyyntöön 20 päivänä toukokuuta ja 26 päivänä toukokuuta 2015 päivätyissä kirjeissä. |
| --- | --- |

(26)

Nestlé ja Melitta vastasivat komission 7 päivänä huhtikuuta lähettämään kilpailijan markkinatietopyyntöön 20 päivänä toukokuuta ja 26 päivänä toukokuuta 2015 päivätyissä kirjeissä.

| (27) | Alankomaiden viranomaiset lähettivät huomautuksensa yritys Y:n ja Dallmayrin esittämiin tietoihin 27 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(27)

Alankomaiden viranomaiset lähettivät huomautuksensa yritys Y:n ja Dallmayrin esittämiin tietoihin 27 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä.

| (28) | Starbucks toimitti vastauksensa 6 päivänä toukokuuta 2015 päivättyyn komission pyyntöön 29 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(28)

Starbucks toimitti vastauksensa 6 päivänä toukokuuta 2015 päivättyyn komission pyyntöön 29 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä.

| (29) | Alankomaiden viranomaiset lähettivät 19 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessään huomautuksensa Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta 2015 ja 29 päivänä toukokuuta 2015 toimittamista tiedoista. |
| --- | --- |

(29)

Alankomaiden viranomaiset lähettivät 19 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessään huomautuksensa Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta 2015 ja 29 päivänä toukokuuta 2015 toimittamista tiedoista.

| (30) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat 26 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessään huomautuksensa Nestlén ja Melittan antamista markkinatiedoista sekä yritys Y:n lähettämistä tarkennuksista. |
| --- | --- |

(30)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat 26 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessään huomautuksensa Nestlén ja Melittan antamista markkinatiedoista sekä yritys Y:n lähettämistä tarkennuksista.

| (31) | Kesäkuun 29 päivänä 2015 Starbucks toimitti 13 päivänä huhtikuuta 2015 ja 29 päivänä toukokuuta 2015 lähettämiensä tietojen lisäksi muita perusteluja niiden siirtohintojen oletetusta markkinaehtoisuudesta, joita SCTC sovelsi raakakahvin toimittamisessa. |
| --- | --- |

(31)

Kesäkuun 29 päivänä 2015 Starbucks toimitti 13 päivänä huhtikuuta 2015 ja 29 päivänä toukokuuta 2015 lähettämiensä tietojen lisäksi muita perusteluja niiden siirtohintojen oletetusta markkinaehtoisuudesta, joita SCTC sovelsi raakakahvin toimittamisessa.

| (32) | Starbucks toimitti 24 päivänä heinäkuuta 2015 oma-aloitteisesti lisätietoja SCTC:n, SMBV:n ja Starbucks US:n (8) toiminnoista ja esitti uusia Alki LP:tä koskevia lukuja. |
| --- | --- |

(32)

Starbucks toimitti 24 päivänä heinäkuuta 2015 oma-aloitteisesti lisätietoja SCTC:n, SMBV:n ja Starbucks US:n (8) toiminnoista ja esitti uusia Alki LP:tä koskevia lukuja.

8

| (33) | Elokuun 5 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään komissio pyysi Starbucksia toimittamaan selvennyksiä ja muita asiakirjoja, jotka liittyvät 24 päivänä heinäkuuta 2015 toimitettuihin tietoihin, jotta komissio pystyisi analysoimaan uudet tiedot kokonaan. |
| --- | --- |

(33)

Elokuun 5 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään komissio pyysi Starbucksia toimittamaan selvennyksiä ja muita asiakirjoja, jotka liittyvät 24 päivänä heinäkuuta 2015 toimitettuihin tietoihin, jotta komissio pystyisi analysoimaan uudet tiedot kokonaan.

| (34) | Starbucks toimitti komission 5 päivänä elokuuta 2015 lähettämässä kirjeessään pyytämät tiedot osittain 24 päivänä elokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä ja 26 päivänä elokuuta 2015 päivätyssä sähköpostiviestissä. Komissio välitti nämä tiedot Alankomaiden viranomaisille 28 päivänä elokuuta 2015. |
| --- | --- |

(34)

Starbucks toimitti komission 5 päivänä elokuuta 2015 lähettämässä kirjeessään pyytämät tiedot osittain 24 päivänä elokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä ja 26 päivänä elokuuta 2015 päivätyssä sähköpostiviestissä. Komissio välitti nämä tiedot Alankomaiden viranomaisille 28 päivänä elokuuta 2015.

| (35) | Starbucks toimitti loput tiedot komissiolle 10 päivänä syyskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä ja 11 päivänä syyskuuta 2015 lähetetyssä sähköpostiviestissä. Starbucks täydensi komissiolle 10 ja 11 päivänä syyskuuta 2015 lähettämiään tietoja 23 päivänä syyskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(35)

Starbucks toimitti loput tiedot komissiolle 10 päivänä syyskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä ja 11 päivänä syyskuuta 2015 lähetetyssä sähköpostiviestissä. Starbucks täydensi komissiolle 10 ja 11 päivänä syyskuuta 2015 lähettämiään tietoja 23 päivänä syyskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä.

| (36) | Alankomaiden viranomaiset esittivät 25 päivänä syyskuuta 2015 ja 7 päivänä lokakuuta 2015 päivätyissä kirjeissään huomautuksensa tiedoista, jotka Starbucks oli toimittanut 10, 11 ja 23 päivänä syyskuuta 2015. |
| --- | --- |

(36)

Alankomaiden viranomaiset esittivät 25 päivänä syyskuuta 2015 ja 7 päivänä lokakuuta 2015 päivätyissä kirjeissään huomautuksensa tiedoista, jotka Starbucks oli toimittanut 10, 11 ja 23 päivänä syyskuuta 2015.

2.   RIIDANALAISEN TOIMENPITEEN KUVAUS

RIIDANALAISEN TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   Tuensaajan kuvaus

Tuensaajan kuvaus

| (37) | Toimenpiteen tuensaaja on SMBV. SMBV on Starbucks-konsernin tytäryhtiö, joka sijaitsee Alankomaissa. Starbucks-konserni koostuu Starbucks Corporationista ja kaikista sen määräysvallassa olevista yhtiöistä. Starbucks Corporationin pääkonttori sijaitsee Seattlessa Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’. Starbucks-konsernin rakennetta selitetään tarkemmin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 27 kappaleessa ja kuvassa 1. |
| --- | --- |

(37)

Toimenpiteen tuensaaja on SMBV. SMBV on Starbucks-konsernin tytäryhtiö, joka sijaitsee Alankomaissa. Starbucks-konserni koostuu Starbucks Corporationista ja kaikista sen määräysvallassa olevista yhtiöistä. Starbucks Corporationin pääkonttori sijaitsee Seattlessa Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’. Starbucks-konsernin rakennetta selitetään tarkemmin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 27 kappaleessa ja kuvassa 1.

| (38) | Starbucks on erikoiskahvien paahtaja, markkinoija ja vähittäiskauppias, joka toimii 65 maassa. Se ostaa ja paahtaa kahveja, joita myydään käsityönä valmistetun kahvin, teen sekä muiden juomien ja tuoreiden elintarvikkeiden kanssa yhtiön ylläpitämissä myymälöissä. Lisäksi se myy erilaisia kahvi- ja teetuotteita ja myöntää oikeuksia käyttää tavaramerkkiään muiden kanavien, kuten lisensoitujen myymälöiden, ruokakauppojen ja kansallisten ateriapalvelujen, kautta (9). Vuonna 2014 Starbucks-konsernin maailmanlaajuiset nettotulot olivat 16 448 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria ja liikevoitto verojen jälkeen oli 2 067 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria (10). |
| --- | --- |

(38)

Starbucks on erikoiskahvien paahtaja, markkinoija ja vähittäiskauppias, joka toimii 65 maassa. Se ostaa ja paahtaa kahveja, joita myydään käsityönä valmistetun kahvin, teen sekä muiden juomien ja tuoreiden elintarvikkeiden kanssa yhtiön ylläpitämissä myymälöissä. Lisäksi se myy erilaisia kahvi- ja teetuotteita ja myöntää oikeuksia käyttää tavaramerkkiään muiden kanavien, kuten lisensoitujen myymälöiden, ruokakauppojen ja kansallisten ateriapalvelujen, kautta (9). Vuonna 2014 Starbucks-konsernin maailmanlaajuiset nettotulot olivat 16 448 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria ja liikevoitto verojen jälkeen oli 2 067 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria (10).

9

10

| (39) | SMBV on Starbucksin ainoa Yhdysvaltojen ulkopuolella sijaitseva ja kokonaan konsernin määräysvallassa oleva yksikkö, joka paahtaa kahvia. |
| --- | --- |

(39)

SMBV on Starbucksin ainoa Yhdysvaltojen ulkopuolella sijaitseva ja kokonaan konsernin määräysvallassa oleva yksikkö, joka paahtaa kahvia.

2.2   Riidanalainen toimenpide

Riidanalainen toimenpide

| (40) | Tämä päätös koskee SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta, jonka Alankomaiden verohallinto ja SMBV tekivät 28 päivänä huhtikuuta 2008 (Vaststellingsovereenkomst APA). SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on sitova 10 vuoden ajan, 1 päivästä lokakuuta 2007 alkaen 31 päivään joulukuuta 2017 saakka (11). |
| --- | --- |

(40)

Tämä päätös koskee SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta, jonka Alankomaiden verohallinto ja SMBV tekivät 28 päivänä huhtikuuta 2008 (Vaststellingsovereenkomst APA). SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on sitova 10 vuoden ajan, 1 päivästä lokakuuta 2007 alkaen 31 päivään joulukuuta 2017 saakka (11).

11

| (41) | Ennakkohinnoittelusopimus on verohallinnon ja verovelvollisen välinen sopimus verolakien soveltamisesta (tuleviin) liiketoimiin; ts. siinä määritetään, mikä määrä verovelvollisen toiminnoistaan saamista tuotoista otetaan huomioon kyseisellä veroalueella. Ennakkohinnoittelusopimuksessa konsernin sisäisille liiketoimille määritetään etukäteen asianmukaiset perusteet (esim. menetelmä, vertaistiedot ja niiden asianmukaiset oikaisut sekä tuleviin liiketapahtumiin liittyvät olennaiset kriteerit) kyseisten liiketoimien markkinaehtoisten hintojen määrittämiseksi määrättynä ajanjaksona. Ennakkohinnoittelusopimusmenettelyn aloittaa virallisesti verovelvollinen. |
| --- | --- |

(41)

Ennakkohinnoittelusopimus on verohallinnon ja verovelvollisen välinen sopimus verolakien soveltamisesta (tuleviin) liiketoimiin; ts. siinä määritetään, mikä määrä verovelvollisen toiminnoistaan saamista tuotoista otetaan huomioon kyseisellä veroalueella. Ennakkohinnoittelusopimuksessa konsernin sisäisille liiketoimille määritetään etukäteen asianmukaiset perusteet (esim. menetelmä, vertaistiedot ja niiden asianmukaiset oikaisut sekä tuleviin liiketapahtumiin liittyvät olennaiset kriteerit) kyseisten liiketoimien markkinaehtoisten hintojen määrittämiseksi määrättynä ajanjaksona. Ennakkohinnoittelusopimusmenettelyn aloittaa virallisesti verovelvollinen.

2.2.1   SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus

| (42) | Tekemällä ennakkohinnoittelusopimuksen SMBV:n kanssa Alankomaiden verohallinto vahvisti, että korvaus, jonka Starbucksin veroneuvoja määritti siirtohinnoitteluraportissa SMBV:n Alankomaissa toteuttamista toiminnoista (oletettu riski ja käytetyt varat mukaan luettuina), on markkinaehtoinen (12). |
| --- | --- |

(42)

Tekemällä ennakkohinnoittelusopimuksen SMBV:n kanssa Alankomaiden verohallinto vahvisti, että korvaus, jonka Starbucksin veroneuvoja määritti siirtohinnoitteluraportissa SMBV:n Alankomaissa toteuttamista toiminnoista (oletettu riski ja käytetyt varat mukaan luettuina), on markkinaehtoinen (12).

12

| (43) | Tämä korvaus koostuu olennaisen kustannusperustan [9–12] prosentin voittolisästä. Olennainen kustannusperusta, jota kyseisen korvauksen laskennassa käytettiin, käsittää kaikki sekä valmistukseen että toimitusketjuun liittyvät henkilöstökulut, tuotantolaitteiden kulut (esimerkiksi poistot) ja viljelmien yleiskulut. Se ei sisällä Starbucks-kupeista, paperilautasliinoista jne. aiheutuvia kuluja, raakakahvista aiheutuvia kuluja (raaka-ainekuluja), kolmansien osapuolten tarjoamien palvelujen logistiikka- ja jakelukuluja, korvauksia toimista, joita kolmannet osapuolet tarjoavat ns. konsignaatiovalmistussopimusten perusteella, eikä rojaltimaksuja Alki LP:lle. |
| --- | --- |

(43)

Tämä korvaus koostuu olennaisen kustannusperustan [9–12] prosentin voittolisästä. Olennainen kustannusperusta, jota kyseisen korvauksen laskennassa käytettiin, käsittää kaikki sekä valmistukseen että toimitusketjuun liittyvät henkilöstökulut, tuotantolaitteiden kulut (esimerkiksi poistot) ja viljelmien yleiskulut. Se ei sisällä Starbucks-kupeista, paperilautasliinoista jne. aiheutuvia kuluja, raakakahvista aiheutuvia kuluja (raaka-ainekuluja), kolmansien osapuolten tarjoamien palvelujen logistiikka- ja jakelukuluja, korvauksia toimista, joita kolmannet osapuolet tarjoavat ns. konsignaatiovalmistussopimusten perusteella, eikä rojaltimaksuja Alki LP:lle.

| (44) | SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa Alankomaiden verohallinto hyväksyi myös sen, että SMBV:n Alki LP:lle maksaman rojaltimaksun suuruus määritettäisiin kunkin vuoden lopussa ennen rojaltikuluja toteutuneen liikevoiton ja edellä mainitun toimintamenojen [9–12] prosentin voittolisän erotukseksi. Lisäksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa todetaan, että ”tämä rojaltimaksu voidaan vähentää yrityksen tuloveroista, eikä siihen sovelleta Alankomaiden lähdeveroa” (13). |
| --- | --- |

(44)

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa Alankomaiden verohallinto hyväksyi myös sen, että SMBV:n Alki LP:lle maksaman rojaltimaksun suuruus määritettäisiin kunkin vuoden lopussa ennen rojaltikuluja toteutuneen liikevoiton ja edellä mainitun toimintamenojen [9–12] prosentin voittolisän erotukseksi. Lisäksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa todetaan, että ”tämä rojaltimaksu voidaan vähentää yrityksen tuloveroista, eikä siihen sovelleta Alankomaiden lähdeveroa” (13).

13

| (45) | SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa siis vahvistetaan voitonjako SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä, ja tämän perusteella SMBV voi määrittää, minkä verran sen on maksettava yhteisöveroa Alankomaille vuosittain 10 vuoden ajan. Koska ennakkohinnoittelusopimus tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 2007, tässä päätöksessä analysoidaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta valtiontukisääntöihin nähden kyseisestä päivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

(45)

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa siis vahvistetaan voitonjako SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä, ja tämän perusteella SMBV voi määrittää, minkä verran sen on maksettava yhteisöveroa Alankomaille vuosittain 10 vuoden ajan. Koska ennakkohinnoittelusopimus tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 2007, tässä päätöksessä analysoidaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta valtiontukisääntöihin nähden kyseisestä päivämäärästä alkaen.

2.2.2   Siirtohinnoitteluraportti

Siirtohinnoitteluraportti

| (46) | Alankomaiden verohallinnon SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistama korvaus perustuu siirtohinnoitteluanalyysiin, jonka on laatinut Starbucksin veroneuvoja siirtohinnoitteluraportissa, ja tämä raportti on kiinteä osa kyseistä ennakkohinnoittelusopimusta. |
| --- | --- |

(46)

Alankomaiden verohallinnon SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistama korvaus perustuu siirtohinnoitteluanalyysiin, jonka on laatinut Starbucksin veroneuvoja siirtohinnoitteluraportissa, ja tämä raportti on kiinteä osa kyseistä ennakkohinnoittelusopimusta.

| (47) | Siirtohinnoitteluraportin tarkoituksena on tukea ehdotettua voitonjakoa SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä, kun voitonjako perustuu konsernin sisäisten liiketoimien markkinahintaiseen hinnoitteluun. Siirtohinnoitteluraportti sisältää yleiskatsauksen yrityksestä, toiminnan analyysin sekä tietyn valikoiman siirtohinnoittelumenetelmiä. Raportissa esitetään seuraavat merkitykselliset tiedot Starbucks Coffee BV:stä ja SMBV:stä (14): |
| --- | --- |

(47)

Siirtohinnoitteluraportin tarkoituksena on tukea ehdotettua voitonjakoa SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä, kun voitonjako perustuu konsernin sisäisten liiketoimien markkinahintaiseen hinnoitteluun. Siirtohinnoitteluraportti sisältää yleiskatsauksen yrityksestä, toiminnan analyysin sekä tietyn valikoiman siirtohinnoittelumenetelmiä. Raportissa esitetään seuraavat merkitykselliset tiedot Starbucks Coffee BV:stä ja SMBV:stä (14):

14

2.2.2.1   Starbucks Coffee BV

Starbucks Coffee BV

| (48) | Starbucks Coffee BV on Starbucks-konsernin Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueen pääkonttori, joka tukee tämän alueen liiketoimintaa. Starbucks Coffee BV auttaa löytämään kehittäjiä, joiden tehtävänä on kehittää ja ylläpitää Starbucksin vähittäismyymälöiden toimintaa mainitulla maantieteellisellä alueella. Pääkonttorina Starbucks Coffee BV lisensoi osakkaaltaan Alki LP:ltä oikeuden käyttää Starbucksin tiettyjä tavaramerkkejä, teknologioita ja taitotietoa (15) vastineeksi rojaltimaksuista. Starbucks Coffee BV tekee ns. aluekehitys- ja toimintasopimuksia Starbucks-myymälöihin sidossuhteessa olevien ja muiden toimijoiden kanssa Euroopan, Lähi-idän ja Euroopan alueella. Näitä toimijoita kutsutaan kehittäjäksi, joihin viitataan jäljempänä myös sanalla ’myymälät’. Starbucks Coffee BV myöntää kehittäjille teollis- ja tekijänoikeuksien alilisenssejä, jotta ne voivat kehittää myymälöitään ja ylläpitää niiden toimintaa Starbucks-myymälöinä. Kehittäjät maksavat Starbucks Coffee BV:lle teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä rojaltimaksuja ja muita maksuja, joiden suuruus perustuu tiettyyn prosenttiosuuteen liikevaihdosta. Alankomaiden 2 päivänä lokakuuta 2013 toimittamien tietojen mukaan sekä sidossuhteessa olevat että muut kehittäjät maksavat saman prosenttiosuuden liikevaihdosta rojaltimaksuna Starbucks Coffee BV:lle. Näin ollen Starbucksin veroneuvoja katsoo, että konserninsisäisten rojaltimaksujen markkinaehtoisen hinnan määrittämiseen sovelletaan markkinahintavertailumenetelmää (16) Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan pääkonttorin, Starbucks Coffee BV:n osalta (17). |
| --- | --- |

(48)

Starbucks Coffee BV on Starbucks-konsernin Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueen pääkonttori, joka tukee tämän alueen liiketoimintaa. Starbucks Coffee BV auttaa löytämään kehittäjiä, joiden tehtävänä on kehittää ja ylläpitää Starbucksin vähittäismyymälöiden toimintaa mainitulla maantieteellisellä alueella. Pääkonttorina Starbucks Coffee BV lisensoi osakkaaltaan Alki LP:ltä oikeuden käyttää Starbucksin tiettyjä tavaramerkkejä, teknologioita ja taitotietoa (15) vastineeksi rojaltimaksuista. Starbucks Coffee BV tekee ns. aluekehitys- ja toimintasopimuksia Starbucks-myymälöihin sidossuhteessa olevien ja muiden toimijoiden kanssa Euroopan, Lähi-idän ja Euroopan alueella. Näitä toimijoita kutsutaan kehittäjäksi, joihin viitataan jäljempänä myös sanalla ’myymälät’. Starbucks Coffee BV myöntää kehittäjille teollis- ja tekijänoikeuksien alilisenssejä, jotta ne voivat kehittää myymälöitään ja ylläpitää niiden toimintaa Starbucks-myymälöinä. Kehittäjät maksavat Starbucks Coffee BV:lle teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä rojaltimaksuja ja muita maksuja, joiden suuruus perustuu tiettyyn prosenttiosuuteen liikevaihdosta. Alankomaiden 2 päivänä lokakuuta 2013 toimittamien tietojen mukaan sekä sidossuhteessa olevat että muut kehittäjät maksavat saman prosenttiosuuden liikevaihdosta rojaltimaksuna Starbucks Coffee BV:lle. Näin ollen Starbucksin veroneuvoja katsoo, että konserninsisäisten rojaltimaksujen markkinaehtoisen hinnan määrittämiseen sovelletaan markkinahintavertailumenetelmää (16) Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan pääkonttorin, Starbucks Coffee BV:n osalta (17).

15

16

17

2.2.2.2   SMBV

SMBV

| (49) | Esitellessään tärkeimpiä liiketoimia ja yrityksen sisäisiä rahavirtoja SMBV:lle siirtohinnoitteluraportissa (18) Starbucksin veroneuvoja rajaa kuvauksensa siihen, että SMBV käsittelee pääasiassa raakakahvia ja myy paahdettua kahvia sidosyhteisöille ja muille yhteisöille. Lisäksi raportissa selitetään, että SMBV:n ostama raakakahvi hankitaan Starbucksiin sidossuhteessa olevalta tytäryhtiöltä (SCTC:ltä) Sveitsistä. Raportissa kerrotaan myös, että SMBV toimii erilaisten muiden kuin kahviin liittyvien hyödykkeiden jakeluväliportaana. Veroneuvoja kertoo niin ikään, että sen lisäksi, että SMBV vastaa oman valmistuksensa toimitusketjuun liittyvistä tehtävistä, se antaa tietyille markkinoille toimitusketjuun liittyvää tukea. Veroneuvoja ei kuvaa paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien lisenssisopimusta, jonka nojalla SMBV maksaa rojaltimaksuja Alki LP:ltä lisensoiduista teollis- ja tekijänoikeuksista osana tärkeimpiä liiketoimia ja yrityksen sisäisiä rahavirtoja, vaan vain esittää sen kaaviossa ja kertoo siitä siirtohinnoitteluraportin erillisessä osiossa, jossa käsitellään Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan markkinoita ja Alankomaiden toimintoja (19). |
| --- | --- |

(49)

Esitellessään tärkeimpiä liiketoimia ja yrityksen sisäisiä rahavirtoja SMBV:lle siirtohinnoitteluraportissa (18) Starbucksin veroneuvoja rajaa kuvauksensa siihen, että SMBV käsittelee pääasiassa raakakahvia ja myy paahdettua kahvia sidosyhteisöille ja muille yhteisöille. Lisäksi raportissa selitetään, että SMBV:n ostama raakakahvi hankitaan Starbucksiin sidossuhteessa olevalta tytäryhtiöltä (SCTC:ltä) Sveitsistä. Raportissa kerrotaan myös, että SMBV toimii erilaisten muiden kuin kahviin liittyvien hyödykkeiden jakeluväliportaana. Veroneuvoja kertoo niin ikään, että sen lisäksi, että SMBV vastaa oman valmistuksensa toimitusketjuun liittyvistä tehtävistä, se antaa tietyille markkinoille toimitusketjuun liittyvää tukea. Veroneuvoja ei kuvaa paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien lisenssisopimusta, jonka nojalla SMBV maksaa rojaltimaksuja Alki LP:ltä lisensoiduista teollis- ja tekijänoikeuksista osana tärkeimpiä liiketoimia ja yrityksen sisäisiä rahavirtoja, vaan vain esittää sen kaaviossa ja kertoo siitä siirtohinnoitteluraportin erillisessä osiossa, jossa käsitellään Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan markkinoita ja Alankomaiden toimintoja (19).

18

19

| (50) | Siirtohinnoitteluraportissa esitetyn toiminnan analyysin mukaan (20) SMBV:n toimintojen painopiste on sen paahtimossa, joka sijaitsee Amsterdamissa. Paahtoprosessin pääraaka-aine ovat raa'at kahvipavut. Tietyn kahvisekoituksen varsinaiseen paahtoprosessiin vaikuttavat reseptissä käytetyn raakakahvin laji ja haluttu aromiprofiili. SMBV vastaa Starbucks US:n toimittamien paahtoennusteiden toteuttamisesta ja sen varmistamisesta, että valmis tuote täyttää Starbucks US:n laatuvaatimukset. SMBV ostaa raakakahvin SCTC:ltä, joka on nimetty toimittaja (21). SMBV paahtaa ja pakkaa Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan markkinoille tarkoitetut pavut Alankomaissa. |
| --- | --- |

(50)

Siirtohinnoitteluraportissa esitetyn toiminnan analyysin mukaan (20) SMBV:n toimintojen painopiste on sen paahtimossa, joka sijaitsee Amsterdamissa. Paahtoprosessin pääraaka-aine ovat raa'at kahvipavut. Tietyn kahvisekoituksen varsinaiseen paahtoprosessiin vaikuttavat reseptissä käytetyn raakakahvin laji ja haluttu aromiprofiili. SMBV vastaa Starbucks US:n toimittamien paahtoennusteiden toteuttamisesta ja sen varmistamisesta, että valmis tuote täyttää Starbucks US:n laatuvaatimukset. SMBV ostaa raakakahvin SCTC:ltä, joka on nimetty toimittaja (21). SMBV paahtaa ja pakkaa Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan markkinoille tarkoitetut pavut Alankomaissa.

20

21

| (51) | SMBV:llä on lisenssi tiettyyn osaan Alki LP:n teollis- ja tekijänoikeuksia, mitä ei mainita toiminnan analyysissa, mutta erillisessä Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan markkinoita ja Alankomaiden toimintoja kuvaavassa osiossa sitä pidetään ”tarpeellisena kahvinpaahtoprosessin käyttämisen ja kahvin toimittamista [k]ehittäjille koskevan oikeuden kannalta. Vastineeksi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä [SMBV] maksaa Alki LP:lle rojaltimaksuja” (22). Nämä kahvin paahtamiseen liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet koskevat etenkin paahtokäyriä; siirtohinnoitteluraportin mukaan niiden perusteella määritellään lämpötila ja paahtoprosessiin tarvittavan ajan pituus. |
| --- | --- |

(51)

SMBV:llä on lisenssi tiettyyn osaan Alki LP:n teollis- ja tekijänoikeuksia, mitä ei mainita toiminnan analyysissa, mutta erillisessä Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan markkinoita ja Alankomaiden toimintoja kuvaavassa osiossa sitä pidetään ”tarpeellisena kahvinpaahtoprosessin käyttämisen ja kahvin toimittamista [k]ehittäjille koskevan oikeuden kannalta. Vastineeksi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä [SMBV] maksaa Alki LP:lle rojaltimaksuja” (22). Nämä kahvin paahtamiseen liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet koskevat etenkin paahtokäyriä; siirtohinnoitteluraportin mukaan niiden perusteella määritellään lämpötila ja paahtoprosessiin tarvittavan ajan pituus.

22

| (52) | Siirtohinnoitteluraportin mukaan SMBV työllisti [40–60] ihmistä, joista [20–30] työskenteli toimitusketjussa hankinnan, suunnittelun, logistiikan ja jakelusuunnittelun parissa (23). SMBV:llä on Yhdistyneessä kuningaskunnassa jakelukeskus, josta vastaa kolmas osapuoli sopimuksen nojalla (24). SMBV:llä on Alankomaissa kolmannen osapuolen kanssa toimitus- ja logistiikkasopimus, jonka nojalla kolmas osapuoli ostaa kehittäjille jälleenmyytäväksi tarkoitetun vaihto-omaisuuden sovittuun hintaan (25). Lisäksi SMBV antoi toiselle kolmannelle osapuolelle toimeksi avata jakelukeskus Saksassa vuoden 2006 aikana. |
| --- | --- |

(52)

Siirtohinnoitteluraportin mukaan SMBV työllisti [40–60] ihmistä, joista [20–30] työskenteli toimitusketjussa hankinnan, suunnittelun, logistiikan ja jakelusuunnittelun parissa (23). SMBV:llä on Yhdistyneessä kuningaskunnassa jakelukeskus, josta vastaa kolmas osapuoli sopimuksen nojalla (24). SMBV:llä on Alankomaissa kolmannen osapuolen kanssa toimitus- ja logistiikkasopimus, jonka nojalla kolmas osapuoli ostaa kehittäjille jälleenmyytäväksi tarkoitetun vaihto-omaisuuden sovittuun hintaan (25). Lisäksi SMBV antoi toiselle kolmannelle osapuolelle toimeksi avata jakelukeskus Saksassa vuoden 2006 aikana.

23

24

25

| (53) | SMBV on sidossuhteessa myös konsignaatiovalmistajaan, [riippumattomaan valmistusyhtiö 1:een]. [Riippumaton valmistusyhtiö 1] tuottaa pääasiassa [kahvituote, jonka tavaramerkki on rekisteröity] -jauhetta Starbucksin [kahvituotteeseen, jonka tavaramerkki on rekisteröity]. SMBV on vastuussa (26) tämän sopimusvalmistussuhteen hallinnoinnista (27), ja se myy suurimman osan [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] valmistamasta tuotteesta Starbucksin Yhdysvalloissa sijaitseville yhtiöille. |
| --- | --- |

(53)

SMBV on sidossuhteessa myös konsignaatiovalmistajaan, [riippumattomaan valmistusyhtiö 1:een]. [Riippumaton valmistusyhtiö 1] tuottaa pääasiassa [kahvituote, jonka tavaramerkki on rekisteröity] -jauhetta Starbucksin [kahvituotteeseen, jonka tavaramerkki on rekisteröity]. SMBV on vastuussa (26) tämän sopimusvalmistussuhteen hallinnoinnista (27), ja se myy suurimman osan [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] valmistamasta tuotteesta Starbucksin Yhdysvalloissa sijaitseville yhtiöille.

26

27

| (54) | Kuva 1 perustuu siirtohinnoitteluraportin kuvaukseen, jolla havainnollistetaan Starbucksin rakenteen sitä osaa, jolla on merkitystä tämän päätöksen kannalta (28).

  Kuva 1


  Starbucksin rakenne siirtohinnoitteluraportin kuvauksen perusteella




  Rojalti tavara- merkistä
  Rojalti kahvin paahtamisesta
  Rojalti tavara- merkistä
  Muut valmiit tuotteet: elintarvikkeet, tee, mukit, Frappuccino jne.
  Starbucks myymälät (Eurooppa, Lähiitä ja Afrikka)
  Muut tuotteet: elintarvikkeet, tee, mukit jne
  Paahdetut kahvipavut
  Raakakahvi
  Starbucks Coffee Trading SARL (Sveitsi)
  Kolmannet myyjät
  Asiakkaat
  Starbucks Manufacturing EMEA BV (Alankomaat)
  Starbucks Coffee EMEA BV (Alankomaat)
  Alki (UK) |
| --- | --- |

(54)

Kuva 1 perustuu siirtohinnoitteluraportin kuvaukseen, jolla havainnollistetaan Starbucksin rakenteen sitä osaa, jolla on merkitystä tämän päätöksen kannalta (28).

28

Kuva 1

Kuva 1

Starbucksin rakenne siirtohinnoitteluraportin kuvauksen perusteella

Starbucksin rakenne siirtohinnoitteluraportin kuvauksen perusteella

Rojalti tavara- merkistä

Rojalti kahvin paahtamisesta

Rojalti tavara- merkistä

Muut valmiit tuotteet: elintarvikkeet, tee, mukit, Frappuccino jne.

Starbucks myymälät (Eurooppa, Lähiitä ja Afrikka)

Muut tuotteet: elintarvikkeet, tee, mukit jne

Paahdetut kahvipavut

Raakakahvi

Starbucks Coffee Trading SARL (Sveitsi)

Kolmannet myyjät

Asiakkaat

Starbucks Manufacturing EMEA BV (Alankomaat)

Starbucks Coffee EMEA BV (Alankomaat)

Alki (UK)

| (55) | Siirtohinnoitteluraportin mukaan veroneuvoja valitsi liiketoiminettomarginaalimenetelmän (29) SMBV:n markkinaehtoisen korvauksen arviointiin muiden siirtohinnoittelumenetelmän sijasta, koska ”Starbucksin nimenomaisessa tilanteessa liiketoimien erot ja toiminnalliset erot vaikuttavat nettomarginaaliin vähemmän kuin perinteisissä vakiomenetelmissä käytetyissä toimissa” (30). Tarkempi kuvaus menetelmän valinnasta ja vertaisarvioinnista siirtohinnoitteluraportissa on menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 40–58 kappaleissa. |
| --- | --- |

(55)

Siirtohinnoitteluraportin mukaan veroneuvoja valitsi liiketoiminettomarginaalimenetelmän (29) SMBV:n markkinaehtoisen korvauksen arviointiin muiden siirtohinnoittelumenetelmän sijasta, koska ”Starbucksin nimenomaisessa tilanteessa liiketoimien erot ja toiminnalliset erot vaikuttavat nettomarginaaliin vähemmän kuin perinteisissä vakiomenetelmissä käytetyissä toimissa” (30). Tarkempi kuvaus menetelmän valinnasta ja vertaisarvioinnista siirtohinnoitteluraportissa on menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 40–58 kappaleissa.

29

30

| (56) | Sovellettaessa liiketoiminettomarginaalimenetelmää SMBV:n paahtotoimintoihin veroneuvoja piti nettovoittoindikaattorin asianmukaisena perustana (31) SMBV:n tuottamien palvelujen menoja kustannusvoittolisämenetelmän mukaisesti, koska sitä pidetään asianmukaisena menetelmänä toimitusketjun ja valmistuspalveluiden yhteydessä. Lisäystä sovelletaan kuitenkin vain niihin kuluihin, jotka veroneuvojan mukaan tuovat SMBV:lle lisäarvoa. Siirtohinnoitteluraportissa näinä kuluina on lueteltu esimerkiksi keskeiset toimintamenot, kuten henkilöstökulut ja poistot ilman myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluja. |
| --- | --- |

(56)

Sovellettaessa liiketoiminettomarginaalimenetelmää SMBV:n paahtotoimintoihin veroneuvoja piti nettovoittoindikaattorin asianmukaisena perustana (31) SMBV:n tuottamien palvelujen menoja kustannusvoittolisämenetelmän mukaisesti, koska sitä pidetään asianmukaisena menetelmänä toimitusketjun ja valmistuspalveluiden yhteydessä. Lisäystä sovelletaan kuitenkin vain niihin kuluihin, jotka veroneuvojan mukaan tuovat SMBV:lle lisäarvoa. Siirtohinnoitteluraportissa näinä kuluina on lueteltu esimerkiksi keskeiset toimintamenot, kuten henkilöstökulut ja poistot ilman myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluja.

31

| (57) | Määrittäessään asianmukaista markkinaehtoista kannattavuuden vaihteluväliä SMBV:n toiminnoille veroneuvoja teki haun, jonka tavoitteena oli löytää sellaisia Euroopassa toimivia yrityksiä, joiden toiminnot ja riskit olisivat samankaltaiset. Amadeus-tietokannasta haettiin siis vertailukelpoisia yrityksiä (32) käyttämällä ensisijaista NACE Rev 1.1 -koodia 1586 (teen ja kahvin valmistus), jotta löydettäisiin kahvikaupassa toimivia yrityksiä (sellaisen kahvin ostamista ja myymistä, jota yritys ei ollut itse prosessoinut, ei pidetty vertailukelpoisena). Veroneuvoja suodatti yrityksiä muiden taloudellisten valintakriteerien ja manuaalisen seulonnan avulla (33), ja mahdollisesti vertailukelpoisia yrityksiä löytyi lopulta 20 (34). |
| --- | --- |

(57)

Määrittäessään asianmukaista markkinaehtoista kannattavuuden vaihteluväliä SMBV:n toiminnoille veroneuvoja teki haun, jonka tavoitteena oli löytää sellaisia Euroopassa toimivia yrityksiä, joiden toiminnot ja riskit olisivat samankaltaiset. Amadeus-tietokannasta haettiin siis vertailukelpoisia yrityksiä (32) käyttämällä ensisijaista NACE Rev 1.1 -koodia 1586 (teen ja kahvin valmistus), jotta löydettäisiin kahvikaupassa toimivia yrityksiä (sellaisen kahvin ostamista ja myymistä, jota yritys ei ollut itse prosessoinut, ei pidetty vertailukelpoisena). Veroneuvoja suodatti yrityksiä muiden taloudellisten valintakriteerien ja manuaalisen seulonnan avulla (33), ja mahdollisesti vertailukelpoisia yrityksiä löytyi lopulta 20 (34).

32

33

34

| (58) | Jokaiselle yritykselle laskettu nettovoittoindikaattori oli kokonaiskulujen voittolisä, joka määritellään liikevoitoksi jaettuna liiketoiminnan kokonaiskustannuksilla. Näiden yritysten kokonaiskustannusten oikaisemattoman voittolisän mediaaniksi vuosina 2001–2005 arvioitiin 7,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(58)

Jokaiselle yritykselle laskettu nettovoittoindikaattori oli kokonaiskulujen voittolisä, joka määritellään liikevoitoksi jaettuna liiketoiminnan kokonaiskustannuksilla. Näiden yritysten kokonaiskustannusten oikaisemattoman voittolisän mediaaniksi vuosina 2001–2005 arvioitiin 7,8 prosenttia.

| (59) | Veroneuvojan mukaan näissä vertailukelpoisissa yrityksissä oli laaja-alaisia valmistajia, joilla on yleensä enemmän toimintoja ja joille aiheutuu niiden raaka-aineista koituvia riskejä. Oikaistakseen tämän eron ja parantaakseen (väitteensä mukaisesti) vertailun luotettavuutta veroneuvoja teki ensimmäisen oikaisun sen takia, ettei ehdotettu SMBV:n kustannusperustaan sovellettava voittolisä sisältänyt raakakahvia kustannustekijänä. |
| --- | --- |

(59)

Veroneuvojan mukaan näissä vertailukelpoisissa yrityksissä oli laaja-alaisia valmistajia, joilla on yleensä enemmän toimintoja ja joille aiheutuu niiden raaka-aineista koituvia riskejä. Oikaistakseen tämän eron ja parantaakseen (väitteensä mukaisesti) vertailun luotettavuutta veroneuvoja teki ensimmäisen oikaisun sen takia, ettei ehdotettu SMBV:n kustannusperustaan sovellettava voittolisä sisältänyt raakakahvia kustannustekijänä.

| (60) | Lisäksi vertailukelpoisten yritysten tuotot kuvastivat veroneuvojan mukaan sellaisia kustannusperustaan liittyviä tuottoja, jotka sisältävät raaka-aineet. Näin ollen veroneuvoja sovelsi raaka-aineisin liittyvää kustannusten oikaisua muokatakseen vertailukelpoisilta yrityksiltä saatua kokonaiskustannusten voittolisää (35). Veroneuvojan mukaan tämä oikaisu liittyy ”raaka-aineiden omistukseen”. Veroneuvoja vähensi jokaisen vertailussa olleen yrityksen tuotosta niiden arvioiman raaka-aineen hinnan kerrottuna 50 peruspisteellä korotetulla 12 kuukauden Euribor-korolla. |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi vertailukelpoisten yritysten tuotot kuvastivat veroneuvojan mukaan sellaisia kustannusperustaan liittyviä tuottoja, jotka sisältävät raaka-aineet. Näin ollen veroneuvoja sovelsi raaka-aineisin liittyvää kustannusten oikaisua muokatakseen vertailukelpoisilta yrityksiltä saatua kokonaiskustannusten voittolisää (35). Veroneuvojan mukaan tämä oikaisu liittyy ”raaka-aineiden omistukseen”. Veroneuvoja vähensi jokaisen vertailussa olleen yrityksen tuotosta niiden arvioiman raaka-aineen hinnan kerrottuna 50 peruspisteellä korotetulla 12 kuukauden Euribor-korolla.

35

| (61) | Näiden kahden oikaisun yhdistelmä pienensi arvioitua korvausta siten, että kun kokonaiskustannuksiin perustuva mediaani oli 7,8 prosenttia, toimintamenoihin perustuva arvioitu mediaani on 9,9 prosenttia (36). Toimintamenoihin perustuvan (pyöristetyn) [9–12] prosentin voittolisän katsottiin tällä perusteella kuvastavan markkinaehtoista voittolisää, jonka SMBV saa konserninsisäisistä liiketoimistaan tarjotessaan paahtopalveluja ja niihin liittyviä toimitusketjun toimintoja. |
| --- | --- |

(61)

Näiden kahden oikaisun yhdistelmä pienensi arvioitua korvausta siten, että kun kokonaiskustannuksiin perustuva mediaani oli 7,8 prosenttia, toimintamenoihin perustuva arvioitu mediaani on 9,9 prosenttia (36). Toimintamenoihin perustuvan (pyöristetyn) [9–12] prosentin voittolisän katsottiin tällä perusteella kuvastavan markkinaehtoista voittolisää, jonka SMBV saa konserninsisäisistä liiketoimistaan tarjotessaan paahtopalveluja ja niihin liittyviä toimitusketjun toimintoja.

36

2.3   OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden kuvaus

OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden kuvaus

| (62) | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, jäljempänä ’ECD’, antaa jäsenmailleen verotukseen liittyviä ohjeita. OECD:n siirtohinnoitteluohjeet löytyvät sen samannimisestä asiakirjasta, jäljempänä ’OECD:n siirtohinnoitteluohjeet’. Se on ei-sitova oikeudellinen asiakirja, jossa annetaan ohjeita siirtohinnoista. |
| --- | --- |

(62)

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, jäljempänä ’ECD’, antaa jäsenmailleen verotukseen liittyviä ohjeita. OECD:n siirtohinnoitteluohjeet löytyvät sen samannimisestä asiakirjasta, jäljempänä ’OECD:n siirtohinnoitteluohjeet’. Se on ei-sitova oikeudellinen asiakirja, jossa annetaan ohjeita siirtohinnoista.

| (63) | Siirtohinnoilla tarkoitetaan hintoja, jotka peritään saman yrityskonsernin eri osien välisistä liiketoimista. Ylikansallisilla yrityksillä on taloudellinen kannustin kohdistaa mahdollisimman vähän voitoista lainkäyttöalueille, joissa voittoja verotetaan ankarammin. Tämä voi johtaa liioiteltuihin siirtohintoihin, joita ei pitäisi hyväksyä verotettavan tulon laskentaperusteeksi. Jotta tämä ongelma vältettäisiin, verohallintojen olisi hyväksyttävä vain sellaiset konserninsisäisten yritysten väliset siirtohinnat, joista maksetaan korvausta ikään kuin riippumattomat yritykset olisivat sopineet niistä vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti (37). Tätä kutsutaan ”markkinaehtoperiaatteeksi”. |
| --- | --- |

(63)

Siirtohinnoilla tarkoitetaan hintoja, jotka peritään saman yrityskonsernin eri osien välisistä liiketoimista. Ylikansallisilla yrityksillä on taloudellinen kannustin kohdistaa mahdollisimman vähän voitoista lainkäyttöalueille, joissa voittoja verotetaan ankarammin. Tämä voi johtaa liioiteltuihin siirtohintoihin, joita ei pitäisi hyväksyä verotettavan tulon laskentaperusteeksi. Jotta tämä ongelma vältettäisiin, verohallintojen olisi hyväksyttävä vain sellaiset konserninsisäisten yritysten väliset siirtohinnat, joista maksetaan korvausta ikään kuin riippumattomat yritykset olisivat sopineet niistä vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti (37). Tätä kutsutaan ”markkinaehtoperiaatteeksi”.

37

| (64) | Markkinaehtoperiaatetta koskeva velvoittava maininta on OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa. Tässä sopimuksessa luodaan perusteet kahdenvälisille verosopimuksille, jotka tehdään OECD:n jäsenmaiden ja muiden kuin sen jäsenmaiden välillä, ja viimeksi mainittuja on koko ajan enemmän. Sopimuksen 9 artiklassa säädetään seuraavaa: ”[Kun] kahden sidossuhteessa olevan yrityksen välillä kaupallisissa tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä mutta joita näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloksi ja verottaa sitä asianmukaisesti.” |
| --- | --- |

(64)

Markkinaehtoperiaatetta koskeva velvoittava maininta on OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa. Tässä sopimuksessa luodaan perusteet kahdenvälisille verosopimuksille, jotka tehdään OECD:n jäsenmaiden ja muiden kuin sen jäsenmaiden välillä, ja viimeksi mainittuja on koko ajan enemmän. Sopimuksen 9 artiklassa säädetään seuraavaa: ”[Kun] kahden sidossuhteessa olevan yrityksen välillä kaupallisissa tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä mutta joita näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloksi ja verottaa sitä asianmukaisesti.”

| (65) | OECD:n veroasiain komitea hyväksyi 27 päivänä kesäkuuta 1995 siirtohinnoittelua koskevat toimintaohjeet, jäljempänä ’OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet’ (38), jotka olivat OECD:n neuvoston suosituksen tavoitteena (39). OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden uusin versio hyväksyttiin heinäkuussa 2010, jäljempänä ’OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet’) (40). |
| --- | --- |

(65)

OECD:n veroasiain komitea hyväksyi 27 päivänä kesäkuuta 1995 siirtohinnoittelua koskevat toimintaohjeet, jäljempänä ’OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet’ (38), jotka olivat OECD:n neuvoston suosituksen tavoitteena (39). OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden uusin versio hyväksyttiin heinäkuussa 2010, jäljempänä ’OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet’) (40).

38

39

40

| (66) | Koska ohjeet eivät ole sitovia, OECD:n jäsenmaiden verohallintoja vain kehotetaan noudattamaan niitä. OECD:n siirtohinnoitteluohjeet ovat kuitenkin yleinen vertailukohta, ja ne vaikuttavat selvästi OECD:n jäsenmaiden (ja myös muiden kuin jäsenmaiden) verotuskäytäntöihin. Lisäksi nämä ohjeet on saatettu useissa OECD:n jäsenmaissa osaksi niiden omia lakeja ja asetuksia, tai niitä käytetään maan oman verolain tulkintaperusteena. Komissio lainaa OECD:n siirtohinnoitteluohjeita tässä päätöksessä siksi, että näitä ohjeita käytetään nykyisenä käsikirjana siirtohinnoittelun alalla. Ne on laadittu OECD:ssä asiantuntijakeskustelujen pohjalta, ja niissä käsitellään yksityiskohtaisesti tekniikoita, joilla tähdätään markkinaehtoperiaatteen soveltamiseen liittyvien yhteisten haasteiden ratkaisemiseen konkreettisissa tilanteissa. OECD:n siirtohinnoitteluohjeet ovat siis verohallinnoille ja monikansallisille yrityksille hyödyllinen opas markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta. Niissä esitetään myös kansainvälinen yksimielisyys siirtohinnoittelusta. |
| --- | --- |

(66)

Koska ohjeet eivät ole sitovia, OECD:n jäsenmaiden verohallintoja vain kehotetaan noudattamaan niitä. OECD:n siirtohinnoitteluohjeet ovat kuitenkin yleinen vertailukohta, ja ne vaikuttavat selvästi OECD:n jäsenmaiden (ja myös muiden kuin jäsenmaiden) verotuskäytäntöihin. Lisäksi nämä ohjeet on saatettu useissa OECD:n jäsenmaissa osaksi niiden omia lakeja ja asetuksia, tai niitä käytetään maan oman verolain tulkintaperusteena. Komissio lainaa OECD:n siirtohinnoitteluohjeita tässä päätöksessä siksi, että näitä ohjeita käytetään nykyisenä käsikirjana siirtohinnoittelun alalla. Ne on laadittu OECD:ssä asiantuntijakeskustelujen pohjalta, ja niissä käsitellään yksityiskohtaisesti tekniikoita, joilla tähdätään markkinaehtoperiaatteen soveltamiseen liittyvien yhteisten haasteiden ratkaisemiseen konkreettisissa tilanteissa. OECD:n siirtohinnoitteluohjeet ovat siis verohallinnoille ja monikansallisille yrityksille hyödyllinen opas markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta. Niissä esitetään myös kansainvälinen yksimielisyys siirtohinnoittelusta.

2.3.1   Siirtohinnoittelumenetelmät

Siirtohinnoittelumenetelmät

| (67) | Sekä vuoden 1995 että vuoden 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan viisi menetelmää, joilla arvioidaan liiketoimien markkinaehtoista hinnoittelua ja voitonjakoa samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä: i) markkinahintavertailumenetelmä, ii) kustannusvoittolisämenetelmä, iii) resale minus -menetelmä, iv) liiketoiminettomarginaalimenetelmä ja v) voitonjakamismenetelmä. Molemmissa ohjeissa tehdään ero perinteisten liiketoimimenetelmien (kolme ensimmäistä menetelmää) ja voitonjakamismenetelmien (kaksi viimeistä menetelmää) välillä. Lisäksi molemmissa ohjeissa todetaan, että monikansalliset konsernit voivat vapaasti soveltaa siirtohintojen määrittämiseen myös sellaisia menetelmiä, joita ei ole kuvattu näissä ohjeissa, kunhan hinnat ovat markkinaehtoperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(67)

Sekä vuoden 1995 että vuoden 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan viisi menetelmää, joilla arvioidaan liiketoimien markkinaehtoista hinnoittelua ja voitonjakoa samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä: i) markkinahintavertailumenetelmä, ii) kustannusvoittolisämenetelmä, iii) resale minus -menetelmä, iv) liiketoiminettomarginaalimenetelmä ja v) voitonjakamismenetelmä. Molemmissa ohjeissa tehdään ero perinteisten liiketoimimenetelmien (kolme ensimmäistä menetelmää) ja voitonjakamismenetelmien (kaksi viimeistä menetelmää) välillä. Lisäksi molemmissa ohjeissa todetaan, että monikansalliset konsernit voivat vapaasti soveltaa siirtohintojen määrittämiseen myös sellaisia menetelmiä, joita ei ole kuvattu näissä ohjeissa, kunhan hinnat ovat markkinaehtoperiaatteen mukaisia.

| (68) | OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa perinteisiä menetelmiä, kuten markkinahintavertailumenetelmää, pidetään ensisijaisina liiketoimiin perustuviin menetelmiin, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmään, nähden, kun määritetään, onko siirtohinnoittelu markkinaehtoinen. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.49 kohdassa todetaan näin: ”Perinteisiä liiketoimiin perustuvia menetelmiä on pidettävä ensisijaisina voitonjakomenetelmiin nähden määritettäessä, onko siirtohinta markkinaehtoinen, ts. onko olemassa jokin tietty ehto, joka vaikuttaa voiton määrään sidossuhteessa olevien yritysten välillä. Käytännön kokemus on osoittanut, että useimmissa tapauksissa on mahdollista soveltaa perinteisiä liiketoimiin perustuvia menetelmiä.” |
| --- | --- |

(68)

OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa perinteisiä menetelmiä, kuten markkinahintavertailumenetelmää, pidetään ensisijaisina liiketoimiin perustuviin menetelmiin, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmään, nähden, kun määritetään, onko siirtohinnoittelu markkinaehtoinen. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.49 kohdassa todetaan näin: ”Perinteisiä liiketoimiin perustuvia menetelmiä on pidettävä ensisijaisina voitonjakomenetelmiin nähden määritettäessä, onko siirtohinta markkinaehtoinen, ts. onko olemassa jokin tietty ehto, joka vaikuttaa voiton määrään sidossuhteessa olevien yritysten välillä. Käytännön kokemus on osoittanut, että useimmissa tapauksissa on mahdollista soveltaa perinteisiä liiketoimiin perustuvia menetelmiä.”

| (69) | Tästä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.3 kohdassa todetaan näin: ”Kun otetaan huomioon 2.2 kohdassa kuvatut kriteerit ja vaikka perinteistä liiketoimiin perustuvaa menetelmää ja voittoon perustuvaa menetelmää voidaan soveltaa yhtä luotettavasti, perinteinen menetelmä on ensisijainen voittoon perustuvaan menetelmään nähden.” |
| --- | --- |

(69)

Tästä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.3 kohdassa todetaan näin: ”Kun otetaan huomioon 2.2 kohdassa kuvatut kriteerit ja vaikka perinteistä liiketoimiin perustuvaa menetelmää ja voittoon perustuvaa menetelmää voidaan soveltaa yhtä luotettavasti, perinteinen menetelmä on ensisijainen voittoon perustuvaan menetelmään nähden.”

| (70) | Tämän päätöksen kannalta merkityksellisiä ovat markkinahintavertailumenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä, ja niitä kuvataan tarkemmin johdanto-osan 71–75 kappaleissa. |
| --- | --- |

(70)

Tämän päätöksen kannalta merkityksellisiä ovat markkinahintavertailumenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä, ja niitä kuvataan tarkemmin johdanto-osan 71–75 kappaleissa.

| (71) | Markkinahintavertailumenetelmässä vertaillaan omaisuuden siirtämisestä tai palveluista etuyhteystoimessa (ts. kahden sellaisen yrityksen välinen liiketoimi, jotka ovat sidossuhteessa toisiinsa) perittyä hintaa omaisuuden siirtämisestä tai palveluista perittyyn hintaan vertailukelpoisesta markkinaehtoisesta liiketoimesta, joka on tehty vastaavissa olosuhteissa (ts. kahden toisiinsa nähden riippumattoman yrityksen välinen liiketoimi). |
| --- | --- |

(71)

Markkinahintavertailumenetelmässä vertaillaan omaisuuden siirtämisestä tai palveluista etuyhteystoimessa (ts. kahden sellaisen yrityksen välinen liiketoimi, jotka ovat sidossuhteessa toisiinsa) perittyä hintaa omaisuuden siirtämisestä tai palveluista perittyyn hintaan vertailukelpoisesta markkinaehtoisesta liiketoimesta, joka on tehty vastaavissa olosuhteissa (ts. kahden toisiinsa nähden riippumattoman yrityksen välinen liiketoimi).

| (72) | Liiketoiminettomarginaalimenetelmä on yksi epäsuorista menetelmistä, jolla arvioidaan liiketoimien markkinaehtoista hinnoittelua ja voitonjakoa samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä. Yksilöityjen liiketoimien sijasta siinä arvioidaan, mikä olisi markkinaehtoinen tuotto koko toiminnasta. Siinä ei pyritä määrittämään myytyjen hyödykkeiden hintaa vaan arvioidaan, minkä suuruisia voittoja riippumattomat yritykset voisivat olettaa saavansa tietystä toiminnasta, kuten hyödykkeiden myymisestä. Menetelmässä käytetään asianmukaista perustaa (”voittotasoindikaattori”), kuten kuluja, liikevaihtoa tai kiinteitä sijoituksia, ja sovelletaan tähän perustaan voittomarginaalia, joka kuvastaa vertailukelpoisista valvomattomista liiketoimista saatua marginaalia. |
| --- | --- |

(72)

Liiketoiminettomarginaalimenetelmä on yksi epäsuorista menetelmistä, jolla arvioidaan liiketoimien markkinaehtoista hinnoittelua ja voitonjakoa samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä. Yksilöityjen liiketoimien sijasta siinä arvioidaan, mikä olisi markkinaehtoinen tuotto koko toiminnasta. Siinä ei pyritä määrittämään myytyjen hyödykkeiden hintaa vaan arvioidaan, minkä suuruisia voittoja riippumattomat yritykset voisivat olettaa saavansa tietystä toiminnasta, kuten hyödykkeiden myymisestä. Menetelmässä käytetään asianmukaista perustaa (”voittotasoindikaattori”), kuten kuluja, liikevaihtoa tai kiinteitä sijoituksia, ja sovelletaan tähän perustaan voittomarginaalia, joka kuvastaa vertailukelpoisista valvomattomista liiketoimista saatua marginaalia.

| (73) | Koska liiketoiminettomarginaalimenetelmässä ei määritetä hintaa yksittäisille liiketoimille, sellaisen yksikön verotettava tulo, joka on arvioitu tämän menetelmän perusteella, ei välttämättä vaikuta suoraan samaan konserniin kuuluvan toisen yksilön verotettavaan tuloon. Näin ollen tämä menetelmä eroaa esimerkiksi markkinahintavertailumenetelmän käyttämisestä: siinä siirtohinnoittelulla määritetään tietyn tavaran tai palvelun hinta, jonka konserniin kuuluva tietyn tavaran tai palvelun myyvä yritys ja konserniin kuuluva tietyn tavaran tai palvelun ostava yritys kirjaavat samansuuruisena verotettavaan tuloonsa. |
| --- | --- |

(73)

Koska liiketoiminettomarginaalimenetelmässä ei määritetä hintaa yksittäisille liiketoimille, sellaisen yksikön verotettava tulo, joka on arvioitu tämän menetelmän perusteella, ei välttämättä vaikuta suoraan samaan konserniin kuuluvan toisen yksilön verotettavaan tuloon. Näin ollen tämä menetelmä eroaa esimerkiksi markkinahintavertailumenetelmän käyttämisestä: siinä siirtohinnoittelulla määritetään tietyn tavaran tai palvelun hinta, jonka konserniin kuuluva tietyn tavaran tai palvelun myyvä yritys ja konserniin kuuluva tietyn tavaran tai palvelun ostava yritys kirjaavat samansuuruisena verotettavaan tuloonsa.

| (74) | Liiketoiminettomarginaalin käyttöön liittyy usein OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohta, jonka mukaan ”arvioitavan osapuolen” eli liiketoimen sen osapuolen, jonka osalta taloudellista indikaattoria (kustannusperusteinen voittolisä, bruttokate tai nettovoittoindikaattori) arvioidaan, olisi periaatteessa oltava se yritys, jonka toiminta on vähiten monimutkaista. Tarkemmin sanottuna OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdassa annetaan seuraava suositus: ”Kun sovelletaan II luvussa kuvatun mukaista kustannuslisä-, jälleenmyyntihinta- tai liiketoiminettomarginaalimenetelmää, on valittava se liiketoimen osapuoli, jonka osalta taloudellista indikaattoria (kustannusperusteista voittolisää, bruttokatetta tai nettovoittoindikaattoria) arvioidaan. Arvioitavan osapuolen valinnan on oltava johdonmukainen liiketoimen toiminnan analyysin kanssa. Yleissääntö on se, että arvioitava osapuoli on se, johon siirtohinnoittelumenetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jolle löytyy luotettavimpia vertailukohtia. Useimmiten tällainen osapuoli on se, josta laadittava toiminnan analyysi on vähiten monimutkainen.” (41) |
| --- | --- |

(74)

Liiketoiminettomarginaalin käyttöön liittyy usein OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohta, jonka mukaan ”arvioitavan osapuolen” eli liiketoimen sen osapuolen, jonka osalta taloudellista indikaattoria (kustannusperusteinen voittolisä, bruttokate tai nettovoittoindikaattori) arvioidaan, olisi periaatteessa oltava se yritys, jonka toiminta on vähiten monimutkaista. Tarkemmin sanottuna OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdassa annetaan seuraava suositus: ”Kun sovelletaan II luvussa kuvatun mukaista kustannuslisä-, jälleenmyyntihinta- tai liiketoiminettomarginaalimenetelmää, on valittava se liiketoimen osapuoli, jonka osalta taloudellista indikaattoria (kustannusperusteista voittolisää, bruttokatetta tai nettovoittoindikaattoria) arvioidaan. Arvioitavan osapuolen valinnan on oltava johdonmukainen liiketoimen toiminnan analyysin kanssa. Yleissääntö on se, että arvioitava osapuoli on se, johon siirtohinnoittelumenetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jolle löytyy luotettavimpia vertailukohtia. Useimmiten tällainen osapuoli on se, josta laadittava toiminnan analyysi on vähiten monimutkainen.” (41)

41

| (75) | Tätä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden kohtaa veroneuvojat tulkitsevat kahden sidossuhteessa toisiinsa olevan yrityksen liiketoimien yhteydessä usein siten, että vain toisen yrityksen markkinaehtoinen kannattavuus täytyy arvioida ja että toiseen, monimutkaisempana pidettyyn yritykseen voitaisiin kohdistaa kaikki sen kirjanpidossa havaitut voitot. Näin tehdään riippumatta siitä, saako monimutkaisempana pidetty yritys markkinaehtoisen korvauksen sen ja vähemmän monimutkaisen yrityksen välisten liiketoimien tuloksena, ja siitä, etteivät OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet näytä kumoavan vaatimusta, jonka mukaan liiketoimet pitäisi hinnoitella markkinaehtoisesti, kun sovelletaan OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohtaa. |
| --- | --- |

(75)

Tätä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden kohtaa veroneuvojat tulkitsevat kahden sidossuhteessa toisiinsa olevan yrityksen liiketoimien yhteydessä usein siten, että vain toisen yrityksen markkinaehtoinen kannattavuus täytyy arvioida ja että toiseen, monimutkaisempana pidettyyn yritykseen voitaisiin kohdistaa kaikki sen kirjanpidossa havaitut voitot. Näin tehdään riippumatta siitä, saako monimutkaisempana pidetty yritys markkinaehtoisen korvauksen sen ja vähemmän monimutkaisen yrityksen välisten liiketoimien tuloksena, ja siitä, etteivät OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet näytä kumoavan vaatimusta, jonka mukaan liiketoimet pitäisi hinnoitella markkinaehtoisesti, kun sovelletaan OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohtaa.

2.3.2   Markkinaehtoperiaatteen mukainen vaihteluväli

Markkinaehtoperiaatteen mukainen vaihteluväli

| (76) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan vertailuanalyysin tuloksena saatavaa hyväksyttävää markkinaehtoperiaatteen mukaista vaihteluväliä, joka koostuu yhden tietyn tuloksen sijasta useiden tulosten muodostamasta vaihteluvälistä (42). Käytännössä veroneuvojien tarkoittama ”vaihteluväli” on kvartiiliväli. Aineistossa kvartiilit ovat kolme pistettä, joiden mukaan sarjan luvut jaotellaan pienimmästä suurimpaan -järjestyksessä kolmeen yhtä suureen sarjaan: 25 prosenttia aineistosta on 25. persentiilissä (jota kutsutaan myös alakvartiiliksi), 50 prosenttia aineistosta on toisen kvartiilin (eli sarjan mediaanin) alla tai sen kohdalla, ja 75 prosenttia aineistosta on 75. persentiilin alla tai sen kohdalla (tätä persentiiliä kutsutaan myös yläkvartiiliksi). Kvartiiliväli mainitaan OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.57 kohdassa sellaisia tilanteita varten, joissa vertailtavuuden puutteita ei voida poistaa kokonaan. Jos vaihteluväliin sisältyy huomattava määrä havaintoja, OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden mukaan tilastollisista työkaluista, joissa otetaan huomioon väliä kaventava keskittyneisyys (esimerkiksi kvartiiliväli tai muut persentiilit), voi olla näissä tilanteissa apua analyysin luotettavuuden parantamiseen. Käytännössä veroneuvojat usein pitävät mitä tahansa kvartiilivälille sijoittuvaa tulosta hyväksyttävänä ja yhtä oikeana. |
| --- | --- |

(76)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan vertailuanalyysin tuloksena saatavaa hyväksyttävää markkinaehtoperiaatteen mukaista vaihteluväliä, joka koostuu yhden tietyn tuloksen sijasta useiden tulosten muodostamasta vaihteluvälistä (42). Käytännössä veroneuvojien tarkoittama ”vaihteluväli” on kvartiiliväli. Aineistossa kvartiilit ovat kolme pistettä, joiden mukaan sarjan luvut jaotellaan pienimmästä suurimpaan -järjestyksessä kolmeen yhtä suureen sarjaan: 25 prosenttia aineistosta on 25. persentiilissä (jota kutsutaan myös alakvartiiliksi), 50 prosenttia aineistosta on toisen kvartiilin (eli sarjan mediaanin) alla tai sen kohdalla, ja 75 prosenttia aineistosta on 75. persentiilin alla tai sen kohdalla (tätä persentiiliä kutsutaan myös yläkvartiiliksi). Kvartiiliväli mainitaan OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.57 kohdassa sellaisia tilanteita varten, joissa vertailtavuuden puutteita ei voida poistaa kokonaan. Jos vaihteluväliin sisältyy huomattava määrä havaintoja, OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden mukaan tilastollisista työkaluista, joissa otetaan huomioon väliä kaventava keskittyneisyys (esimerkiksi kvartiiliväli tai muut persentiilit), voi olla näissä tilanteissa apua analyysin luotettavuuden parantamiseen. Käytännössä veroneuvojat usein pitävät mitä tahansa kvartiilivälille sijoittuvaa tulosta hyväksyttävänä ja yhtä oikeana.

42

| (77) | Kun verohallinto tekee oikaisuja verovelvollisen määrittelemään hintaan, joka on asianmukaisen välin ulkopuolella, ja jos havaitaan vertailukelpoisuuteen liittyviä puutteita, sen olisi OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden (43) 3.62 kohdan mukaan käytettävä keskittyneisyyteen liittyviä mittareita (kuten mediaania, keskiarvoa tai painotettuja keskiarvoja) asianmukaisen pisteen määrittämiseksi välin sisällä. |
| --- | --- |

(77)

Kun verohallinto tekee oikaisuja verovelvollisen määrittelemään hintaan, joka on asianmukaisen välin ulkopuolella, ja jos havaitaan vertailukelpoisuuteen liittyviä puutteita, sen olisi OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden (43) 3.62 kohdan mukaan käytettävä keskittyneisyyteen liittyviä mittareita (kuten mediaania, keskiarvoa tai painotettuja keskiarvoja) asianmukaisen pisteen määrittämiseksi välin sisällä.

43

2.4   Siirtohinnoitteluanalyysissa käytettyjen tärkeimpien kirjanpito- ja taloustermien kuvaus

Siirtohinnoitteluanalyysissa käytettyjen tärkeimpien kirjanpito- ja taloustermien kuvaus

| (78) | SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöön sisältyvässä siirtohinnoitteluraportissa oleva siirtohinnoitteluanalyysi sisältää joukon kirjanpidollisia käsitteitä ja taloudellisia voittoindikaattoreita. Jäljempänä esitetään lyhyt yhteenveto yleisimmistä siirtohinnoittelun arvioinnissa käytetyistä taloudellisista indikaattoreista ja kirjanpitokäsitteistä, joilla on merkitystä nyt käsiteltävänä olevan tapauksen kannalta. |
| --- | --- |

(78)

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöön sisältyvässä siirtohinnoitteluraportissa oleva siirtohinnoitteluanalyysi sisältää joukon kirjanpidollisia käsitteitä ja taloudellisia voittoindikaattoreita. Jäljempänä esitetään lyhyt yhteenveto yleisimmistä siirtohinnoittelun arvioinnissa käytetyistä taloudellisista indikaattoreista ja kirjanpitokäsitteistä, joilla on merkitystä nyt käsiteltävänä olevan tapauksen kannalta.

2.4.1   Tärkeimmät tuloslaskelman erät (muu kuin rahoitusalan yritys)

Tärkeimmät tuloslaskelman erät (muu kuin rahoitusalan yritys)

| (79) | Tyypilliseen tuloslaskelmaan kirjataan ensinnäkin tulot, jotka yritys saa sen normaalista liiketoiminnasta, yleensä tavaroiden ja palveluiden myynnistä asiakkaille. Tätä kirjanpitoerää kutsutaan nimillä myynti, liikevaihto tai tuotot. |
| --- | --- |

(79)

Tyypilliseen tuloslaskelmaan kirjataan ensinnäkin tulot, jotka yritys saa sen normaalista liiketoiminnasta, yleensä tavaroiden ja palveluiden myynnistä asiakkaille. Tätä kirjanpitoerää kutsutaan nimillä myynti, liikevaihto tai tuotot.

| (80) | Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluilla tarkoitetaan pääasiassa hyödykkeiden tuotantoon käytetyn materiaalin (raaka-aineiden) arvoa tai sellaisten hyödykkeiden ostohintaa, jotka on myyty eteenpäin, ellei yritys prosessoi ostettuja hyödykkeitä. Nämä valmistus- ja hankintakulut vähennetään myyntituloista bruttokatetta laskettaessa. |
| --- | --- |

(80)

Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluilla tarkoitetaan pääasiassa hyödykkeiden tuotantoon käytetyn materiaalin (raaka-aineiden) arvoa tai sellaisten hyödykkeiden ostohintaa, jotka on myyty eteenpäin, ellei yritys prosessoi ostettuja hyödykkeitä. Nämä valmistus- ja hankintakulut vähennetään myyntituloista bruttokatetta laskettaessa.

| (81) | Toimintamenot kattavat pääasiassa palkkakulut (44), energiakulut sekä muut hallinto- ja myyntikulut. SMBV:n osalta Alki LP:lle maksetut rojaltit luokitellaan toimintamenoiksi, mutta niitä ei oteta huomioon niissä toimintamenoissa, joita käytetään verotettavan tulon laskennassa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen mukaisesti (45). |
| --- | --- |

(81)

Toimintamenot kattavat pääasiassa palkkakulut (44), energiakulut sekä muut hallinto- ja myyntikulut. SMBV:n osalta Alki LP:lle maksetut rojaltit luokitellaan toimintamenoiksi, mutta niitä ei oteta huomioon niissä toimintamenoissa, joita käytetään verotettavan tulon laskennassa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen mukaisesti (45).

44

45

| (82) | Taulukossa 1 on yksinkertaistettu yhteenveto tuloslaskelmasta (46).

  Taulukko 1


  Yksinkertaistettu tuloslaskelma

  Myynti (tai liikevaihto tai tuotot)








  — | myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut |
| --- | --- | --- |

(82)

Taulukossa 1 on yksinkertaistettu yhteenveto tuloslaskelmasta (46).

46

Taulukko 1

Taulukko 1

Yksinkertaistettu tuloslaskelma

Yksinkertaistettu tuloslaskelma

Myynti (tai liikevaihto tai tuotot)

—

Bruttokate

Bruttokate

| — | toimintakulut |
| --- | --- |

—

Liikevoitto (EBITDA)

Liikevoitto (EBITDA)

| — | korot ja poistot |
| --- | --- |

—

Verotettava tulo (EBT)

Verotettava tulo (EBT)

| — | verot |
| --- | --- |

—

Nettotulos

Nettotulos

2.4.2   Voittomarginaalit

Voittomarginaalit

| (83) | Tuloksellisuutta ja kannattavuutta mitataan usein suhdeluvuilla, jotka esitetään marginaaleina tai ”voittolisinä”. Marginaaleja käytetään myös siirtohinnoittelun vertaisarvioinneissa. |
| --- | --- |

(83)

Tuloksellisuutta ja kannattavuutta mitataan usein suhdeluvuilla, jotka esitetään marginaaleina tai ”voittolisinä”. Marginaaleja käytetään myös siirtohinnoittelun vertaisarvioinneissa.

| (84) | Jotkin marginaalit määritellään perinteisesti. Tämä koskee esimerkiksi bruttomarginaaleja, jotka määritellään periaatteessa bruttokate jaettuna myynnillä -kaavalla, ja nettomarginaaleja, jotka määritellään periaatteessa nettovoitto jaettuna myynnillä -kaavalla. Siirtohinnoitteluanalyyseissa käytetyissä nettovoittomarginaaleissa lähtökohtana (nimittäjänä) on verotettava tulo nettotuloksen sijasta etenkin liiketoiminettomarginaalimenetelmää käytettäessä, kun sillä arvioidaan arvioitavan osapuolen verotettavaa tuloa. |
| --- | --- |

(84)

Jotkin marginaalit määritellään perinteisesti. Tämä koskee esimerkiksi bruttomarginaaleja, jotka määritellään periaatteessa bruttokate jaettuna myynnillä -kaavalla, ja nettomarginaaleja, jotka määritellään periaatteessa nettovoitto jaettuna myynnillä -kaavalla. Siirtohinnoitteluanalyyseissa käytetyissä nettovoittomarginaaleissa lähtökohtana (nimittäjänä) on verotettava tulo nettotuloksen sijasta etenkin liiketoiminettomarginaalimenetelmää käytettäessä, kun sillä arvioidaan arvioitavan osapuolen verotettavaa tuloa.

2.5   Alankomaiden markkinaehtoista hinnoittelua koskevien sääntöjen kuvaus

Alankomaiden markkinaehtoista hinnoittelua koskevien sääntöjen kuvaus

2.5.1   Vuoden 1969 yhteisöverolain 8b §

Vuoden 1969 yhteisöverolain 8b §

| (85) | SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin Alankomaiden vuonna 1969 säädetyn yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin nojalla (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969), jäljempänä ’yhteisöverolaki’. |
| --- | --- |

(85)

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin Alankomaiden vuonna 1969 säädetyn yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin nojalla (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969), jäljempänä ’yhteisöverolaki’.

| (86) | Yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa, joka lisättiin lakiin vuonna 2002, säädetään Alankomaiden kansallisen verolainsäädännön markkinaehtoisuusperiaatteesta. Kyseinen momentti kuuluu seuraavasti: ”Jos jokin yksikkö osallistuu suoraan tai epäsuorasti toisen yksikön johtamiseen, valvontaan tai pääomittamiseen ja jos näiden yksiköiden välisissä kaupallisissa ja taloudellisissa suhteissa (siirtohinnat) asetetaan ehtoja, jotka eroavat riippumattomien osapuolten välille asetettavista ehdoista, näiden yksiköiden voitto määritellään ikään kuin viimeksi mainitut ehdot olisi asetettu.” |
| --- | --- |

(86)

Yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa, joka lisättiin lakiin vuonna 2002, säädetään Alankomaiden kansallisen verolainsäädännön markkinaehtoisuusperiaatteesta. Kyseinen momentti kuuluu seuraavasti: ”Jos jokin yksikkö osallistuu suoraan tai epäsuorasti toisen yksikön johtamiseen, valvontaan tai pääomittamiseen ja jos näiden yksiköiden välisissä kaupallisissa ja taloudellisissa suhteissa (siirtohinnat) asetetaan ehtoja, jotka eroavat riippumattomien osapuolten välille asetettavista ehdoista, näiden yksiköiden voitto määritellään ikään kuin viimeksi mainitut ehdot olisi asetettu.”

2.5.2   Alankomaiden vuoden 2001 siirtohinnoitteluasetus

Alankomaiden vuoden 2001 siirtohinnoitteluasetus

| (87) | Ohjeet siitä, miten Alankomaiden verohallinnon olisi tulkittava yhteisöverolain 8b §n 1 momentissa säädettyä markkinaehtoperiaatetta, on esitetty 30 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa Alankomaiden siirtohinnoitteluasetuksessa, jäljempänä ’asetus’ (47). Johdanto-osassa todetaan näin: ”[...] Alankomaissa noudatetaan markkinaehtoperiaatetta kansainvälisen verolainsäädännön alalla, koska tämä periaate on kiinteä osa Alankomaiden verolainsäädäntöjärjestelmää, sillä se on sisällytetty tulon laajaan määritelmään vuonna 2001 annetun tuloverolain 3.8 §:ssä” (48). Periaatteessa tämä tarkoittaa sitä, että vuoden 2001 tuloverolain 3.8 §:n nojalla OECD:n ohjeita sovelletaan Alankomaissa suoraan. OECD:n ohjeissa on useita osa-alueita, joita jäsenmaat voivat tulkita yksilöllisesti. Monilla muilla alueilla kokemus on osoittanut, että OECD:n ohjeita pitäisi selventää. Tässä asetuksessa esitetään Alankomaiden kanta näihin nimenomaisiin kohtiin, ja siinä pyritään mahdollisuuksien mukaan poistamaan kaikki epäselvyydet. |
| --- | --- |

(87)

Ohjeet siitä, miten Alankomaiden verohallinnon olisi tulkittava yhteisöverolain 8b §n 1 momentissa säädettyä markkinaehtoperiaatetta, on esitetty 30 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa Alankomaiden siirtohinnoitteluasetuksessa, jäljempänä ’asetus’ (47). Johdanto-osassa todetaan näin: ”[...] Alankomaissa noudatetaan markkinaehtoperiaatetta kansainvälisen verolainsäädännön alalla, koska tämä periaate on kiinteä osa Alankomaiden verolainsäädäntöjärjestelmää, sillä se on sisällytetty tulon laajaan määritelmään vuonna 2001 annetun tuloverolain 3.8 §:ssä” (48). Periaatteessa tämä tarkoittaa sitä, että vuoden 2001 tuloverolain 3.8 §:n nojalla OECD:n ohjeita sovelletaan Alankomaissa suoraan. OECD:n ohjeissa on useita osa-alueita, joita jäsenmaat voivat tulkita yksilöllisesti. Monilla muilla alueilla kokemus on osoittanut, että OECD:n ohjeita pitäisi selventää. Tässä asetuksessa esitetään Alankomaiden kanta näihin nimenomaisiin kohtiin, ja siinä pyritään mahdollisuuksien mukaan poistamaan kaikki epäselvyydet.

47

48

| (88) | Vaihteluvälin käytöstä asetuksen 1.2 luvussa määritetään näin: ”Tietyissä tapauksissa on mahdollista soveltaa markkinaehtoperiaatetta ja päätyä yhteen ainoaan lukuun, joka on samalla luotettavin luku siirtohintojen markkinaehtoisuuden määrittämiseen. Koska siirtohinnoittelu ei kuitenkaan ole eksaktia tiedettä, tietty siirtohinnoittelumenetelmä antaa usein tulokseksi tietylle välille sijoittuvia lukuja, jotka kaikki ovat yhtä luotettavia.” |
| --- | --- |

(88)

Vaihteluvälin käytöstä asetuksen 1.2 luvussa määritetään näin: ”Tietyissä tapauksissa on mahdollista soveltaa markkinaehtoperiaatetta ja päätyä yhteen ainoaan lukuun, joka on samalla luotettavin luku siirtohintojen markkinaehtoisuuden määrittämiseen. Koska siirtohinnoittelu ei kuitenkaan ole eksaktia tiedettä, tietty siirtohinnoittelumenetelmä antaa usein tulokseksi tietylle välille sijoittuvia lukuja, jotka kaikki ovat yhtä luotettavia.”

| (89) | Siirtohinnoittelumenetelmistä asetuksen 2 luvussa todetaan seuraavaa: ”OECD:n ohjeiden II luvussa käsitellään kolmea perinteistä menetelmää, jotka esitellään 1.68–1.70 kohdassa (markkinahintavertailumenetelmä, jälleenmyyntihintamenetelmä ja kustannuslisämenetelmä), ja III luvussa käsitellään voittoon liittyviä menetelmiä (voitonjakamismenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä). Tilanteen mukaan näistä viidestä hyväksytystä menetelmästä on valittava yksi. Menetelmät voivat täydentää toisiaan. OECD:n ohjeet perustuvat tiettyyn menetelmien hierarkiaan, jossa etusijalla ovat perinteiset menetelmät. Yhtäältä voittoon perustuvia menetelmiä pidetään periaatteessa viimesijaisina menetelminä. Toisaalta OECD:n ohjeissa mainitaan, että veroviranomaisten on aloitettava siirtohinnoittelun tarkastus verovelvollisen valitseman menetelmän näkökulmasta käsin (ks. OECD:n ohjeiden 4.9 kohta).
  (OECD:n ohjeiden 4.9 kohdan mukaan aina, kun Alankomaiden verohallinto tekee siirtohinnoittelun tarkastusta, sen on aloitettava sen menetelmän näkökulmasta käsin, jota verovelvollinen on käyttänyt liiketoimen toteuttamisen hetkellä. Tämä on yhdenmukaista OECD:n ohjeiden 1.68 kohdan kanssa. Tästä seuraa, että verovelvolliset voivat valita siirtohinnoittelumenetelmän periaatteessa vapaasti, kunhan käytetty menetelmä johtaa siihen, että ratkaisu on kyseessä olevan liiketoimen kannalta markkinaehtoinen. Tietyissä tilanteissa joillakin menetelmillä saadaan kuitenkin parempia tuloksia kuin toisilla. Vaikka verovelvollisten voidaan olettaa valitsevan siirtohinnoittelumenetelmän sen perusteella, miten luotettava menetelmä on tietyssä tilanteessa, verovelvollisten ei kuitenkaan oleteta punnitsevan kaikkien eri menetelmien hyötyjä ja haittoja ja selittävän, miksi valitulla menetelmällä saadaan parhaat tulokset vallitsevissa olosuhteissa (ns. parhaan menetelmän sääntö). Menetelmien yhdistelmää voidaan käyttää tietyissä tilanteissa. Verovelvollisilla ei kuitenkaan ole velvollisuutta käyttää useampaa kuin yhtä menetelmää. Verovelvollisen ainoa velvollisuus on selittää, miksi päätös tietyn menetelmän käyttämisestä tehtiin.” |
| --- | --- |

(89)

Siirtohinnoittelumenetelmistä asetuksen 2 luvussa todetaan seuraavaa: ”OECD:n ohjeiden II luvussa käsitellään kolmea perinteistä menetelmää, jotka esitellään 1.68–1.70 kohdassa (markkinahintavertailumenetelmä, jälleenmyyntihintamenetelmä ja kustannuslisämenetelmä), ja III luvussa käsitellään voittoon liittyviä menetelmiä (voitonjakamismenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä). Tilanteen mukaan näistä viidestä hyväksytystä menetelmästä on valittava yksi. Menetelmät voivat täydentää toisiaan. OECD:n ohjeet perustuvat tiettyyn menetelmien hierarkiaan, jossa etusijalla ovat perinteiset menetelmät. Yhtäältä voittoon perustuvia menetelmiä pidetään periaatteessa viimesijaisina menetelminä. Toisaalta OECD:n ohjeissa mainitaan, että veroviranomaisten on aloitettava siirtohinnoittelun tarkastus verovelvollisen valitseman menetelmän näkökulmasta käsin (ks. OECD:n ohjeiden 4.9 kohta).

(OECD:n ohjeiden 4.9 kohdan mukaan aina, kun Alankomaiden verohallinto tekee siirtohinnoittelun tarkastusta, sen on aloitettava sen menetelmän näkökulmasta käsin, jota verovelvollinen on käyttänyt liiketoimen toteuttamisen hetkellä. Tämä on yhdenmukaista OECD:n ohjeiden 1.68 kohdan kanssa. Tästä seuraa, että verovelvolliset voivat valita siirtohinnoittelumenetelmän periaatteessa vapaasti, kunhan käytetty menetelmä johtaa siihen, että ratkaisu on kyseessä olevan liiketoimen kannalta markkinaehtoinen. Tietyissä tilanteissa joillakin menetelmillä saadaan kuitenkin parempia tuloksia kuin toisilla. Vaikka verovelvollisten voidaan olettaa valitsevan siirtohinnoittelumenetelmän sen perusteella, miten luotettava menetelmä on tietyssä tilanteessa, verovelvollisten ei kuitenkaan oleteta punnitsevan kaikkien eri menetelmien hyötyjä ja haittoja ja selittävän, miksi valitulla menetelmällä saadaan parhaat tulokset vallitsevissa olosuhteissa (ns. parhaan menetelmän sääntö). Menetelmien yhdistelmää voidaan käyttää tietyissä tilanteissa. Verovelvollisilla ei kuitenkaan ole velvollisuutta käyttää useampaa kuin yhtä menetelmää. Verovelvollisen ainoa velvollisuus on selittää, miksi päätös tietyn menetelmän käyttämisestä tehtiin.”

| (90) | Asetuksen 2.1 luvussa kuvataan markkinahintavertailumenetelmää. Tämän menetelmän käytön ensisijaisuudesta asetuksessa todetaan näin: ”(...) Jos saatavilla on vertailukelpoinen hinta, markkinahintavertailumenetelmä (joka tunnetaan yleisesti CUP-menetelmänä) on yleensä suorin ja luotettavin menetelmä siirtohinnan määrittämiseen, joten tätä menetelmää on pidettävä muihin menetelmiin nähden ensisijaisena”. |
| --- | --- |

(90)

Asetuksen 2.1 luvussa kuvataan markkinahintavertailumenetelmää. Tämän menetelmän käytön ensisijaisuudesta asetuksessa todetaan näin: ”(...) Jos saatavilla on vertailukelpoinen hinta, markkinahintavertailumenetelmä (joka tunnetaan yleisesti CUP-menetelmänä) on yleensä suorin ja luotettavin menetelmä siirtohinnan määrittämiseen, joten tätä menetelmää on pidettävä muihin menetelmiin nähden ensisijaisena”.

2.6   Menettelyn aloittamisen jälkeen Starbucksilta ja Alankomailta saadut lisätiedot

Menettelyn aloittamisen jälkeen Starbucksilta ja Alankomailta saadut lisätiedot

| (91) | Alankomaat ja Starbucks toimittivat täydentäviä tietoja ja lukuja SMBV:stä, Alki LP:stä, Starbucks-myymälöistä ja SCTC:stä. |
| --- | --- |

(91)

Alankomaat ja Starbucks toimittivat täydentäviä tietoja ja lukuja SMBV:stä, Alki LP:stä, Starbucks-myymälöistä ja SCTC:stä.

2.6.1   Tietoa SMBV:n toiminnoista ja riskeistä

Tietoa SMBV:n toiminnoista ja riskeistä

| (92) | Siirtohinnoitteluraportissa SMBV:tä kuvataan pieniriskisenä valmistajana. Komissio pyysi tietoja voidakseen varmistaa, oliko SMBV:n pääasiallisessa toiminnassa kyse pieniriskisestä valmistuksesta, joka tässä tapauksessa olisi siis kahvin paahtamista. Lisäksi komissio pyysi tietoa SMBV:n kulurakenteesta voidakseen varmistaa, vahvistavatko näitä kuluja aiheuttavat toiminnot, että SMBV:n toteuttamissa toiminnoissa on kyse rutiininomaisesti toteutettavista tehtävistä, jotka eivät ole millään tavalla monimutkaisia, siirtohinnoitteluraportissa esitettyjen oletusten mukaisesti. Tietoja SMBV:n määrittämästä liiketoiminnallisesta riskistä esitetään eri kohdissa, joissa käsitellään sopimuksia. |
| --- | --- |

(92)

Siirtohinnoitteluraportissa SMBV:tä kuvataan pieniriskisenä valmistajana. Komissio pyysi tietoja voidakseen varmistaa, oliko SMBV:n pääasiallisessa toiminnassa kyse pieniriskisestä valmistuksesta, joka tässä tapauksessa olisi siis kahvin paahtamista. Lisäksi komissio pyysi tietoa SMBV:n kulurakenteesta voidakseen varmistaa, vahvistavatko näitä kuluja aiheuttavat toiminnot, että SMBV:n toteuttamissa toiminnoissa on kyse rutiininomaisesti toteutettavista tehtävistä, jotka eivät ole millään tavalla monimutkaisia, siirtohinnoitteluraportissa esitettyjen oletusten mukaisesti. Tietoja SMBV:n määrittämästä liiketoiminnallisesta riskistä esitetään eri kohdissa, joissa käsitellään sopimuksia.

| (93) | Jotta komissio voisi analysoida, mitkä tuotteet ovat keskeisiä SMBV:n myynnissä, ja varmistaa, onko kahvin paahtaminen SMBV:n keskeinen taloudellinen toimintamuoto, se pyysi tiedot SMBV:n myynnistä tuotteittain jaoteltuna. Starbucks toimitti kahvipapujen myynnistä myymälöissä saadut summat (korostettu taulukossa 2) ja erikseen summat muista maksuista, joita myymälöissä oli maksettu muista myynneistä, kuten kahvikupeista. Nämä summat on esitetty taulukossa 2.

  Taulukko 2


  SMBV:n tuotot myytyjen tuotteiden mukaan luokiteltuina














  Kuvaus | TK07 | TK08 | TK09 | TK10 | TK11 | TK12 | TK13 | TK14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TUOTOT: LEIVONN./LEIPOMO | — | — | [700–800 tuhatta] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] |
| TUOTOT: VALMISRUOKA | — | — | — | — | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] |
| TUOTOT: VALM. JUOMAT | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] |
| TUOTOT: PAKATTU RUOKA | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] |
| TUOTOT: PAKATTU KAHVI | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [40–50 miljoonaa] | [50–60 miljoonaa] | [50–60 miljoonaa] | [60–70 miljoonaa] |
| TUOTOT: SINGLE SERVE PODS -KAHVI | — | — | — | — | — | [1–10 miljoonaa] | — | ([1–10 tuhatta]) |
| TUOTOT: SINGLE SERVE PODS-VERISMO | — | — | — | — | — | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] |
| TUOTOT: LIUKOINEN KAHVI | — | — | [200–300 tuhatta] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] |
| TUOTOT: PAKATTU KAHVI | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] |
| TUOTOT: TARJ.ASTIAT | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] |
| TUOTOT: KAHVILAITTEET | [900 tuhatta – 1 milj.] | [1–10 miljoonaa] | [700–800 tuhatta] | [500–600 tuhatta] | [600–700 tuhatta] | [700–800 tuhatta] | [800–900 tuhatta] | [600–700 tuhatta] |
| TUOTOT: KAHVILAITTEET-VERISMO | — | — | — | — | — | [20–30 tuhatta] | [1–10 miljoonaa] | [800–900 tuhatta] |
| TUOTOT: AINEELL. VIESTIMET | ([1–10 tuhatta]) | [300–400 tuhatta] | [200–300 tuhatta] | [80–90 tuhatta] | [100–200 tuhatta] | [100–200 tuhatta] | [1–10 tuhatta] | — |
| TUOTOT: LAHJAPAKKAUKSET | [100–200 tuhatta] | [100–200 tuhatta] | [50–60 tuhatta] | [1–10 tuhatta] | — | — | — | — |
| TUOTOT: PELIT & LELUT | — | — | [200–300 tuhatta] | [300–400 tuhatta] | [100–200 tuhatta] | [100–200 tuhatta] | [100–200 tuhatta] | [30–40 tuhatta] |
| TUOTOT: SEKALAINEN MYYNTI | — | — | ([100–200]) | [400–500] | [1–10 tuhatta] | [30–40 tuhatta] | [500–600 tuhatta] | [500–600 tuhatta] |
| TUOTOT: RAAKA-AINEET | — | — | [100–200 tuhatta] | [1–10 miljoonaa] | [100–200 tuhatta] | [200–300 tuhatta] | [1–10 tuhatta] | [30–40 tuhatta] |
| TUOTOT: PAPERIPAKKAUKSET | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] |
| TUOTOT: SEKAL. JUOMASEK. | [40–50 miljoonaa] | [40–50 miljoonaa] | [50–60 miljoonaa] | [50–60 miljoonaa] | [40–50 miljoonaa] | [50–60 miljoonaa] | [50–60 miljoonaa] | [60–70 miljoonaa] |
| TUOTOT: JÄÄKAHVIN POHJA | — | — | — | — | [20–30 miljoonaa] | [30–40 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] |
| TUOTOT: UUTE | — | — | — | — | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] |
| TUOTOT: LAITTEET | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] |
| TUOTOT: TOIMITUS | [40–50 tuhatta] | [30–40 tuhatta] | [70–80 tuhatta] | [300–400 tuhatta] | [300–400 tuhatta] | [200–300 tuhatta] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] |
| TUOTOT: ROJALTIMAKSUT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| TUOTOT: HALLINTOPALVELUMAKSU | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [800–900 tuhatta] | [900 tuhatta – 1 milj.] | [600–700 tuhatta] | — | — |
| TUOTOT: MUUT TUOTOT | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] |
| MYYNTIALENNUKSET | ([100–200 tuhatta]) | [80–90 tuhatta] | ([1–10 tuhatta]) | ([200–300 tuhatta]) | ([500–600 tuhatta]) | ([600–700 tuhatta]) | ([1–10 miljoonaa]) | ([100–200 tuhatta]) |
| TUKKUALENNUKSET SUORAAN MARKKINOILLE | — | — | — | — | — | ([30–40 tuhatta]) | ([10–20 tuhatta]) | ([1–10 miljoonaa]) |
| KUPONKIALENNUKSET SUORAAN MARKKINOILLE | — | — | — | — | — | — | — | ([20–30 tuhatta]) |
| SUORAAN MARKKINOILLE MAKSETTAVAT MAKSUT MYYNTIVALIKOIMAAN OTTAMISESTA | — | — | — | — | — | — | ([20–30 tuhatta]) | ([200–300 tuhatta]) |
| MYYNTIKELVOTTOMAT PALAUTUKSET JA HYVITYKSET | — | — | — | — | — | — | — | ([20–30 tuhatta]) |
| MYYNNIN PALAUTUKSET/HYVITYKSET | — | — | — | — | — | ([1–10 tuhatta]) | ([10–20 tuhatta]) | ([90–100 tuhatta]) |
| Pyöristys | 0 | (0) | (0) | 0 | (0) | 0 | (0) | (0) |
| Tuotot lakisääteisen tilinpäätöksen mukaan | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [200–300 miljoonaa] | [300–400 miljoonaa] | [300–400 miljoonaa] |

(93)

Jotta komissio voisi analysoida, mitkä tuotteet ovat keskeisiä SMBV:n myynnissä, ja varmistaa, onko kahvin paahtaminen SMBV:n keskeinen taloudellinen toimintamuoto, se pyysi tiedot SMBV:n myynnistä tuotteittain jaoteltuna. Starbucks toimitti kahvipapujen myynnistä myymälöissä saadut summat (korostettu taulukossa 2) ja erikseen summat muista maksuista, joita myymälöissä oli maksettu muista myynneistä, kuten kahvikupeista. Nämä summat on esitetty taulukossa 2.

Taulukko 2

Taulukko 2

SMBV:n tuotot myytyjen tuotteiden mukaan luokiteltuina

SMBV:n tuotot myytyjen tuotteiden mukaan luokiteltuina

Kuvaus

TK07

TK08

TK09

TK10

TK11

TK12

TK13

TK14

TUOTOT: LEIVONN./LEIPOMO

—

—

[700–800 tuhatta]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

TUOTOT: VALMISRUOKA

—

—

—

—

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

TUOTOT: VALM. JUOMAT

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

TUOTOT: PAKATTU RUOKA

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

TUOTOT: PAKATTU KAHVI

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[40–50 miljoonaa]

[50–60 miljoonaa]

[50–60 miljoonaa]

[60–70 miljoonaa]

TUOTOT: SINGLE SERVE PODS -KAHVI

—

—

—

—

—

[1–10 miljoonaa]

—

([1–10 tuhatta])

TUOTOT: SINGLE SERVE PODS-VERISMO

—

—

—

—

—

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

TUOTOT: LIUKOINEN KAHVI

—

—

[200–300 tuhatta]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

TUOTOT: PAKATTU KAHVI

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

TUOTOT: TARJ.ASTIAT

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

TUOTOT: KAHVILAITTEET

[900 tuhatta – 1 milj.]

[1–10 miljoonaa]

[700–800 tuhatta]

[500–600 tuhatta]

[600–700 tuhatta]

[700–800 tuhatta]

[800–900 tuhatta]

[600–700 tuhatta]

TUOTOT: KAHVILAITTEET-VERISMO

—

—

—

—

—

[20–30 tuhatta]

[1–10 miljoonaa]

[800–900 tuhatta]

TUOTOT: AINEELL. VIESTIMET

([1–10 tuhatta])

[300–400 tuhatta]

[200–300 tuhatta]

[80–90 tuhatta]

[100–200 tuhatta]

[100–200 tuhatta]

[1–10 tuhatta]

—

TUOTOT: LAHJAPAKKAUKSET

[100–200 tuhatta]

[100–200 tuhatta]

[50–60 tuhatta]

[1–10 tuhatta]

—

—

—

—

TUOTOT: PELIT & LELUT

—

—

[200–300 tuhatta]

[300–400 tuhatta]

[100–200 tuhatta]

[100–200 tuhatta]

[100–200 tuhatta]

[30–40 tuhatta]

TUOTOT: SEKALAINEN MYYNTI

—

—

([100–200])

[400–500]

[1–10 tuhatta]

[30–40 tuhatta]

[500–600 tuhatta]

[500–600 tuhatta]

TUOTOT: RAAKA-AINEET

—

—

[100–200 tuhatta]

[1–10 miljoonaa]

[100–200 tuhatta]

[200–300 tuhatta]

[1–10 tuhatta]

[30–40 tuhatta]

TUOTOT: PAPERIPAKKAUKSET

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

TUOTOT: SEKAL. JUOMASEK.

[40–50 miljoonaa]

[40–50 miljoonaa]

[50–60 miljoonaa]

[50–60 miljoonaa]

[40–50 miljoonaa]

[50–60 miljoonaa]

[50–60 miljoonaa]

[60–70 miljoonaa]

TUOTOT: JÄÄKAHVIN POHJA

—

—

—

—

[20–30 miljoonaa]

[30–40 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

TUOTOT: UUTE

—

—

—

—

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

TUOTOT: LAITTEET

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

TUOTOT: TOIMITUS

[40–50 tuhatta]

[30–40 tuhatta]

[70–80 tuhatta]

[300–400 tuhatta]

[300–400 tuhatta]

[200–300 tuhatta]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

TUOTOT: ROJALTIMAKSUT

—

—

—

—

—

—

—

—

TUOTOT: HALLINTOPALVELUMAKSU

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[800–900 tuhatta]

[900 tuhatta – 1 milj.]

[600–700 tuhatta]

—

—

TUOTOT: MUUT TUOTOT

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

MYYNTIALENNUKSET

([100–200 tuhatta])

[80–90 tuhatta]

([1–10 tuhatta])

([200–300 tuhatta])

([500–600 tuhatta])

([600–700 tuhatta])

([1–10 miljoonaa])

([100–200 tuhatta])

TUKKUALENNUKSET SUORAAN MARKKINOILLE

—

—

—

—

—

([30–40 tuhatta])

([10–20 tuhatta])

([1–10 miljoonaa])

KUPONKIALENNUKSET SUORAAN MARKKINOILLE

—

—

—

—

—

—

—

([20–30 tuhatta])

SUORAAN MARKKINOILLE MAKSETTAVAT MAKSUT MYYNTIVALIKOIMAAN OTTAMISESTA

—

—

—

—

—

—

([20–30 tuhatta])

([200–300 tuhatta])

MYYNTIKELVOTTOMAT PALAUTUKSET JA HYVITYKSET

—

—

—

—

—

—

—

([20–30 tuhatta])

MYYNNIN PALAUTUKSET/HYVITYKSET

—

—

—

—

—

([1–10 tuhatta])

([10–20 tuhatta])

([90–100 tuhatta])

Pyöristys

0

(0)

(0)

0

(0)

0

(0)

(0)

Tuotot lakisääteisen tilinpäätöksen mukaan

Tuotot lakisääteisen tilinpäätöksen mukaan

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[300–400 miljoonaa]

[300–400 miljoonaa]

[300–400 miljoonaa]

[300–400 miljoonaa]

| (94) | Starbucks ilmoitti, että otsikon ”TUOTOT: PAKATTU KAHVI” (Taulukko 2) alla ilmoitetut tuotot liittyvät SMBV:n paahto- ja pakkaustoimintoihin. Muut tuotot liittyvät Starbucksin mukaan SMBV:n hallinnollisiin ja logistisiin tukitoimintoihin. Pieni osa Alankomaissa paahdetusta kahvista menee ulkopuolisille valmistajille jatkokäsittelyyn. Tämä koskee taulukon seuraavia kohtia: ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS -KAHVI”, ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS-VERISMO”, ”TUOTOT: LIUKOINEN KAHVI”, ”TUOTOT: JÄÄKAHVIN POHJA” ja ”TUOTOT: UUTE”. Nämä tuotot on myös luokiteltava hallinnollisista ja logistisista tukitoiminnoista saaduiksi tuotoiksi, koska niiden perusteena olevat tuotot, jotka laskutetaan kehittäjiltä, ovat ennemminkin kolmansien osapuolten kuin SMBV:n luomaa arvoa. Starbucksin mukaan nämä tuotot ovat kuitenkin vain pieni osa SMBV:n paahtotoiminnan kokonaistuotoista. |
| --- | --- |

(94)

Starbucks ilmoitti, että otsikon ”TUOTOT: PAKATTU KAHVI” (Taulukko 2) alla ilmoitetut tuotot liittyvät SMBV:n paahto- ja pakkaustoimintoihin. Muut tuotot liittyvät Starbucksin mukaan SMBV:n hallinnollisiin ja logistisiin tukitoimintoihin. Pieni osa Alankomaissa paahdetusta kahvista menee ulkopuolisille valmistajille jatkokäsittelyyn. Tämä koskee taulukon seuraavia kohtia: ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS -KAHVI”, ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS-VERISMO”, ”TUOTOT: LIUKOINEN KAHVI”, ”TUOTOT: JÄÄKAHVIN POHJA” ja ”TUOTOT: UUTE”. Nämä tuotot on myös luokiteltava hallinnollisista ja logistisista tukitoiminnoista saaduiksi tuotoiksi, koska niiden perusteena olevat tuotot, jotka laskutetaan kehittäjiltä, ovat ennemminkin kolmansien osapuolten kuin SMBV:n luomaa arvoa. Starbucksin mukaan nämä tuotot ovat kuitenkin vain pieni osa SMBV:n paahtotoiminnan kokonaistuotoista.

| (95) | Hintojen osalta Starbucks toimitti vuosien 2013 ja 2014 eri neljänneksiltä [...] hinnastoesimerkkejä, joissa esitetään Starbucksin myymien kahvituotteiden ja muiden tuotteiden hintoja. Starbucksin mukaan [...]. |
| --- | --- |

(95)

Hintojen osalta Starbucks toimitti vuosien 2013 ja 2014 eri neljänneksiltä [...] hinnastoesimerkkejä, joissa esitetään Starbucksin myymien kahvituotteiden ja muiden tuotteiden hintoja. Starbucksin mukaan [...].

| (96) | Kahvituotteiden hinnoittelun osalta hinnat lasketaan kuluihin perustuvilla kaavoilla, ja ne vaihtelevat tuotteittain. Starbucks toimitti kuvan kulujen laskentakaavasta, joka koskee tuotetta ”[sertifiointiohjelman kahvituote e]”. Tätä tuotetta SMBV myy määrällisesti eniten. SMBV:n myymälöiltä laskuttamat kahvihinnat lasketaan niiden kulujen perusteella, jotka SCTC maksaa raakakahvista, ja niihin lisätään kulut [...] kahvin hankinnasta ja kahvin [...]. Tähän summaan ”[...]” lisätään [...] ja [...] koskevat kulut, ja näin saadaan paahdetun kahvin hinta. Lisäksi maksetaan kolmannelle osapuolelle maksettava lisenssimaksu, joka liittyy [sertifiointiohjelman] hyväksyntään (49). |
| --- | --- |

(96)

Kahvituotteiden hinnoittelun osalta hinnat lasketaan kuluihin perustuvilla kaavoilla, ja ne vaihtelevat tuotteittain. Starbucks toimitti kuvan kulujen laskentakaavasta, joka koskee tuotetta ”[sertifiointiohjelman kahvituote e]”. Tätä tuotetta SMBV myy määrällisesti eniten. SMBV:n myymälöiltä laskuttamat kahvihinnat lasketaan niiden kulujen perusteella, jotka SCTC maksaa raakakahvista, ja niihin lisätään kulut [...] kahvin hankinnasta ja kahvin [...]. Tähän summaan ”[...]” lisätään [...] ja [...] koskevat kulut, ja näin saadaan paahdetun kahvin hinta. Lisäksi maksetaan kolmannelle osapuolelle maksettava lisenssimaksu, joka liittyy [sertifiointiohjelman] hyväksyntään (49).

49

| (97) | SMBV:n myymälöille myymien muiden kuin kahvituotteiden hinnoista Starbucks ilmoitti, että SMBV:n myymälöille toimittamien muiden kuin kahvituotteiden hinnat määräytyvät lisäämällä ostohintoihin ns. [kustannusvastaavuusmarginaali]. SMBV laskuttaa [kustannusvastaavuusmarginaalin] [...] kulujen takaisinsaamiseksi. Se ei kata kuitenkaan vain SMBV:n [...] kuluja, vaan myös kaikki [...] oleelliset [...] kulut. Koska muiden kuin kahvituotteiden lopulliset hinnat, jotka SMBV laskuttaa myymälöiltä, lasketaan soveltamalla [kustannusvastaavuusmarginaalia] tuotekuluihin, SMBV:n kirjaamat tulot muista kuin kahvituotteista vastaavat tätä [kustannusvastaavuusmarginaalia]. |
| --- | --- |

(97)

SMBV:n myymälöille myymien muiden kuin kahvituotteiden hinnoista Starbucks ilmoitti, että SMBV:n myymälöille toimittamien muiden kuin kahvituotteiden hinnat määräytyvät lisäämällä ostohintoihin ns. [kustannusvastaavuusmarginaali]. SMBV laskuttaa [kustannusvastaavuusmarginaalin] [...] kulujen takaisinsaamiseksi. Se ei kata kuitenkaan vain SMBV:n [...] kuluja, vaan myös kaikki [...] oleelliset [...] kulut. Koska muiden kuin kahvituotteiden lopulliset hinnat, jotka SMBV laskuttaa myymälöiltä, lasketaan soveltamalla [kustannusvastaavuusmarginaalia] tuotekuluihin, SMBV:n kirjaamat tulot muista kuin kahvituotteista vastaavat tätä [kustannusvastaavuusmarginaalia].

| (98) | SMBV:n suurin kuluerä ovat palkkakustannukset, joiden määrä vuonna 2014 oli [1–10 miljoonaa] euroa kokonaistoimintakustannuksista, jotka olivat kyseisenä vuotena 16 124 000 euroa. SMBV:n muita suuria toimintakuluja vuonna 2014 olivat palkkaan liittyvät kulut, ennakonpidätykset, kiinteistöjen vuokrat ja leasingmaksut sekä laitteiden poistot ja aineettomien hyödykkeiden poistot. Vaikka SMBV:llä ei ollut aineettomien hyödykkeiden poistokuluja ennen vuotta 2013, se oli yksi suurimmista toimintakulueristä vuonna 2014. Sen määrä oli 628 000 euroa, joka on suurempi kulu kyseisenä vuonna kuin laitteiden korjaus ja huolto, sähkö, luottotappiot, toimisto- ja tietokonetarvikkeet ja muut kulut (esimerkiksi ohjelmistolisenssikulut, jotka on merkitty erilliseksi eräksi). Aineettomien hyödykkeiden poistokulut näyttävät liittyvän teollis- ja tekijänoikeuksiin, jotka on merkitty kirjanpitoon ensimmäisen kerran vuonna 2012, jolloin niitä olisi hankittu yli neljällä miljoonalla eurolla. Lisäksi vuodelle 2014 kirjattiin suuri toimintameno markkinatutkimuksen nimellä. Kulun määrä oli [100–200 tuhatta] euroa. |
| --- | --- |

(98)

SMBV:n suurin kuluerä ovat palkkakustannukset, joiden määrä vuonna 2014 oli [1–10 miljoonaa] euroa kokonaistoimintakustannuksista, jotka olivat kyseisenä vuotena 16 124 000 euroa. SMBV:n muita suuria toimintakuluja vuonna 2014 olivat palkkaan liittyvät kulut, ennakonpidätykset, kiinteistöjen vuokrat ja leasingmaksut sekä laitteiden poistot ja aineettomien hyödykkeiden poistot. Vaikka SMBV:llä ei ollut aineettomien hyödykkeiden poistokuluja ennen vuotta 2013, se oli yksi suurimmista toimintakulueristä vuonna 2014. Sen määrä oli 628 000 euroa, joka on suurempi kulu kyseisenä vuonna kuin laitteiden korjaus ja huolto, sähkö, luottotappiot, toimisto- ja tietokonetarvikkeet ja muut kulut (esimerkiksi ohjelmistolisenssikulut, jotka on merkitty erilliseksi eräksi). Aineettomien hyödykkeiden poistokulut näyttävät liittyvän teollis- ja tekijänoikeuksiin, jotka on merkitty kirjanpitoon ensimmäisen kerran vuonna 2012, jolloin niitä olisi hankittu yli neljällä miljoonalla eurolla. Lisäksi vuodelle 2014 kirjattiin suuri toimintameno markkinatutkimuksen nimellä. Kulun määrä oli [100–200 tuhatta] euroa.

2.6.2   Rojaltimaksut

Rojaltimaksut

| (99) | SMBV:n Alankomaissa verotettavista tuloista, jotka määritetään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen nojalla yrityksen toimintamenojen perusteella, vähennetään Alki LP:lle maksetut rojaltimaksut. Komissio pyysi Alankomailta ja Starbucksilta lisätietoja rojaltimaksun määrästä ja veron perusteen tarkasta laskentatavasta. |
| --- | --- |

(99)

SMBV:n Alankomaissa verotettavista tuloista, jotka määritetään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen nojalla yrityksen toimintamenojen perusteella, vähennetään Alki LP:lle maksetut rojaltimaksut. Komissio pyysi Alankomailta ja Starbucksilta lisätietoja rojaltimaksun määrästä ja veron perusteen tarkasta laskentatavasta.

| (100) | Jäljennös SMBV:n tilinpäätöksessä esitetystä tuloslaskelmasta on taulukossa 3.

  Taulukko 3


  SMBV:n tuloslaskelmat 2001–2014



















  (euroa) |
| --- | --- |
| | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Myynti | 14 067 934 | 51 700 060 | 63 950 312 | 83 240 391 | 108 855 325 | 118 663 171 | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| Suorat myyntikustannukset | (15 398 686 ) | (41 799 345 ) | (50 148 768 ) | (68 349 376 ) | (85 467 406 ) | (98 615 765 ) | (108 107 101 ) | (115 352 332 ) | (120 020 824 ) | (153 275 834 ) | (252 500 829 ) | (286 969 488 ) | (305 831 016 ) |
| Raakakahvin osuus
   (*2) | [0-10 miljoonaa] | [10-20 miljoonaa] | [10-20 miljoonaa] | [10-20 miljoonaa] | [10-20 miljoonaa] | [20-30 miljoonaa] | [20-30 miljoonaa] | [20-30 miljoonaa] | [30-40 miljoonaa] | [40-50 miljoonaa] | [60-70 miljoonaa] | [60-70 miljoonaa] | [60-70 miljoonaa] |
| Bruttokate | (1 330 752 ) | 9 900 715 | 13 801 544 | 14 891 015 | 23 387 919 | 20 047 406 | 20 677 580 | 20 325 275 | 22 606 419 | 30 883 263 | 33 716 550 | 40 662 965 | 44 707 836 |
| Yleis- ja hallintokulut | (3 150 256 ) | (8 474 279 ) | (8 997 548 ) | (5 086 145 ) | (7 303 608 ) | (10 158 687 ) | (15 221 123 ) | (16 742 108 ) | (16 835 153 ) | (14 303 059 ) | (17 469 758 ) | (16 626 967 ) | (16 124 052 ) |
| Valuuttakurssi | 219 905 | 33 743 | 5 102 | 24 784 | (388 855 ) | (166 915 ) | (467 072 ) | 1 849 067 | (2 266 492 ) | (2 089 448 ) | (8 162 650 ) | 709 539 | (2 272 582 ) |
| Muut menot (ks. huomautus) | 4 744 084 | 526 555 | (2 165 152 ) | (6 336 360 ) | (11 594 191 ) | (4 699 336 ) | (1 698 150 ) | (2 470 449 ) | (1 079 817 ) | (12 352 838 ) | (5 786 211 ) | (22 812 962 ) | (24 285 088 ) |
| Käyttökate | 482 981 | 1 986 734 | 2 643 946 | 3 493 294 | 4 101 265 | 5 022 468 | 3 291 235 | 2 961 785 | 2 424 957 | 2 137 918 | 2 297 931 | 1 932 575 | 2 026 114 |
| Korkotulot | 17 328 | 34 576 | 27 668 | 51 766 | 167 195 | 248 997 | 304 939 | 86 995 | 45 402 | 30 073 | 18 763 | 14 200 | 76 209 |
| Korkomenot | 0 | (803 856 ) | (1 263 915 ) | (1 272 114 ) | (817 041 ) | (2 356 989 ) | (2 097 056 ) | (1 345 779 ) | (817 041 ) | (737 371 ) | (735 233 ) | (411 315 ) | (434 454 ) |
| Tulos ennen veroja | 500 309 | 1 217 454 | 1 407 699 | 2 272 946 | 2 763 349 | 2 914 476 | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| Yhteisövero | (171 805 ) | (418 774 ) | (484 408 ) | (733 370 ) | (783 194 ) | (844 309 ) | (383 909 ) | (427 159 ) | (428 611 ) | (337 599 ) | (395 365 ) | (391 220 ) | (575 812 ) |
| Vuoden nettotulos | 328 504 | 798 680 | 923 291 | 1 539 576 | 1 980 155 | 2 070 167 | 1 115 209 | 1 275 842 | 1 224 707 | 1 093 021 | 1 186 096 | 1 144 240 | 1 092 057 |

(100)

Jäljennös SMBV:n tilinpäätöksessä esitetystä tuloslaskelmasta on taulukossa 3.

Taulukko 3

Taulukko 3

SMBV:n tuloslaskelmat 2001–2014

SMBV:n tuloslaskelmat 2001–2014

(euroa)

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Myynti

14 067 934

51 700 060

63 950 312

83 240 391

108 855 325

118 663 171

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

Suorat myyntikustannukset

(15 398 686 )

(41 799 345 )

(50 148 768 )

(68 349 376 )

(85 467 406 )

(98 615 765 )

(108 107 101 )

(115 352 332 )

(120 020 824 )

(153 275 834 )

(252 500 829 )

(286 969 488 )

(305 831 016 )

Raakakahvin osuus
   (*2)

Raakakahvin osuus

*2

[0-10 miljoonaa]

[10-20 miljoonaa]

[10-20 miljoonaa]

[10-20 miljoonaa]

[10-20 miljoonaa]

[20-30 miljoonaa]

[20-30 miljoonaa]

[20-30 miljoonaa]

[30-40 miljoonaa]

[40-50 miljoonaa]

[60-70 miljoonaa]

[60-70 miljoonaa]

[60-70 miljoonaa]

Bruttokate

Bruttokate

(1 330 752 )

9 900 715

13 801 544

14 891 015

23 387 919

20 047 406

20 677 580

20 325 275

22 606 419

30 883 263

33 716 550

40 662 965

44 707 836

Yleis- ja hallintokulut

(3 150 256 )

(8 474 279 )

(8 997 548 )

(5 086 145 )

(7 303 608 )

(10 158 687 )

(15 221 123 )

(16 742 108 )

(16 835 153 )

(14 303 059 )

(17 469 758 )

(16 626 967 )

(16 124 052 )

Valuuttakurssi

219 905

33 743

5 102

24 784

(388 855 )

(166 915 )

(467 072 )

1 849 067

(2 266 492 )

(2 089 448 )

(8 162 650 )

709 539

(2 272 582 )

Muut menot (ks. huomautus)

4 744 084

526 555

(2 165 152 )

(6 336 360 )

(11 594 191 )

(4 699 336 )

(1 698 150 )

(2 470 449 )

(1 079 817 )

(12 352 838 )

(5 786 211 )

(22 812 962 )

(24 285 088 )

Käyttökate

Käyttökate

482 981

1 986 734

2 643 946

3 493 294

4 101 265

5 022 468

3 291 235

2 961 785

2 424 957

2 137 918

2 297 931

1 932 575

2 026 114

Korkotulot

17 328

34 576

27 668

51 766

167 195

248 997

304 939

86 995

45 402

30 073

18 763

14 200

76 209

Korkomenot

0

(803 856 )

(1 263 915 )

(1 272 114 )

(817 041 )

(2 356 989 )

(2 097 056 )

(1 345 779 )

(817 041 )

(737 371 )

(735 233 )

(411 315 )

(434 454 )

Tulos ennen veroja

500 309

1 217 454

1 407 699

2 272 946

2 763 349

2 914 476

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

Yhteisövero

(171 805 )

(418 774 )

(484 408 )

(733 370 )

(783 194 )

(844 309 )

(383 909 )

(427 159 )

(428 611 )

(337 599 )

(395 365 )

(391 220 )

(575 812 )

Vuoden nettotulos

Vuoden nettotulos

328 504

798 680

923 291

1 539 576

1 980 155

2 070 167

1 115 209

1 275 842

1 224 707

1 093 021

1 186 096

1 144 240

1 092 057

| (101) | Tilinpäätöksen huomautuksissa kuluerä ”Muut kulut” taulukossa 3 määritellään seuraavasti: ”Muut kulut liittyvät tytäryhtiön [CV 1] rojaltisopimukseen, joka tehtiin Alki LP:n kanssa 13 päivänä joulukuuta 2006, ja ne perustuvat Alankomaiden veroviranomaisten tekemään verotuspäätökseen.” Ennakkohinnoittelusopimus, johon tämä alaviite liittyy, on SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus, ja SMBV:n tilintarkastaja tulkitsi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta siten, että sen perusteella määritetään rojaltimaksut, jotka SMBV maksaa Alki LP:lle. |
| --- | --- |

(101)

Tilinpäätöksen huomautuksissa kuluerä ”Muut kulut” taulukossa 3 määritellään seuraavasti: ”Muut kulut liittyvät tytäryhtiön [CV 1] rojaltisopimukseen, joka tehtiin Alki LP:n kanssa 13 päivänä joulukuuta 2006, ja ne perustuvat Alankomaiden veroviranomaisten tekemään verotuspäätökseen.” Ennakkohinnoittelusopimus, johon tämä alaviite liittyy, on SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus, ja SMBV:n tilintarkastaja tulkitsi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta siten, että sen perusteella määritetään rojaltimaksut, jotka SMBV maksaa Alki LP:lle.

| (102) | Nämä rojaltimaksut lasketaan tuloslaskelmassa jäännöksenä. SMBV:n tuloslaskelmaa laadittaessa kaikkien muiden lukujen kuin rojaltimaksujen on todettu tai niiden oletetaan olevan hinnoiteltu markkinaehtoisesti. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitun hinnoittelun mukaan verotettavaksi tuloksi (kohta ”Tulos ennen veroja” kuvassa 2) on laskettu noin [9–12] prosenttia SMBV:n toimintakuluista (kohta ”Yleis- ja hallintokulut” kuvassa 2). Koska kohtaan ”Myynti” (kuva 2), kun kaikki kirjanpitoon merkityt kulut ennen rojaltimaksuja (50) on vähennetty, ei ole lisätty tätä verotettavaa tuloa, joka on laskettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella, SBMV maksaa tämän [9–12] prosentin voittolisän ylittävät tulot verovähennyskelpoisena rojaltimaksuna Alki LP:lle kahvin paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista (kohta ”Muut kulut” kuvassa 2). SMBV:n kirjanpidon perusteella rojaltimaksut maksetaan siis niin kuin on määritetty Alankomaiden verohallinnon tekemässä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa.

  Kuva 2




  2010/2011
  2019/2010
  EUR
  EUR
  Sales
  184 159 097
  142 627 243
  Direct Cost of sales
  (153 275 834)
  (120 020 824)
  Gross margin
  30 883 263
  22 606 419
  General and administrative expenses
  Operating Expense
  (14 303 059)
  (16 835 153)
  Foreign current exchange
  (2 089 448)
  (2 266 492)
  [9 – 12 %] voittolisä
  Operating result
  14 490 756
  3 504 774
  Other expenses = Royalty
  (12 352 838)
  (1 079 817)
  Interest income
  Interest expense
  (707 298)
  (771 639)
  Result before taxation
  1 430 620
  Taxable profit
  1 653 318
  Corporate income tax
  (337 599)
  (428 611)
  Net result for the year
  1 093 021
  1 224 707 |
| --- | --- |

(102)

Nämä rojaltimaksut lasketaan tuloslaskelmassa jäännöksenä. SMBV:n tuloslaskelmaa laadittaessa kaikkien muiden lukujen kuin rojaltimaksujen on todettu tai niiden oletetaan olevan hinnoiteltu markkinaehtoisesti. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitun hinnoittelun mukaan verotettavaksi tuloksi (kohta ”Tulos ennen veroja” kuvassa 2) on laskettu noin [9–12] prosenttia SMBV:n toimintakuluista (kohta ”Yleis- ja hallintokulut” kuvassa 2). Koska kohtaan ”Myynti” (kuva 2), kun kaikki kirjanpitoon merkityt kulut ennen rojaltimaksuja (50) on vähennetty, ei ole lisätty tätä verotettavaa tuloa, joka on laskettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella, SBMV maksaa tämän [9–12] prosentin voittolisän ylittävät tulot verovähennyskelpoisena rojaltimaksuna Alki LP:lle kahvin paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista (kohta ”Muut kulut” kuvassa 2). SMBV:n kirjanpidon perusteella rojaltimaksut maksetaan siis niin kuin on määritetty Alankomaiden verohallinnon tekemässä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa.

50

Kuva 2

Kuva 2

2010/2011

2019/2010

EUR

EUR

Sales

184 159 097

142 627 243

Direct Cost of sales

(153 275 834)

(120 020 824)

Gross margin

30 883 263

22 606 419

General and administrative expenses

Operating Expense

(14 303 059)

(16 835 153)

Foreign current exchange

(2 089 448)

(2 266 492)

[9 – 12 %] voittolisä

Operating result

14 490 756

3 504 774

Other expenses = Royalty

(12 352 838)

(1 079 817)

Interest income

Interest expense

(707 298)

(771 639)

Result before taxation

1 430 620

Taxable profit

1 653 318

Corporate income tax

(337 599)

(428 611)

Net result for the year

1 093 021

1 224 707

| (103) | Koska veron peruste SMBV:n kirjanpidossa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen soveltamiskaudella on suurin piirtein mutta ei täsmälleen [9–12] prosenttia joka vuoden ”yleis- ja hallintokuluista”, komissio pyysi Starbucksia toimittamaan tiedot joka vuoden todellisista kustannuksista, joita veron perusteen laskemisessa on käytetty. Starbucks toimitti tiedot niiden toimintamenojen määrästä, joita on käytetty jokaisen vuoden verotettavan tulon laskemisessa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella, ja myös aiemmilta tilikausilta (vuodesta 2001 lähtien), kun edellinen ennakkohinnoittelusopimus oli voimassa. Jokaisella tilikaudella, jolla SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta on sovellettu, veron perusteen laskemisessa huomioon otetut kustannukset ovat pienemmät mutta kuitenkin lähellä sitä määrää, joka on ilmoitettu kohdassa ”yleis- ja hallintokulut”. Esimerkiksi tilikaudella 2012–2013 nämä kulut olivat 15 694 137 euroa ja tilikaudella 2007–2008 ne olivat 15 055 253 euroa. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen soveltamista edeltäneillä tilikausilla kulut, jotka otettiin huomioon veron perusteen laskemisessa, olivat paljon suuremmat, koska Starbucksin mukaan niihin sisältyvät myös [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] laskuttamat kulut. Esimerkiksi tilikaudella 2006–2007 veron perustetta laskettaessa huomioon otetut kulut olivat [30–40 miljoonaa] euroa. Tämä selittää, miksi yhtiövero pieneni yli puolella, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tuli voimaan (51): tilikaudella 2006–2007 yhtiövero oli 844 309 euroa, mutta tilikaudella 2007–2008 se oli enää 383 909 euroa, kuten taulukosta 3 käy ilmi. |
| --- | --- |

(103)

Koska veron peruste SMBV:n kirjanpidossa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen soveltamiskaudella on suurin piirtein mutta ei täsmälleen [9–12] prosenttia joka vuoden ”yleis- ja hallintokuluista”, komissio pyysi Starbucksia toimittamaan tiedot joka vuoden todellisista kustannuksista, joita veron perusteen laskemisessa on käytetty. Starbucks toimitti tiedot niiden toimintamenojen määrästä, joita on käytetty jokaisen vuoden verotettavan tulon laskemisessa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella, ja myös aiemmilta tilikausilta (vuodesta 2001 lähtien), kun edellinen ennakkohinnoittelusopimus oli voimassa. Jokaisella tilikaudella, jolla SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta on sovellettu, veron perusteen laskemisessa huomioon otetut kustannukset ovat pienemmät mutta kuitenkin lähellä sitä määrää, joka on ilmoitettu kohdassa ”yleis- ja hallintokulut”. Esimerkiksi tilikaudella 2012–2013 nämä kulut olivat 15 694 137 euroa ja tilikaudella 2007–2008 ne olivat 15 055 253 euroa. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen soveltamista edeltäneillä tilikausilla kulut, jotka otettiin huomioon veron perusteen laskemisessa, olivat paljon suuremmat, koska Starbucksin mukaan niihin sisältyvät myös [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] laskuttamat kulut. Esimerkiksi tilikaudella 2006–2007 veron perustetta laskettaessa huomioon otetut kulut olivat [30–40 miljoonaa] euroa. Tämä selittää, miksi yhtiövero pieneni yli puolella, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tuli voimaan (51): tilikaudella 2006–2007 yhtiövero oli 844 309 euroa, mutta tilikaudella 2007–2008 se oli enää 383 909 euroa, kuten taulukosta 3 käy ilmi.

51

2.6.3   Tietoa Alki LP:stä

Tietoa Alki LP:stä

| (104) | Vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kysymyksiin Alankomaat toimitti kuvauksen Alki LP:n lisenssioikeuksista, joiden nojalla käytetään ja alilisensoidaan niitä teollis- ja tekijänoikeuksia, joista SMBV maksaa Alki LP:lle rojaltimaksuja. Alankomaat selitti, että näissä teollis- ja tekijänoikeuksissa on kolme luokkaa: i) tavaramerkkioikeudet (52), ii) Starbucks-järjestelmän oikeudet (53) ja iii) kahviin liittyvät oikeudet (54). Alankomaat täsmensi, että kahviin liittyvä asiantuntemus ja tieto sisältää raakakahvin sekoittamisohjeiden ja raakakahvin paahtamisprosessin sekä muiden kahvituotteiden tuotantoa koskevien luottamuksellisten tietojen, tekniikan ja erikoisasiantuntemuksen käytön ja sovellukset (55). |
| --- | --- |

(104)

Vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kysymyksiin Alankomaat toimitti kuvauksen Alki LP:n lisenssioikeuksista, joiden nojalla käytetään ja alilisensoidaan niitä teollis- ja tekijänoikeuksia, joista SMBV maksaa Alki LP:lle rojaltimaksuja. Alankomaat selitti, että näissä teollis- ja tekijänoikeuksissa on kolme luokkaa: i) tavaramerkkioikeudet (52), ii) Starbucks-järjestelmän oikeudet (53) ja iii) kahviin liittyvät oikeudet (54). Alankomaat täsmensi, että kahviin liittyvä asiantuntemus ja tieto sisältää raakakahvin sekoittamisohjeiden ja raakakahvin paahtamisprosessin sekä muiden kahvituotteiden tuotantoa koskevien luottamuksellisten tietojen, tekniikan ja erikoisasiantuntemuksen käytön ja sovellukset (55).

52

53

54

55

| (105) | Lisäksi Alankomaat totesi, että johdanto-osan 142 kappaleessa kuvatun paahtosopimuksen nojalla Alki LP on päätoimija, joka vastaa kaikista yrityksen riskeistä ja yritystoimintaan liittyvien toimintojen toteuttamisesta (56). Alankomaiden mukaan rojaltimaksut eivät näin ollen ole pelkästään korvaus teollis- ja tekijänoikeuksista, vaan ne liittyvät myös Alki LP:n päätoimijan rooliin. |
| --- | --- |

(105)

Lisäksi Alankomaat totesi, että johdanto-osan 142 kappaleessa kuvatun paahtosopimuksen nojalla Alki LP on päätoimija, joka vastaa kaikista yrityksen riskeistä ja yritystoimintaan liittyvien toimintojen toteuttamisesta (56). Alankomaiden mukaan rojaltimaksut eivät näin ollen ole pelkästään korvaus teollis- ja tekijänoikeuksista, vaan ne liittyvät myös Alki LP:n päätoimijan rooliin.

56

| (106) | Starbucks tarkensi Alki LP:stä, ettei sen palkkalistoilla ole työntekijöitä, jotka toimisivat sen paahtosopimuksen mukaisessa päätoimijan roolissa, eikä myöskään sen yhtiömiehillä ole palkkalistoillaan työntekijöitä, jotka toimisivat tässä roolissa. Starbucksin mukaan Alki LP toteuttaa tätä rooliaan Starbucksin Yhdysvalloissa sijaitsevien yksiköiden [kustannusten jakamista koskevan sopimuksen] nojalla antaman ohjauksen, asiantuntemuksen ja vaadittujen toimintojen avulla (57). Starbucksin mukaan ja kuten käy ilmi kommandiittiyhtiösopimuksesta, jolla Alki LP on perustettu, SCI UK I, Inc. (58). ja Starbucks Coffee International, Inc. (59).ovat Alki LP:n yhtiömiehiä. |
| --- | --- |

(106)

Starbucks tarkensi Alki LP:stä, ettei sen palkkalistoilla ole työntekijöitä, jotka toimisivat sen paahtosopimuksen mukaisessa päätoimijan roolissa, eikä myöskään sen yhtiömiehillä ole palkkalistoillaan työntekijöitä, jotka toimisivat tässä roolissa. Starbucksin mukaan Alki LP toteuttaa tätä rooliaan Starbucksin Yhdysvalloissa sijaitsevien yksiköiden [kustannusten jakamista koskevan sopimuksen] nojalla antaman ohjauksen, asiantuntemuksen ja vaadittujen toimintojen avulla (57). Starbucksin mukaan ja kuten käy ilmi kommandiittiyhtiösopimuksesta, jolla Alki LP on perustettu, SCI UK I, Inc. (58). ja Starbucks Coffee International, Inc. (59).ovat Alki LP:n yhtiömiehiä.

57

58

59

| (107) | Starbucks selvensi, että Alki LP lisättiin konsernirakenteeseen joulukuussa 2006 osana kustannusten jakamista koskevan sopimuksen laajentamista, jonka tarkoituksena oli kattaa koko Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alue sekä Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat. Lisäämällä Alki LP:n rakenteeseen Starbucks vältti sen, että Alki LP:n saamat rojaltitulot olisi yhdistetty suoraan Alki LP:n yhtiömiesten tuloihin Yhdysvaltojen verolainsäädännön nojalla. |
| --- | --- |

(107)

Starbucks selvensi, että Alki LP lisättiin konsernirakenteeseen joulukuussa 2006 osana kustannusten jakamista koskevan sopimuksen laajentamista, jonka tarkoituksena oli kattaa koko Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alue sekä Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat. Lisäämällä Alki LP:n rakenteeseen Starbucks vältti sen, että Alki LP:n saamat rojaltitulot olisi yhdistetty suoraan Alki LP:n yhtiömiesten tuloihin Yhdysvaltojen verolainsäädännön nojalla.

2.6.4   Alki LP:n maksut Starbucks Corporationille kustannusten jakamista koskevan sopimuksen mukaisesti

Alki LP:n maksut Starbucks Corporationille kustannusten jakamista koskevan sopimuksen mukaisesti

| (108) | Koska sen paremmin Alki LP:llä kuin sen yhtiömiehilläkään ei ole yhtään työntekijää (60) ja koska Starbucks väittää, että Alki LP voi toteuttaa päätoimijan rooliaan kustannusten jakamista koskevan sopimuksen kautta, komissio pyysi tietoa tämän sopimuksen nojalla tehdyistä maksuista ja niihin liittyvistä palveluista sekä siitä, miten Alki LP on rahoittanut nämä maksut. Starbucks toimitti seuraavan yhteenvedon Alki LP:n Starbucks US:lle maksamista maksuista, jotka on jaoteltu eri tyyppeihin. |
| --- | --- |

(108)

Koska sen paremmin Alki LP:llä kuin sen yhtiömiehilläkään ei ole yhtään työntekijää (60) ja koska Starbucks väittää, että Alki LP voi toteuttaa päätoimijan rooliaan kustannusten jakamista koskevan sopimuksen kautta, komissio pyysi tietoa tämän sopimuksen nojalla tehdyistä maksuista ja niihin liittyvistä palveluista sekä siitä, miten Alki LP on rahoittanut nämä maksut. Starbucks toimitti seuraavan yhteenvedon Alki LP:n Starbucks US:lle maksamista maksuista, jotka on jaoteltu eri tyyppeihin.

60

| (109) | Alki LP maksaa siis rojaltimaksuja kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla Starbucks US:lle kolmeen luokkaan kuuluvista teollis- ja tekijänoikeuksista, joiden käyttöoikeuden Starbucks US myöntää Alki LP:lle. Nämä rojaltimaksut koostuvat i) kertaluonteisesta rojaltista, joka koskee brändi-/tavaramerkkioikeuksia, ii) kertaluonteisesta rojaltista, joka koskee liiketoimintakonseptiin liittyviä oikeuksia, ja iii) jatkuvasta rojaltista, joka koskee kahviin liittyvää asiantuntemusta. |
| --- | --- |

(109)

Alki LP maksaa siis rojaltimaksuja kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla Starbucks US:lle kolmeen luokkaan kuuluvista teollis- ja tekijänoikeuksista, joiden käyttöoikeuden Starbucks US myöntää Alki LP:lle. Nämä rojaltimaksut koostuvat i) kertaluonteisesta rojaltista, joka koskee brändi-/tavaramerkkioikeuksia, ii) kertaluonteisesta rojaltista, joka koskee liiketoimintakonseptiin liittyviä oikeuksia, ja iii) jatkuvasta rojaltista, joka koskee kahviin liittyvää asiantuntemusta.

| (110) | Rojaltimaksun suuruus lasketaan sellaisen kaavan perusteella, jonka lähtökohtana on jäännösvoittovaranto. Jäännösvoittovaranto on SMBV:n ja Starbucks Coffee BV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen summa (61) ja tuloa, jota Alki LP saa Starbucks Corporationilta (62). Tästä määrästä vähennetään Alki LP:n toteuttamien rutiinitoimintojen markkinaehtoinen tuotto (63). [...]. Tältä osin tehdään siis ero yhtäältä brändiä/tavaramerkkiä ja liiketoimintakonseptia ja toisaalta kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien välillä. Tätä eroa perustellaan sillä, että Alki LP:llä on liiketoimintakonseptiin liittyvien aineettomien hyödykkeiden ja tavaramerkkien/brändin tosiasiallinen omistajuus Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella, kun taas kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevien oikeuksien laillinen ja oikeudellinen omistajuus on Starbucks US:llä. |
| --- | --- |

(110)

Rojaltimaksun suuruus lasketaan sellaisen kaavan perusteella, jonka lähtökohtana on jäännösvoittovaranto. Jäännösvoittovaranto on SMBV:n ja Starbucks Coffee BV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen summa (61) ja tuloa, jota Alki LP saa Starbucks Corporationilta (62). Tästä määrästä vähennetään Alki LP:n toteuttamien rutiinitoimintojen markkinaehtoinen tuotto (63). [...]. Tältä osin tehdään siis ero yhtäältä brändiä/tavaramerkkiä ja liiketoimintakonseptia ja toisaalta kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien välillä. Tätä eroa perustellaan sillä, että Alki LP:llä on liiketoimintakonseptiin liittyvien aineettomien hyödykkeiden ja tavaramerkkien/brändin tosiasiallinen omistajuus Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella, kun taas kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevien oikeuksien laillinen ja oikeudellinen omistajuus on Starbucks US:llä.

61

62

63

| (111) | Liiketoimintakonseptiin liittyvien aineettomien hyödykkeiden ja brändien/tavaramerkkien tosiasiallinen omistajuus Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella siirrettiin Starbucks Corporationilta [CV 1:lle] vuonna 2002 ja Alki LP:lle vuonna 2006. Tosiasiallisen omistajuuden osalta [CV 1] ja Alki LP maksoivat kertaluonteisia rojaltimaksuja, joiden yhteydessä se prosenttiosuus Yhdysvaltojen kustannusosuudesta, joka Alki LP:n täytyi maksaa Starbucks US:lle, pieneni poikkeuksellisesti siten, että kun se vuonna 2002 oli tavaramerkin osalta [65–70] prosenttia, vuodesta 2010 alkaen se on ollut [0,5–1] prosenttia, ja kun se vuonna 2002 oli liiketoimintakonseptiin liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien osalta [70–75] prosenttia, vuodesta 2010 alkaen se on ollut [0–0,5] prosenttia. Näillä kertaluonteisilla maksuilla Alki LP:n katsotaan maksaneen näiden kahden luokan teollis- ja tekijänoikeuksien tosiasiallisen omistajuuden Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella kokonaan. Kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien osalta Alki LP maksaa tähän teollis- ja tekijänoikeuksien luokkaan kohdistetusta jäännösvoitosta noin [70–75] prosentin suuruisen jatkuvan rojaltimaksun Starbucks US:lle. |
| --- | --- |

(111)

Liiketoimintakonseptiin liittyvien aineettomien hyödykkeiden ja brändien/tavaramerkkien tosiasiallinen omistajuus Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella siirrettiin Starbucks Corporationilta [CV 1:lle] vuonna 2002 ja Alki LP:lle vuonna 2006. Tosiasiallisen omistajuuden osalta [CV 1] ja Alki LP maksoivat kertaluonteisia rojaltimaksuja, joiden yhteydessä se prosenttiosuus Yhdysvaltojen kustannusosuudesta, joka Alki LP:n täytyi maksaa Starbucks US:lle, pieneni poikkeuksellisesti siten, että kun se vuonna 2002 oli tavaramerkin osalta [65–70] prosenttia, vuodesta 2010 alkaen se on ollut [0,5–1] prosenttia, ja kun se vuonna 2002 oli liiketoimintakonseptiin liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien osalta [70–75] prosenttia, vuodesta 2010 alkaen se on ollut [0–0,5] prosenttia. Näillä kertaluonteisilla maksuilla Alki LP:n katsotaan maksaneen näiden kahden luokan teollis- ja tekijänoikeuksien tosiasiallisen omistajuuden Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella kokonaan. Kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien osalta Alki LP maksaa tähän teollis- ja tekijänoikeuksien luokkaan kohdistetusta jäännösvoitosta noin [70–75] prosentin suuruisen jatkuvan rojaltimaksun Starbucks US:lle.

| (112) | Starbucks toimitti yhteenvedon jatkuvista rojaltimaksuista ja kertaluonteisista maksuista, jotka [CV 1] ja Alki LP olivat maksaneet vuosina 2005–2014. Kertaluonteisten maksujen osalta [CV 1] maksoi yhteensä [1–10] miljoonaa euroa kertaluonteisina maksuina tavaramerkkiin ja liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista Starbucks Corporationille (64) (65). Joulukuussa 2006 [CV 1] siirsi kustannusten jakamista koskevan sopimuksen Alki LP:lle. Vuosina 2007–2014 Alki LP maksoi [1–10] miljoonaa euroa tavaramerkkiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista ja [20–30] miljoonaa euroa liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista (66). Kertaluonteisia maksuja maksettiin siis yhteensä [10–20] miljoonaa euroa tavaramerkkiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista ja [20–30] miljoonaa liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista. Vuonna 2014 Alki LP siirsi teollis- ja tekijänoikeuksien tosiasiallisen omistajuuden Starbucks EMEA Ltd:lle, josta se kirjasi tuloslaskelmaansa [1–1,5] miljardin euron voiton muut toiminnan tuotot -kohtaan. Kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevista teollis- ja tekijänoikeuksista Alki LP maksoi jatkuvia rojaltimaksuja keskimäärin [1–10] miljoonaa euroa vuodessa (yhteensä [70–80] miljoonaa euroa) vuosina 2005–2014 Starbucks Corporationille (67). |
| --- | --- |

(112)

Starbucks toimitti yhteenvedon jatkuvista rojaltimaksuista ja kertaluonteisista maksuista, jotka [CV 1] ja Alki LP olivat maksaneet vuosina 2005–2014. Kertaluonteisten maksujen osalta [CV 1] maksoi yhteensä [1–10] miljoonaa euroa kertaluonteisina maksuina tavaramerkkiin ja liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista Starbucks Corporationille (64) (65). Joulukuussa 2006 [CV 1] siirsi kustannusten jakamista koskevan sopimuksen Alki LP:lle. Vuosina 2007–2014 Alki LP maksoi [1–10] miljoonaa euroa tavaramerkkiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista ja [20–30] miljoonaa euroa liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista (66). Kertaluonteisia maksuja maksettiin siis yhteensä [10–20] miljoonaa euroa tavaramerkkiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista ja [20–30] miljoonaa liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista. Vuonna 2014 Alki LP siirsi teollis- ja tekijänoikeuksien tosiasiallisen omistajuuden Starbucks EMEA Ltd:lle, josta se kirjasi tuloslaskelmaansa [1–1,5] miljardin euron voiton muut toiminnan tuotot -kohtaan. Kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevista teollis- ja tekijänoikeuksista Alki LP maksoi jatkuvia rojaltimaksuja keskimäärin [1–10] miljoonaa euroa vuodessa (yhteensä [70–80] miljoonaa euroa) vuosina 2005–2014 Starbucks Corporationille (67).

64

65

66

67

| (113) | Kertaluonteisten ja jatkuvien rojaltimaksujen lisäksi Alki LP maksaa palvelumaksuja Starbucks Corporationin tuottamista palveluista ja kustannusten jakamiseen liittyviä maksuja tiettyjen aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä (68). Vuosina 2008–2014 Alki LP maksoi keskimäärin [1–10] miljoonaa euroa kustannusten jakamiseen liittyviä maksuja ja [1–10] miljoonaa euroa palvelumaksuja vuodessa. |
| --- | --- |

(113)

Kertaluonteisten ja jatkuvien rojaltimaksujen lisäksi Alki LP maksaa palvelumaksuja Starbucks Corporationin tuottamista palveluista ja kustannusten jakamiseen liittyviä maksuja tiettyjen aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä (68). Vuosina 2008–2014 Alki LP maksoi keskimäärin [1–10] miljoonaa euroa kustannusten jakamiseen liittyviä maksuja ja [1–10] miljoonaa euroa palvelumaksuja vuodessa.

68

2.6.5   Tietoa SCTC:stä ja SMBV:n maksamista raakakahvin hinnoista

Tietoa SCTC:stä ja SMBV:n maksamista raakakahvin hinnoista

| (114) | Koska SMBV hankkii raakakahvin konserniliiketoimen kautta – se siis ostaa ne SCTC:ltä –, komissio pyysi tietoja siitä, miten tällaisen konserninsisäisen liiketoimen hinnat määritetään ja miten kunkin vuoden hinta määritetään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta soveltaen. |
| --- | --- |

(114)

Koska SMBV hankkii raakakahvin konserniliiketoimen kautta – se siis ostaa ne SCTC:ltä –, komissio pyysi tietoja siitä, miten tällaisen konserninsisäisen liiketoimen hinnat määritetään ja miten kunkin vuoden hinta määritetään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta soveltaen.

| (115) | Starbucks toimitti SCTC:n tasetiedot ja tuloslaskelmat vuodesta 2005 alkaen. Taulukossa 4 esitetään näiden asiakirjojen sisältämät tiedot. Komissio lisäsi tähän päätökseen SCTC:n soveltaman raakakahvin voittolisälaskelman (valmistus- ja hankintakulut). Vuodesta 2005 alkaen saatavilla olevien kirjanpitotietojen mukaan raakakahvikustannusten voittolisä oli vuosina 2005–2010 keskimäärin [noin kolme prosenttia], kun se vuosina 2011–2014 oli keskimäärin [noin 18 prosenttia]. |
| --- | --- |

(115)

Starbucks toimitti SCTC:n tasetiedot ja tuloslaskelmat vuodesta 2005 alkaen. Taulukossa 4 esitetään näiden asiakirjojen sisältämät tiedot. Komissio lisäsi tähän päätökseen SCTC:n soveltaman raakakahvin voittolisälaskelman (valmistus- ja hankintakulut). Vuodesta 2005 alkaen saatavilla olevien kirjanpitotietojen mukaan raakakahvikustannusten voittolisä oli vuosina 2005–2010 keskimäärin [noin kolme prosenttia], kun se vuosina 2011–2014 oli keskimäärin [noin 18 prosenttia].

| (116) | Vuodesta 2011 alkaen Starbucks mukautti raakakahvin myyntiin sovellettavaa siirtohintaperiaatetta kasvattaakseen tuotekustannusten voittolisää, koska SCTC:n toiminnoista tuli yhä tärkeämpiä; etenkin sen asiantuntemus kahvin hankinnassa lisääntyi, ja mikä vielä merkittävämpää, se oli yhtenä omistajana mukana kehitteillä olevan C.A.F.E Practices -ohjelman toiminnassa. |
| --- | --- |

(116)

Vuodesta 2011 alkaen Starbucks mukautti raakakahvin myyntiin sovellettavaa siirtohintaperiaatetta kasvattaakseen tuotekustannusten voittolisää, koska SCTC:n toiminnoista tuli yhä tärkeämpiä; etenkin sen asiantuntemus kahvin hankinnassa lisääntyi, ja mikä vielä merkittävämpää, se oli yhtenä omistajana mukana kehitteillä olevan C.A.F.E Practices -ohjelman toiminnassa.

| (117) | C.A.F.E. Practices -ohjelma aloitettiin vuonna 2004 samalla, kun Costa Ricassa avattiin SCTC:n kahvinviljelijöiden tukikeskus. Tarkoituksena oli kehittää ohjelma, jonka avulla viljelijöillä, maahantuojilla ja ostajilla olisi jatkuva keskusteluyhteys i) kahvin laadun parantamiseksi, ii) taloudellisen vastuullisuuden varmistamiseksi maksujen osalta kaikilla toimitusketjun tasoilla, iii) yhteiskuntavastuun edistämiseksi työolosuhteiden, työntekijöiden oikeuksien suojelun ja asianmukaisten elinolosuhteiden osalta ja iv) ympäristöjohtajuuden kehittämiseksi raakakahvin kasvatuksessa ja jalostuksessa. |
| --- | --- |

(117)

C.A.F.E. Practices -ohjelma aloitettiin vuonna 2004 samalla, kun Costa Ricassa avattiin SCTC:n kahvinviljelijöiden tukikeskus. Tarkoituksena oli kehittää ohjelma, jonka avulla viljelijöillä, maahantuojilla ja ostajilla olisi jatkuva keskusteluyhteys i) kahvin laadun parantamiseksi, ii) taloudellisen vastuullisuuden varmistamiseksi maksujen osalta kaikilla toimitusketjun tasoilla, iii) yhteiskuntavastuun edistämiseksi työolosuhteiden, työntekijöiden oikeuksien suojelun ja asianmukaisten elinolosuhteiden osalta ja iv) ympäristöjohtajuuden kehittämiseksi raakakahvin kasvatuksessa ja jalostuksessa.

| (118) | Jotta voidaan varmentaa, että lisääntyneet toiminnot, joilla Starbucks selittää kasvanutta voittolisää, on vahvistettu myös kirjanpidossa, taulukossa 4 esitetään myös SCTC:n varat. Vaikka taseen loppusumma on kasvanut merkittävästi vuodesta 2010 alkaen, se johtuu pääasiassa lisääntyneistä kassavaroista. Käteisnettovarat ovat lisääntyneet hieman alle kolmanneksella vuosien 2010–2014 välisen neljän vuoden aikana. |
| --- | --- |

(118)

Jotta voidaan varmentaa, että lisääntyneet toiminnot, joilla Starbucks selittää kasvanutta voittolisää, on vahvistettu myös kirjanpidossa, taulukossa 4 esitetään myös SCTC:n varat. Vaikka taseen loppusumma on kasvanut merkittävästi vuodesta 2010 alkaen, se johtuu pääasiassa lisääntyneistä kassavaroista. Käteisnettovarat ovat lisääntyneet hieman alle kolmanneksella vuosien 2010–2014 välisen neljän vuoden aikana.

| (119) | Starbucksin toimittamien SCTC:n vuosikertomuksien lisähuomautuksissa ei kuvata minkäänlaisia eroja riskeissä, toiminnoissa tai varoissa vuodesta 2010 vuoteen 2011. Tämän ajanjakson toimintoja ja riskejä kuvataan identtisesti, ts. kummankin vuosikertomuksen mukaan SCTC:n pääasiallinen toiminta liittyy laadukkaan raakakahvin ostamiseen ja myymiseen sekä laadunvarmistukseen ja muihin operaatioihin (logistiikkaan, varastointiin, sekoittamiseen, kofeiinin poistoon jne.) liittyviin toimintoihin.

  Taulukko 4


  SCTC:n taloudelliset tiedot
















  (CHF) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| SCTC:n myynti | [500–600 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [500–600 miljoonaa] | [900–1 000 miljoonaa] | [1,5–2 miljardia] | [1–1,5 miljardia] | [900–1 000 miljoonaa] |
| SCTC:n valmistus- ja hankintakulut | [500–600 miljoonaa] | [500–600 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [400–500 miljoonaa] | [800–900 miljoonaa] | [1–1,5 miljardia] | [800–900 miljoonaa] | [700–800 miljoonaa] |
| Bruttokate (myynti – valmistus- ja hankintakulut) | [20–30 miljoonaa] | [30–40 miljoonaa] | [40–50 miljoonaa] | [30–40 miljoonaa] | [40–50 miljoonaa] | [30–40 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [200–300 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] |
| Valmistus- ja hankintakulujen bruttokate | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [16,5–19,5] % | [16,5–19,5] % | [19,5–22,5] % | [16,5–19,5] % |
| Toimintakulut (paitsi provisiot) | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] |
| Voitto ennen veroja | [10–20 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [30–40 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [200–300 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] |
| Verot | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [1–10 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] |
| Nettotulos | [10–20 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] (*3) | [20–30 miljoonaa] (*3) | [20–30 miljoonaa] | [20–30 miljoonaa] | [10–20 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] |
| Kokonaisvarat | [200–300 miljoonaa] | [200–300 miljoonaa] | [200–300 miljoonaa] | [200–300 miljoonaa] | [200–300 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [300–400 miljoonaa] | [500–600 miljoonaa] | [600–700 miljoonaa] | [700–800 miljoonaa] |
| Kokonaisnettokäteisvarat ja muut varat (ml. rahoitusomaisuusarvopaperit) | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [300–400 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] | [100–200 miljoonaa] |

(119)

Starbucksin toimittamien SCTC:n vuosikertomuksien lisähuomautuksissa ei kuvata minkäänlaisia eroja riskeissä, toiminnoissa tai varoissa vuodesta 2010 vuoteen 2011. Tämän ajanjakson toimintoja ja riskejä kuvataan identtisesti, ts. kummankin vuosikertomuksen mukaan SCTC:n pääasiallinen toiminta liittyy laadukkaan raakakahvin ostamiseen ja myymiseen sekä laadunvarmistukseen ja muihin operaatioihin (logistiikkaan, varastointiin, sekoittamiseen, kofeiinin poistoon jne.) liittyviin toimintoihin.

Taulukko 4

Taulukko 4

SCTC:n taloudelliset tiedot

SCTC:n taloudelliset tiedot

(CHF)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

SCTC:n myynti

[500–600 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[500–600 miljoonaa]

[900–1 000 miljoonaa]

[1,5–2 miljardia]

[1–1,5 miljardia]

[900–1 000 miljoonaa]

SCTC:n valmistus- ja hankintakulut

[500–600 miljoonaa]

[500–600 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[400–500 miljoonaa]

[800–900 miljoonaa]

[1–1,5 miljardia]

[800–900 miljoonaa]

[700–800 miljoonaa]

Bruttokate (myynti – valmistus- ja hankintakulut)

[20–30 miljoonaa]

[30–40 miljoonaa]

[40–50 miljoonaa]

[30–40 miljoonaa]

[40–50 miljoonaa]

[30–40 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

Valmistus- ja hankintakulujen bruttokate

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[16,5–19,5] %

[16,5–19,5] %

[19,5–22,5] %

[16,5–19,5] %

Toimintakulut (paitsi provisiot)

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

Voitto ennen veroja

[10–20 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[30–40 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

Verot

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[1–10 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

Nettotulos

[10–20 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa] (*3)

*3

[20–30 miljoonaa] (*3)

*3

[20–30 miljoonaa]

[20–30 miljoonaa]

[10–20 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

Kokonaisvarat

[200–300 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[200–300 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[300–400 miljoonaa]

[500–600 miljoonaa]

[600–700 miljoonaa]

[700–800 miljoonaa]

Kokonaisnettokäteisvarat ja muut varat (ml. rahoitusomaisuusarvopaperit)

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[300–400 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

[100–200 miljoonaa]

| (%) |
| --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Valmistus- ja hankintakulujen voittolisä | [1,5–4,5] % | [1,5–4,5] % | [1,5–4,5] % | [1,5–4,5] % | [4,5–7,5] % | [1,5–4,5] % | [16,5–19,5] % | [13,5–16,5] % | [19,5–22,5] % | [16,5–19,5] % |

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Valmistus- ja hankintakulujen voittolisä

[1,5–4,5] %

[1,5–4,5] %

[1,5–4,5] %

[1,5–4,5] %

[4,5–7,5] %

[1,5–4,5] %

[16,5–19,5] %

[13,5–16,5] %

[19,5–22,5] %

[16,5–19,5] %

| (120) | Koska Starbucks vetosi C.A.F.E. Practices -ohjelmaan perustellessaan SCTC:n perimän marginaalin korotusta, komissio pyysi Starbucksia toimittamaan kyseisestä ohjelmasta ja viljelijöiden tukikeskuksista aiheutuneet kustannukset. Starbucks toimitti arviot i) C.A.F.E. Practices -ohjelman ja ii) viljelijöiden tukikeskusten vuotuisista kustannuksista, jotka on esitetty taulukossa 5.

  Taulukko 5


  C.A.F.E. Practices -ohjelman ja viljelijöiden tukikeskusten suorat ja epäsuorat kulut

















  (USD) |
| --- | --- |
| | TK04 | TK05 | TK06 | TK07 | TK08 | TK09 | TK10 | TK11 | TK12 | TK13 | TK14 |
| 1) | C.A.F.E Practices -ohjelmaan kohdistetut kulut |

(120)

Koska Starbucks vetosi C.A.F.E. Practices -ohjelmaan perustellessaan SCTC:n perimän marginaalin korotusta, komissio pyysi Starbucksia toimittamaan kyseisestä ohjelmasta ja viljelijöiden tukikeskuksista aiheutuneet kustannukset. Starbucks toimitti arviot i) C.A.F.E. Practices -ohjelman ja ii) viljelijöiden tukikeskusten vuotuisista kustannuksista, jotka on esitetty taulukossa 5.

Taulukko 5

Taulukko 5

C.A.F.E. Practices -ohjelman ja viljelijöiden tukikeskusten suorat ja epäsuorat kulut

C.A.F.E. Practices -ohjelman ja viljelijöiden tukikeskusten suorat ja epäsuorat kulut

(USD)

TK04

TK05

TK06

TK07

TK08

TK09

TK10

TK11

TK12

TK13

TK14

1)

C.A.F.E Practices -ohjelmaan kohdistetut kulut

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

[500 000 –600 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| 2) | Viljelijöiden tukikeskusten kulut |
| --- | --- |

2)

Viljelijöiden tukikeskusten kulut

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| 3) | Muut C.A.F.E. Practices -ohjelmaan liittyvät kulut |
| --- | --- |

3)

Muut C.A.F.E. Practices -ohjelmaan liittyvät kulut

Ei sovelleta

Ei sovelleta

[60 000 –70 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[700 000 –800 000 ]

[400 000 –500 000 ]

[60 000 –70 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

Yhteensä

Yhteensä

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| (121) | Vuosina 2011–2014 C.A.F.E. Practices -ohjelman ja viljelijöiden tukikeskuksen yhdistetyt kustannukset olivat enimmillään [0,5–1] prosenttia SCTC:n ostaman raakakahvin arvosta (69). |
| --- | --- |

(121)

Vuosina 2011–2014 C.A.F.E. Practices -ohjelman ja viljelijöiden tukikeskuksen yhdistetyt kustannukset olivat enimmillään [0,5–1] prosenttia SCTC:n ostaman raakakahvin arvosta (69).

69

| (122) | Tältä osin Starbucks katsoi, että C.A.F.E. Practices -ohjelmaa tulisi pitää teollis- ja tekijänoikeuksina, jonka arvo ei liity siitä koituviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(122)

Tältä osin Starbucks katsoi, että C.A.F.E. Practices -ohjelmaa tulisi pitää teollis- ja tekijänoikeuksina, jonka arvo ei liity siitä koituviin kustannuksiin.

| (123) | Komissio pyysi Starbucksia toimittamaan siirtohinnoitteluraportin, joka kattaa SCTC:n SMBV:lle myymän raakakahvin hinnoittelun. Starbucksin mukaan sellaista siirtohinnoitteluasiakirjaa, joka koskisi SCTC:n ja SMBV:n välistä suhdetta, ei ole aiemmin laadittu. Starbucks vastasi komission pyyntöön toimittamalla sille 13 päivänä huhtikuuta 2015 erillisen raportin SCTC:n siirtohinnoista. |
| --- | --- |

(123)

Komissio pyysi Starbucksia toimittamaan siirtohinnoitteluraportin, joka kattaa SCTC:n SMBV:lle myymän raakakahvin hinnoittelun. Starbucksin mukaan sellaista siirtohinnoitteluasiakirjaa, joka koskisi SCTC:n ja SMBV:n välistä suhdetta, ei ole aiemmin laadittu. Starbucks vastasi komission pyyntöön toimittamalla sille 13 päivänä huhtikuuta 2015 erillisen raportin SCTC:n siirtohinnoista.

| (124) | Tämän siirtohinnoittelua koskevan erillisraportin mukaan SCTC määrittää tytäryhtiöiltään perimänsä hinnat soveltamalla sen toimittamaan raakakahviin liittyviin tuotekuluihin tiettyä voittolisää. |
| --- | --- |

(124)

Tämän siirtohinnoittelua koskevan erillisraportin mukaan SCTC määrittää tytäryhtiöiltään perimänsä hinnat soveltamalla sen toimittamaan raakakahviin liittyviin tuotekuluihin tiettyä voittolisää.

| (125) | Jotta voitaisiin määrittää SCTC:n raakakahvin hankintaan liittyvien tuotekustannusten nykyinen markkinaehtoinen voittolisä, määritettiin kolme erillistä osaa:






  — | teollis- ja tekijänoikeudet – C.A.F.E. Practices -ohjelma: SCTC hallinnoi C.A.F.E. Practices -ohjelmaa ja käyttää arvokasta taitotietoa, jolla Starbucksin liiketoimintoihin sisältyvänä varmistetaan jatkuvat toimitukset ja tuetaan Starbucksin brändin jatkuvuutta. Starbucks analysoi tätä liiketoimea käyttämällä vertailukelpoisia lisenssisopimuksia, jotka liittyvät elintarvike- ja maatalousteknologioihin. |
| --- | --- | --- |

(125)

Jotta voitaisiin määrittää SCTC:n raakakahvin hankintaan liittyvien tuotekustannusten nykyinen markkinaehtoinen voittolisä, määritettiin kolme erillistä osaa:

—

teollis- ja tekijänoikeudet – C.A.F.E. Practices -ohjelma: SCTC hallinnoi C.A.F.E. Practices -ohjelmaa ja käyttää arvokasta taitotietoa, jolla Starbucksin liiketoimintoihin sisältyvänä varmistetaan jatkuvat toimitukset ja tuetaan Starbucksin brändin jatkuvuutta. Starbucks analysoi tätä liiketoimea käyttämällä vertailukelpoisia lisenssisopimuksia, jotka liittyvät elintarvike- ja maatalousteknologioihin.

| — | Hankinnat: SCTC tuottaa raakakahvin hankintapalveluja. Starbucks analysoi tätä liiketoimea käyttämällä vertailukelpoisia kolmenvälisiä hankintasopimuksia. |
| --- | --- |

—

Hankinnat: SCTC tuottaa raakakahvin hankintapalveluja. Starbucks analysoi tätä liiketoimea käyttämällä vertailukelpoisia kolmenvälisiä hankintasopimuksia.

| — | Rahoitus: SCTC:n tulisi saada tuottoa rahoituskuluista, joita sille koituu myymättömän vaihto-omaisuuden pitämisestä ja raakakahvin nettosaamisista. Starbucks analysoi asianmukaisen rahoitustuoton, joka pitäisi palauttaa SCTC:lle. |
| --- | --- |

—

Rahoitus: SCTC:n tulisi saada tuottoa rahoituskuluista, joita sille koituu myymättömän vaihto-omaisuuden pitämisestä ja raakakahvin nettosaamisista. Starbucks analysoi asianmukaisen rahoitustuoton, joka pitäisi palauttaa SCTC:lle.

| (126) | Kun yhdistetään jokaisen SCTC:n analysoiman erillisen osan tulokset, raakakahvia koskeva yhdistelmätulos vuosilta 2005–2014 olisi taulukossa 6 esitetyn mukainen:

  Taulukko 6


  Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä









  (%) |
| --- | --- |
| Osa-alue | Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä
  Alakvartiili | Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä
  Mediaani | Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä
  Yläkvartiili |
| Teollis-ja tekijänoikeudet – C.A.F.E. Practices -ohjelma | 1,4 | 4,2 | 9,9 |
| Hankinta | 4,7 | 6,0 | 8,0 |
| Rahoitus | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] |
| Tuotekustannuksiin liittyvän voittolisän kokonaisprosenttiosuus | [7,5–10,5] | [10,5–13,5] | [19,5–22,5] |

(126)

Kun yhdistetään jokaisen SCTC:n analysoiman erillisen osan tulokset, raakakahvia koskeva yhdistelmätulos vuosilta 2005–2014 olisi taulukossa 6 esitetyn mukainen:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä

Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä

(%)

Osa-alue

Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä

Alakvartiili

Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä

Mediaani

Tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä

Yläkvartiili

Teollis-ja tekijänoikeudet – C.A.F.E. Practices -ohjelma

1,4

4,2

9,9

Hankinta

4,7

6,0

8,0

Rahoitus

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

Tuotekustannuksiin liittyvän voittolisän kokonaisprosenttiosuus

Tuotekustannuksiin liittyvän voittolisän kokonaisprosenttiosuus

[7,5–10,5]

[10,5–13,5]

[19,5–22,5]

| (127) | Siirtohinnoittelua koskevan erillisraportin mukaan tuotekulujen kokonaisvoittolisän, jonka SCTC laskutti SMBV:lle myydystä kahvista, yhdistetty markkinaehtoperiaatteen mukainen vaihteluväli on [noin yhdeksän prosentin] alakvartiilin ja [noin 21 prosentin] yläkvartiilin välillä; mediaani on [noin 12 prosenttia] vuosien 2005–2014 välisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(127)

Siirtohinnoittelua koskevan erillisraportin mukaan tuotekulujen kokonaisvoittolisän, jonka SCTC laskutti SMBV:lle myydystä kahvista, yhdistetty markkinaehtoperiaatteen mukainen vaihteluväli on [noin yhdeksän prosentin] alakvartiilin ja [noin 21 prosentin] yläkvartiilin välillä; mediaani on [noin 12 prosenttia] vuosien 2005–2014 välisellä ajanjaksolla.

| (128) | Starbucksin mukaan SCTC:n varsinainen toteutunut bruttokate (70) on suoraan markkinaehtoperiaatteen mukaisen vaihteluvälin mukainen. Tästä todisteena on se, että vuosina 2005–2014 SCTC:n myynnin bruttokate oli painotetun keskiarvon perusteella [noin 12 prosenttia]. |
| --- | --- |

(128)

Starbucksin mukaan SCTC:n varsinainen toteutunut bruttokate (70) on suoraan markkinaehtoperiaatteen mukaisen vaihteluvälin mukainen. Tästä todisteena on se, että vuosina 2005–2014 SCTC:n myynnin bruttokate oli painotetun keskiarvon perusteella [noin 12 prosenttia].

70

| (129) | Komissio pyysi Starbucksia toimittamaan voittolisää koskevat tiedot ja osatekijät, joita käytettiin komissiolle toimitettujen, vuosien 2005–2014 kvartiili- ja mediaanilukujen määrittämisessä. Starbucks ilmoitti, ettei tällaisia tietoja ole saatavilla. |
| --- | --- |

(129)

Komissio pyysi Starbucksia toimittamaan voittolisää koskevat tiedot ja osatekijät, joita käytettiin komissiolle toimitettujen, vuosien 2005–2014 kvartiili- ja mediaanilukujen määrittämisessä. Starbucks ilmoitti, ettei tällaisia tietoja ole saatavilla.

| (130) | Starbucks toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2015 tietoja, joilla se perusteli siirtohinnoittelua koskevassa erillisraportissa ilmoitettua raakakahvin hinnoittelua ja etenkin taulukossa 6 esitettyjä lukuja, joiden perusteena olevia tietoja komissio oli pyytänyt. |
| --- | --- |

(130)

Starbucks toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2015 tietoja, joilla se perusteli siirtohinnoittelua koskevassa erillisraportissa ilmoitettua raakakahvin hinnoittelua ja etenkin taulukossa 6 esitettyjä lukuja, joiden perusteena olevia tietoja komissio oli pyytänyt.

| (131) | Toisin kuin Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta 2015 toimittamassa taulukossa esitettiin, C.A.F.E. Practices -ohjelmaa koskevat luvut 1,4 prosenttia ja 9,9 prosenttia eivät tarkoita alakvartiilia (25. kvartiilia) ja yläkvartiilia (75. kvartiili). Ne ovat itse asiassa kaksi äärilukua, ts. lisenssisopimusten vertailun pienin ja suurin arvo. Kesäkuun 29 päivänä 2015 toimittamissaan tiedoissa Starbucks määritti 11 teknologian lisensointiin liittyvää lisenssisopimusta, joiden se katsoo olevan verrattavissa C.A.F.E. Practices -ohjelmaan. Nämä sopimukset liittyvät elintarvike- ja juomatuotteisiin. Prosenttiosuuksien vaihteluväli, johon Starbucks päätyy, on esitetty taulukossa 7. Starbucks selitti, että taulukossa 7 esitetty ”tuotekuluihin liittyvän voittolisän prosenttiosuus””lasketaan jokaisen havainnon keskiarvolla jaettuna yhdellä ja vähennettynä havainnon keskiarvolla”, mutta ei perustellut, miksi tämä vaihe toteutettiin eli miksi tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä laskettiin jättämällä tiedot tai arviot mainittuihin sopimuksiin liittyvien yritysten kustannuksista kokonaan pois.

  Taulukko 7


  Starbucksin selitys aiemmin toimitetuista C.A.F.E. Practices -ohjelmaa koskevista tiedoista (hinnoittelua koskeva kvartiiliväli 1,4–9,9 prosenttia) | Average Observation | Percentage Markup on Product Cost |
| --- | --- | --- | --- |
| Highest Observed Value | 9,0 % | 9,9 % |
| Upper Quartile | 6,0 % | 6,4 % |
| Median | 4,0 % | 4,2 % |
| Lower Quartile | 2,7 % | 2,8 % |
| Lowest Observed Value | 1,4 % | 1,4 % |
| Observations | 11 | 11 |

(131)

Toisin kuin Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta 2015 toimittamassa taulukossa esitettiin, C.A.F.E. Practices -ohjelmaa koskevat luvut 1,4 prosenttia ja 9,9 prosenttia eivät tarkoita alakvartiilia (25. kvartiilia) ja yläkvartiilia (75. kvartiili). Ne ovat itse asiassa kaksi äärilukua, ts. lisenssisopimusten vertailun pienin ja suurin arvo. Kesäkuun 29 päivänä 2015 toimittamissaan tiedoissa Starbucks määritti 11 teknologian lisensointiin liittyvää lisenssisopimusta, joiden se katsoo olevan verrattavissa C.A.F.E. Practices -ohjelmaan. Nämä sopimukset liittyvät elintarvike- ja juomatuotteisiin. Prosenttiosuuksien vaihteluväli, johon Starbucks päätyy, on esitetty taulukossa 7. Starbucks selitti, että taulukossa 7 esitetty ”tuotekuluihin liittyvän voittolisän prosenttiosuus””lasketaan jokaisen havainnon keskiarvolla jaettuna yhdellä ja vähennettynä havainnon keskiarvolla”, mutta ei perustellut, miksi tämä vaihe toteutettiin eli miksi tuotekustannuksiin liittyvä voittolisä laskettiin jättämällä tiedot tai arviot mainittuihin sopimuksiin liittyvien yritysten kustannuksista kokonaan pois.

Taulukko 7

Taulukko 7

Starbucksin selitys aiemmin toimitetuista C.A.F.E. Practices -ohjelmaa koskevista tiedoista (hinnoittelua koskeva kvartiiliväli 1,4–9,9 prosenttia)

Starbucksin selitys aiemmin toimitetuista C.A.F.E. Practices -ohjelmaa koskevista tiedoista (hinnoittelua koskeva kvartiiliväli 1,4–9,9 prosenttia)

Average Observation

Percentage Markup on Product Cost

Highest Observed Value

9,0 %

9,9 %

Upper Quartile

6,0 %

6,4 %

Median

4,0 %

4,2 %

Lower Quartile

2,7 %

2,8 %

Lowest Observed Value

1,4 %

1,4 %

Observations

11

11

| (132) | Kesäkuun 29 päivänä 2015 toimittamissaan tiedoissa Starbucks esitti myös tietoja SCTC:n hankintatoiminnan hinnoittelusta, jonka arvioinnissa käytettiin Starbucksin PowerK- ja LIVEDGAR-tietokannoista määrittämiä vertailukelpoisia liiketoimia. Kolmeatoista sopimusta, joiden nojalla ulkopuolinen ostoagentti tarjoaa ostoyrityspalveluita, pidetään yhdenmukaisina niiden hankintapalvelujen kanssa, joita SCTC tarjosi SMBV:lle. |
| --- | --- |

(132)

Kesäkuun 29 päivänä 2015 toimittamissaan tiedoissa Starbucks esitti myös tietoja SCTC:n hankintatoiminnan hinnoittelusta, jonka arvioinnissa käytettiin Starbucksin PowerK- ja LIVEDGAR-tietokannoista määrittämiä vertailukelpoisia liiketoimia. Kolmeatoista sopimusta, joiden nojalla ulkopuolinen ostoagentti tarjoaa ostoyrityspalveluita, pidetään yhdenmukaisina niiden hankintapalvelujen kanssa, joita SCTC tarjosi SMBV:lle.

| (133) | Analyysin tulokset esitetään prosenttiosuuksina ”vapaasti aluksessa (FOB)” -tuotekustannuksista, jotka tarkoittavat asiakkaalta toimitetuista tuotteista perittyjä kustannuksia. Esitettyjen havaintojen mediaani on kuusi prosenttia. Starbucks esittää tuloksen tuotekustannusten kvartiilivälinä, joka on 4,7–8,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(133)

Analyysin tulokset esitetään prosenttiosuuksina ”vapaasti aluksessa (FOB)” -tuotekustannuksista, jotka tarkoittavat asiakkaalta toimitetuista tuotteista perittyjä kustannuksia. Esitettyjen havaintojen mediaani on kuusi prosenttia. Starbucks esittää tuloksen tuotekustannusten kvartiilivälinä, joka on 4,7–8,0 prosenttia.

| (134) | Käytetyt havainnot liittyvät sopimuksiin, jotka on tehty seuraavien päätoimijoiden kanssa, ja provisioihin vapaasti aluksessa -hintojen prosenttiosuuksina, jotka on esitetty sulkeissa: Aeropostale, Inc. (5 %); Ateca Production International, Inc. (7 %); BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %); Designs Apparel Inc. (5 %); F.I.S. Inc. (10 %); He-Ro Industries Incorporated (10 %); JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %); Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %); Skin Inc. (6 %); TI Sportswear Inc. (4,7 %) ja WW Mexicana (1 %). Näiden havaintojen kvartiiliväli on 4–8,5 prosenttia. Kuten C.A.F.E. Practices -ohjelman hinnoittelun yhteydessä, Starbucks ilmoitti, että ”myyntiprosentti lasketaan vapaasti aluksessa -hinnan prosenttina jaettuna yhdellä ja lisättynä vapaasti aluksessa -hinnan prosentilla” (71). Tätä muutosta vertailevan analyysin lukuihin ei selitetä, eikä se näytä vastaavan mitään tavanomaista rahoitusoikaisua. |
| --- | --- |

(134)

Käytetyt havainnot liittyvät sopimuksiin, jotka on tehty seuraavien päätoimijoiden kanssa, ja provisioihin vapaasti aluksessa -hintojen prosenttiosuuksina, jotka on esitetty sulkeissa: Aeropostale, Inc. (5 %); Ateca Production International, Inc. (7 %); BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %); Designs Apparel Inc. (5 %); F.I.S. Inc. (10 %); He-Ro Industries Incorporated (10 %); JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %); Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %); Skin Inc. (6 %); TI Sportswear Inc. (4,7 %) ja WW Mexicana (1 %). Näiden havaintojen kvartiiliväli on 4–8,5 prosenttia. Kuten C.A.F.E. Practices -ohjelman hinnoittelun yhteydessä, Starbucks ilmoitti, että ”myyntiprosentti lasketaan vapaasti aluksessa -hinnan prosenttina jaettuna yhdellä ja lisättynä vapaasti aluksessa -hinnan prosentilla” (71). Tätä muutosta vertailevan analyysin lukuihin ei selitetä, eikä se näytä vastaavan mitään tavanomaista rahoitusoikaisua.

71

| (135) | Starbucks laskee lopuksi hinnan myös rahoitustoiminnolle, josta SCTC:n tulisi Starbucksin mukaan saada tuottoa ”raakakahvin omistamisesta ja nettosaatavien rahoituksesta omalla riskillään ja omaan lukuunsa”. Tämän tuoton Starbucks laskee soveltamalla SCTC:n vuoden 2014 saamisiin ja vaihto-omaisuusvarastoon keskimääräisiä pääomakustannuksia (”WACC”). Tällä perusteella saatava luku on [noin kolme prosenttia]. |
| --- | --- |

(135)

Starbucks laskee lopuksi hinnan myös rahoitustoiminnolle, josta SCTC:n tulisi Starbucksin mukaan saada tuottoa ”raakakahvin omistamisesta ja nettosaatavien rahoituksesta omalla riskillään ja omaan lukuunsa”. Tämän tuoton Starbucks laskee soveltamalla SCTC:n vuoden 2014 saamisiin ja vaihto-omaisuusvarastoon keskimääräisiä pääomakustannuksia (”WACC”). Tällä perusteella saatava luku on [noin kolme prosenttia].

| (136) | Niiden tuottojen laskemiseksi, jotka SMBV sai SCTC:ltä ostetun raakakahvin paahtamisesta, komissio pyysi Starbucksia ilmoittamaan hinnan, jonka SMBV maksoi SCTC:lle. Starbucks toimitti yhteenvedon keskimääräisistä hinnoista (yhtä naulaa kohti), jotka SCTC laskutti SMBV:ltä, ja summat, jotka SMBV maksoi SCTC:lle. Nämä luvut on esitetty taulukossa 8. SMBV ei ole maksanut SCTC:lle muita maksuja.

  Taulukko 8


  SMBV:n SCTC:lle maksamat summat raakakahvin ostamisesta

  Ostot SCTC:ltä











  TK | Ostojen arvo euroina | Ostojen määrä nauloina | Yksikköhinta euroa/naula |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | — | — | |
| 2003 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2004 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2005 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1 000 000 –10 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2006 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2007 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2008 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2009 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2010 | [30 000 000 –40 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2011 | [40 000 000 –50 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2012 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2013 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [30 000 000 –40 000 000 ] | [1,5000–2,0000] |
| 2014 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [40 000 000 –50 000 000 ] | [1,5000–2,0000] |

(136)

Niiden tuottojen laskemiseksi, jotka SMBV sai SCTC:ltä ostetun raakakahvin paahtamisesta, komissio pyysi Starbucksia ilmoittamaan hinnan, jonka SMBV maksoi SCTC:lle. Starbucks toimitti yhteenvedon keskimääräisistä hinnoista (yhtä naulaa kohti), jotka SCTC laskutti SMBV:ltä, ja summat, jotka SMBV maksoi SCTC:lle. Nämä luvut on esitetty taulukossa 8. SMBV ei ole maksanut SCTC:lle muita maksuja.

Taulukko 8

Taulukko 8

SMBV:n SCTC:lle maksamat summat raakakahvin ostamisesta

SMBV:n SCTC:lle maksamat summat raakakahvin ostamisesta

Ostot SCTC:ltä

TK

Ostojen arvo euroina

Ostojen määrä nauloina

Yksikköhinta euroa/naula

2002

—

—

2003

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2004

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2005

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2006

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2007

[20 000 000 –30 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2008

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2009

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2010

[30 000 000 –40 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2011

[40 000 000 –50 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2012

[60 000 000 –70 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2013

[60 000 000 –70 000 000 ]

[30 000 000 –40 000 000 ]

[1,5000–2,0000]

2014

[60 000 000 –70 000 000 ]

[40 000 000 –50 000 000 ]

[1,5000–2,0000]

2.6.6   Starbucks-myymälöitä koskevia tietoja ja lukuja

Starbucks-myymälöitä koskevia tietoja ja lukuja

| (137) | SMBV:n jakelemat tuotteet, jotka se on joko tuottanut itse tai ostanut muilta toimittajilta, myydään myymälöihin. Jotkin myymälöistä ovat itsenäisiä, jotkin omistaa Starbucks. Komissio pyysi tietoja selvittääkseen, onko konsernin omistamiin myymälöihin ja itsenäisiin myymälöihin sovellettavissa kaupallisissa ehdoissa eroja. |
| --- | --- |

(137)

SMBV:n jakelemat tuotteet, jotka se on joko tuottanut itse tai ostanut muilta toimittajilta, myydään myymälöihin. Jotkin myymälöistä ovat itsenäisiä, jotkin omistaa Starbucks. Komissio pyysi tietoja selvittääkseen, onko konsernin omistamiin myymälöihin ja itsenäisiin myymälöihin sovellettavissa kaupallisissa ehdoissa eroja.

| (138) | Starbucks-myymälöiden osalta Starbucks toimitti tietoa erilaisista lisenssinhaltijaohjelmista ja kelpoisuuskriteereistä, jotka liittyvät Starbucks-myymälöiden kehittämiseen Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella, yhteenvedon tällä alueella olevista myymälöistä sekä myymälöiden liikevaihtoa ja niiden Starbucks Coffee BV:lle maksamia lisenssimaksuja koskevia lukuja vuodelta 2012. Näiden tietojen mukaan se lisenssimaksujen prosenttiosuus liikevaihdosta, joka kolmessa erityyppisessä lisenssiohjelmassa (riippumattomat maantieteellisen lisenssin haltijat, yhtiön omistamat maantieteellisen lisenssin haltijat ja kanavalisenssinhaltijat) maksetaan, vaihtelee maittain, ja se on [5–10] prosenttia. |
| --- | --- |

(138)

Starbucks-myymälöiden osalta Starbucks toimitti tietoa erilaisista lisenssinhaltijaohjelmista ja kelpoisuuskriteereistä, jotka liittyvät Starbucks-myymälöiden kehittämiseen Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella, yhteenvedon tällä alueella olevista myymälöistä sekä myymälöiden liikevaihtoa ja niiden Starbucks Coffee BV:lle maksamia lisenssimaksuja koskevia lukuja vuodelta 2012. Näiden tietojen mukaan se lisenssimaksujen prosenttiosuus liikevaihdosta, joka kolmessa erityyppisessä lisenssiohjelmassa (riippumattomat maantieteellisen lisenssin haltijat, yhtiön omistamat maantieteellisen lisenssin haltijat ja kanavalisenssinhaltijat) maksetaan, vaihtelee maittain, ja se on [5–10] prosenttia.

2.6.7   Tietoa Starbucksin käyttämien muiden paahtimoiden kannattavuudesta

Tietoa Starbucksin käyttämien muiden paahtimoiden kannattavuudesta

| (139) | Komissio pyysi Starbucksilta taloudellisia tietoja konsernin käyttämien muiden paahtimoiden kannattavuudesta. Erityisesti pyyntö koski Starbucks Manufacturing Corporationina, jäljempänä ’SMC’, jonka määritettiin julkisten tietojen perusteella kuuluvan Starbucks-konserniin. Komissio pyysi näitä tietoja, koska OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa suositellaan käyttämään sisäisiä tietoja voitonjaon markkinaehtoisuuden testaamiseksi (72). Starbucks totesi, että SMC oli ainoa paahtimo, jota konserni käyttää SMBV:n lisäksi. Koska SMC:llä ei ole tarkastettua kirjanpitoa, Starbucks toimitti pro forma -kirjanpitotiedot, jotka perustuvat yrityksen sisäiseen raportointiin. |
| --- | --- |

(139)

Komissio pyysi Starbucksilta taloudellisia tietoja konsernin käyttämien muiden paahtimoiden kannattavuudesta. Erityisesti pyyntö koski Starbucks Manufacturing Corporationina, jäljempänä ’SMC’, jonka määritettiin julkisten tietojen perusteella kuuluvan Starbucks-konserniin. Komissio pyysi näitä tietoja, koska OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa suositellaan käyttämään sisäisiä tietoja voitonjaon markkinaehtoisuuden testaamiseksi (72). Starbucks totesi, että SMC oli ainoa paahtimo, jota konserni käyttää SMBV:n lisäksi. Koska SMC:llä ei ole tarkastettua kirjanpitoa, Starbucks toimitti pro forma -kirjanpitotiedot, jotka perustuvat yrityksen sisäiseen raportointiin.

72

| (140) | Starbucksin toimittamat tiedot on esitetty taulukossa 9. Tätä päätöstä varten komissio laski yhteen myyntituotot ja toimintamenotuotot (73), kun otetaan huomioon, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa SMBV:n markkinaehtoiseksi korvaukseksi on sovittu [9–12] prosenttia toimintamenotuotoista. SMC:n osalta tämä luku oli noin 500 prosenttia neljän viime tilikauden aikana.

  Taulukko 9


  Taloudelliset tiedot Yhdysvaltoihin sijoittautuneesta Starbucks Manufacturing Corporation -valmistusyhtiöstä | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Starbucks Manufacturing Corporationin myynti | [700 000 000 –800 000 000 ] | [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 –1 500 000 000 ] |
| Myytyjen hyödykkeiden kustannukset | [(500 000 000 )–(600 000 000 )] | [(800 000 000 )–(900 000 000 )] | [(800 000 000 )–(900 000 000 )] | [(700 000 000 )–(800 000 000 )] |
| Muut tulot ja tuotot | [100 000 –200 000 ] | [600 000 –700 000 ] | [300 000 –400 000 ] | [1 000 000 –10 000 000 ] |
| Vähennykset | [(40 000 000 )–(50 000 000 )] | [(60 000 000 )–(70 000 000 )] | [(70 000 000 )–(80 000 000 )] | [(80 000 000 )–(90 000 000 )] |
| Palkkojen osuus | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(20 000 000 )–(30 000 000 )] | [(20 000 000 )–(30 000 000 )] | [(30 000 000 )–(40 000 000 )] |
| Poistojen osuus | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] | [(10 000 000 )–(20 000 000 )] |
| Kokonaistulot | [100 000 000 –200 000 000 ] | [400 000 000 –500 000 000 ] | [300 000 000 –400 000 000 ] | [500 000 000 –600 000 000 ] |
| Voittomarginaali (tulot/myynti) | [20 %–25 %] | [30 %–35 %] | [30 %–35 %] | [35 %–40 %] |
| Toimintamenoihin liittyvä tuotto (tulot/vähennykset) | [400 %–450 %] | [650 %–700 %] | [500 %–550 %] | [550 %–600 %] |

(140)

Starbucksin toimittamat tiedot on esitetty taulukossa 9. Tätä päätöstä varten komissio laski yhteen myyntituotot ja toimintamenotuotot (73), kun otetaan huomioon, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa SMBV:n markkinaehtoiseksi korvaukseksi on sovittu [9–12] prosenttia toimintamenotuotoista. SMC:n osalta tämä luku oli noin 500 prosenttia neljän viime tilikauden aikana.

73

Taulukko 9

Taulukko 9

Taloudelliset tiedot Yhdysvaltoihin sijoittautuneesta Starbucks Manufacturing Corporation -valmistusyhtiöstä

Taloudelliset tiedot Yhdysvaltoihin sijoittautuneesta Starbucks Manufacturing Corporation -valmistusyhtiöstä

2011

2012

2013

2014

Starbucks Manufacturing Corporationin myynti

[700 000 000 –800 000 000 ]

[1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

Myytyjen hyödykkeiden kustannukset

[(500 000 000 )–(600 000 000 )]

[(800 000 000 )–(900 000 000 )]

[(800 000 000 )–(900 000 000 )]

[(700 000 000 )–(800 000 000 )]

Muut tulot ja tuotot

[100 000 –200 000 ]

[600 000 –700 000 ]

[300 000 –400 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

Vähennykset

[(40 000 000 )–(50 000 000 )]

[(60 000 000 )–(70 000 000 )]

[(70 000 000 )–(80 000 000 )]

[(80 000 000 )–(90 000 000 )]

Palkkojen osuus

Palkkojen osuus

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(20 000 000 )–(30 000 000 )]

[(20 000 000 )–(30 000 000 )]

[(30 000 000 )–(40 000 000 )]

Poistojen osuus

Poistojen osuus

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

[(10 000 000 )–(20 000 000 )]

Kokonaistulot

[100 000 000 –200 000 000 ]

[400 000 000 –500 000 000 ]

[300 000 000 –400 000 000 ]

[500 000 000 –600 000 000 ]

Voittomarginaali (tulot/myynti)

[20 %–25 %]

[30 %–35 %]

[30 %–35 %]

[35 %–40 %]

Toimintamenoihin liittyvä tuotto (tulot/vähennykset)

[400 %–450 %]

[650 %–700 %]

[500 %–550 %]

[550 %–600 %]

2.7   Kuvaus erilaisista sopimuksista, joissa määritellään SMBV:n tehtävät ja vastuut

Kuvaus erilaisista sopimuksista, joissa määritellään SMBV:n tehtävät ja vastuut

| (141) | Kun SMBV perustettiin Alankomaissa, se laati erilaisia sopimuksia, joilla määritellään SMBV:n ja sen vastapuolten roolien ja vastuiden sopimukselliset jaottelut. Tämän päätöksen kannalta merkitykselliset kolme sopimusta ovat SMBV:n ja Alki LP:n välinen paahtosopimus, SMBV:n ja SCTC:n välinen raakakahvin ostosopimus ja SMBV:n ja myymälöiden välinen toimitussopimus. |
| --- | --- |

(141)

Kun SMBV perustettiin Alankomaissa, se laati erilaisia sopimuksia, joilla määritellään SMBV:n ja sen vastapuolten roolien ja vastuiden sopimukselliset jaottelut. Tämän päätöksen kannalta merkitykselliset kolme sopimusta ovat SMBV:n ja Alki LP:n välinen paahtosopimus, SMBV:n ja SCTC:n välinen raakakahvin ostosopimus ja SMBV:n ja myymälöiden välinen toimitussopimus.

| (142) | Paahtosopimus, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002, koskee valmistusprosessia. Paahtosopimuksen nojalla Alki LP on päätoimija ja SMBV paahtimon omistaja. SMBV maksaa Alki LP:lle lisenssimaksuja, joiden vastineeksi Alki LP myöntää SMBV:lle luvan käyttää teollis- ja tekijänoikeuksia ja vastaa SMBV:n liiketoiminnan yrittäjäriskistä, kuten lisäkustannuksista ja tuotteiden myynnistä. SMBV paahtaa raakakahvin ja tuo paahdetun kahvin ja muita kahviin liittyviä tuotteita myymälöiden saataville (jäljempänä käsiteltävän toimitussopimuksen ja aluekehitys- ja toimintasopimuksen (74) mukaan). Paahtimon omistajana SMBV:n on varmistettava, että paahtimossa käytetään asianmukaisia laitteita ja toteutetaan asianmukaisia prosesseja ja että tuotteet valmistetaan Alki LP:n antamien spesifikaatioiden mukaan. SMBV on ostettujen tuotteiden omistaja, ja sen on ostettava ne Alki LP:n nimeämiltä ja/tai hyväksymiltä toimittajilta. SMBV:n on varmistettava, että tuotteet ovat toimitushetkellä Alki LP:n tuotespesifikaatioiden mukaisia, ja SMBV:llä on velvollisuus viipymättä korvata mikä tahansa määrä viallisia tai toimintakelvottomia tuotteita omalla kustannuksellaan. Alki LP vastaa kuitenkin sellaisiin tappioihin liittyvistä riskeistä, joita voi aiheutua tuotteiden tuotannon, myynnin, kuljetuksen, varastoinnin, käsittelyn tai muun käytön yhteydessä, ja sen on vapautettava SMBV kaikista korvausvaateista. |
| --- | --- |

(142)

Paahtosopimus, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002, koskee valmistusprosessia. Paahtosopimuksen nojalla Alki LP on päätoimija ja SMBV paahtimon omistaja. SMBV maksaa Alki LP:lle lisenssimaksuja, joiden vastineeksi Alki LP myöntää SMBV:lle luvan käyttää teollis- ja tekijänoikeuksia ja vastaa SMBV:n liiketoiminnan yrittäjäriskistä, kuten lisäkustannuksista ja tuotteiden myynnistä. SMBV paahtaa raakakahvin ja tuo paahdetun kahvin ja muita kahviin liittyviä tuotteita myymälöiden saataville (jäljempänä käsiteltävän toimitussopimuksen ja aluekehitys- ja toimintasopimuksen (74) mukaan). Paahtimon omistajana SMBV:n on varmistettava, että paahtimossa käytetään asianmukaisia laitteita ja toteutetaan asianmukaisia prosesseja ja että tuotteet valmistetaan Alki LP:n antamien spesifikaatioiden mukaan. SMBV on ostettujen tuotteiden omistaja, ja sen on ostettava ne Alki LP:n nimeämiltä ja/tai hyväksymiltä toimittajilta. SMBV:n on varmistettava, että tuotteet ovat toimitushetkellä Alki LP:n tuotespesifikaatioiden mukaisia, ja SMBV:llä on velvollisuus viipymättä korvata mikä tahansa määrä viallisia tai toimintakelvottomia tuotteita omalla kustannuksellaan. Alki LP vastaa kuitenkin sellaisiin tappioihin liittyvistä riskeistä, joita voi aiheutua tuotteiden tuotannon, myynnin, kuljetuksen, varastoinnin, käsittelyn tai muun käytön yhteydessä, ja sen on vapautettava SMBV kaikista korvausvaateista.

74

| (143) | Raakakahvin ostosopimus tuli voimaan 22 päivänä huhtikuuta 2002, ja siinä määritetään ehdot, joiden mukaan SCTC myy raakoja kokonaisia kahvipapuja SMBV:lle. SCTC myy pavut SMBV:lle hinnoilla, jotka on määritetty SCTC:n laatimissa hinnastoissa. SMBV tekee ostotilauksen kahvista ostoennusteiden perusteella. SCTC toimittaa pavut [...]. |
| --- | --- |

(143)

Raakakahvin ostosopimus tuli voimaan 22 päivänä huhtikuuta 2002, ja siinä määritetään ehdot, joiden mukaan SCTC myy raakoja kokonaisia kahvipapuja SMBV:lle. SCTC myy pavut SMBV:lle hinnoilla, jotka on määritetty SCTC:n laatimissa hinnastoissa. SMBV tekee ostotilauksen kahvista ostoennusteiden perusteella. SCTC toimittaa pavut [...].

| (144) | Toimitussopimuksessa määritetään vastuut, jotka liittyvät oleellisten Starbucks-hyödykkeiden toimittamiseen SMBV:n ja myymälöiden välillä. Myymälät sitoutuvat ostamaan kaiken brändätyn paahdetun kahvin ja muut oleelliset kahviin liittyvät hyödykkeet tässä sopimuksessa määritetyn mukaisesti ainoastaan SMBV:ltä tai hyväksytyiltä toimittajilta hinnoilla, jotka määritetään joko tämän sopimuksen liitteenä olevalla kaavalla (kahvi ja kahviin liittyvät tuotteet) tai [...] hinnaston mukaan (muut hyödykkeet). Myymälöiden on toimitettava SMBV:lle [kausittainen] ostoennuste (75), kun taas SMBV takaa myymälöille, että kun kahvi ja muut hyödykkeet lähtevät SMBV:n varastolta, ne ovat virheettömiä, ja jos näin ei ole, SMBV korvaa maksutta kaikki vialliset tuotteet tai antaa myymälöille hyvityksen (76). |
| --- | --- |

(144)

Toimitussopimuksessa määritetään vastuut, jotka liittyvät oleellisten Starbucks-hyödykkeiden toimittamiseen SMBV:n ja myymälöiden välillä. Myymälät sitoutuvat ostamaan kaiken brändätyn paahdetun kahvin ja muut oleelliset kahviin liittyvät hyödykkeet tässä sopimuksessa määritetyn mukaisesti ainoastaan SMBV:ltä tai hyväksytyiltä toimittajilta hinnoilla, jotka määritetään joko tämän sopimuksen liitteenä olevalla kaavalla (kahvi ja kahviin liittyvät tuotteet) tai [...] hinnaston mukaan (muut hyödykkeet). Myymälöiden on toimitettava SMBV:lle [kausittainen] ostoennuste (75), kun taas SMBV takaa myymälöille, että kun kahvi ja muut hyödykkeet lähtevät SMBV:n varastolta, ne ovat virheettömiä, ja jos näin ei ole, SMBV korvaa maksutta kaikki vialliset tuotteet tai antaa myymälöille hyvityksen (76).

75

76

2.8   Kustannusten jakamista koskeva sopimus

Kustannusten jakamista koskeva sopimus

| (145) | Kustannusten jakamista koskevassa sopimuksessa, jonka Alki LP ja Starbucks Corporation tekivät 1 päivänä elokuuta 2006, määritellään Alki LP:n suorat oikeudet lisensoida ja alilisensoida kolmansille osapuolille oikeus i) ylläpitää [...] Starbucks-myymälöitä [...], ii) [...] ylläpitää ”[...]” ja iii) valmistaa ja/tai jakaa tuotteita tavaramerkkejä sekä teknologiaa ja taitotietoa käyttäen. |
| --- | --- |

(145)

Kustannusten jakamista koskevassa sopimuksessa, jonka Alki LP ja Starbucks Corporation tekivät 1 päivänä elokuuta 2006, määritellään Alki LP:n suorat oikeudet lisensoida ja alilisensoida kolmansille osapuolille oikeus i) ylläpitää [...] Starbucks-myymälöitä [...], ii) [...] ylläpitää ”[...]” ja iii) valmistaa ja/tai jakaa tuotteita tavaramerkkejä sekä teknologiaa ja taitotietoa käyttäen.

| (146) | Kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla Alki LP maksaa Starbucks Corporationille rojaltimaksuja, palvelumaksuja Starbucks Corporationin tuottamista palveluista ja kustannusten jakamiseen liittyviä maksuja tiettyjen aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä. Rojaltimaksut koostuvat i) kertaluonteisesta rojaltista, joka maksetaan tavaramerkkiin ja liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista, ja ii) jatkuvasta rojaltista, jota maksetaan kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevista teollis- ja tekijänoikeuksista. Tämän sopimuksen mukaisia maksuja on käsitelty tarkemmin johdanto-osan 112 ja 113 kappaleissa. |
| --- | --- |

(146)

Kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla Alki LP maksaa Starbucks Corporationille rojaltimaksuja, palvelumaksuja Starbucks Corporationin tuottamista palveluista ja kustannusten jakamiseen liittyviä maksuja tiettyjen aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä. Rojaltimaksut koostuvat i) kertaluonteisesta rojaltista, joka maksetaan tavaramerkkiin ja liiketoimintakonseptiin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista, ja ii) jatkuvasta rojaltista, jota maksetaan kahviin liittyvää asiantuntemusta koskevista teollis- ja tekijänoikeuksista. Tämän sopimuksen mukaisia maksuja on käsitelty tarkemmin johdanto-osan 112 ja 113 kappaleissa.

2.9   Starbucksin ja kolmansien osapuolten väliset sopimukset, jotka liittyvät kahvin valmistukseen ja myyntiin

Starbucksin ja kolmansien osapuolten väliset sopimukset, jotka liittyvät kahvin valmistukseen ja myyntiin

| (147) | Jotta komissio voisi vertailla SMBV:n ja Starbucks-konsernin välillä sovittuja kaupallisia ehtoja ja etenkin paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksettua rojaltimaksua Starbucks-konsernin ja kolmansien osapuolten välillä sovittuihin kaupallisiin ehtoihin, komissio pyysi Starbucksia toimittamaan kaikki teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointiin liittyvät sopimukset ja kaikki kahvin paahtamisen ulkoistamista koskevat sopimukset. Lisäksi komissio pyysi tietoja kaupallisista ehdoista, joita sovelletaan Starbucks Corporationin ja sen koko konsernia palvelevan, Yhdysvalloissa sijaitsevan paahtoyhtiön välillä. |
| --- | --- |

(147)

Jotta komissio voisi vertailla SMBV:n ja Starbucks-konsernin välillä sovittuja kaupallisia ehtoja ja etenkin paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksettua rojaltimaksua Starbucks-konsernin ja kolmansien osapuolten välillä sovittuihin kaupallisiin ehtoihin, komissio pyysi Starbucksia toimittamaan kaikki teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointiin liittyvät sopimukset ja kaikki kahvin paahtamisen ulkoistamista koskevat sopimukset. Lisäksi komissio pyysi tietoja kaupallisista ehdoista, joita sovelletaan Starbucks Corporationin ja sen koko konsernia palvelevan, Yhdysvalloissa sijaitsevan paahtoyhtiön välillä.

| (148) | Komission pyynnön johdosta Starbucks toimitti sopimukset, jotka on tehty seuraavien yritysten kanssa:






  — | [Riippumaton valmistusyhtiö 2], (”[riippumaton valmistusyhtiö 2]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] kanssa kahvin paahtamisen alihankintaa koskevia kahdentyyppisiä sopimuksia, joita on muutettu useita kertoja. Teknologian lisensointia koskevalla sopimuksella, joka tehtiin [ennen vuotta 2008], Starbucksin tytäryhtiö [...] myöntää [riippumattomalle valmistusyhtiö 2:lle] yksinoikeudettoman lisenssin muun muassa käyttää Starbucksin teknologiaa ja taitotietoa paahdetun kahvin tuottamiseen ja myymiseen valituille kolmansille osapuolille, joiden kanssa Starbucks on tehnyt toimitussopimuksia, kuten [riippumaton valmistusyhtiö 5] [...]. [Riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] on toteutettava palvelunsa niin, että paahdettu kahvi on laadukasta, ja sen vuoksi [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] on muun muassa täytettävä tietyt laatuvaatimukset, jotka Starbucks on määrittänyt. Teknologian lisensoimista koskevassa sopimuksessa määrätään, ettei [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] tarvitse maksaa lisenssistä mitään maksuja (77). Raakakahvin toimittamista koskevassa sopimuksessa määrätään, että [riippumattomalla valmistusyhtiö 2:lla] on velvollisuus ostaa raakakahvi yksinomaan Starbucksilta kiinteään hintaan [tietyn määrän perusteella]. |
| --- | --- | --- |

(148)

Komission pyynnön johdosta Starbucks toimitti sopimukset, jotka on tehty seuraavien yritysten kanssa:

—

[Riippumaton valmistusyhtiö 2], (”[riippumaton valmistusyhtiö 2]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] kanssa kahvin paahtamisen alihankintaa koskevia kahdentyyppisiä sopimuksia, joita on muutettu useita kertoja. Teknologian lisensointia koskevalla sopimuksella, joka tehtiin [ennen vuotta 2008], Starbucksin tytäryhtiö [...] myöntää [riippumattomalle valmistusyhtiö 2:lle] yksinoikeudettoman lisenssin muun muassa käyttää Starbucksin teknologiaa ja taitotietoa paahdetun kahvin tuottamiseen ja myymiseen valituille kolmansille osapuolille, joiden kanssa Starbucks on tehnyt toimitussopimuksia, kuten [riippumaton valmistusyhtiö 5] [...]. [Riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] on toteutettava palvelunsa niin, että paahdettu kahvi on laadukasta, ja sen vuoksi [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] on muun muassa täytettävä tietyt laatuvaatimukset, jotka Starbucks on määrittänyt. Teknologian lisensoimista koskevassa sopimuksessa määrätään, ettei [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] tarvitse maksaa lisenssistä mitään maksuja (77). Raakakahvin toimittamista koskevassa sopimuksessa määrätään, että [riippumattomalla valmistusyhtiö 2:lla] on velvollisuus ostaa raakakahvi yksinomaan Starbucksilta kiinteään hintaan [tietyn määrän perusteella].

77

| — | [Riippumaton valmistusyhtiö 3], (”[riippumaton valmistusyhtiö 3]”), [...]. [Vuoden 2008] jälkeen tehdyn paahtolisenssisopimuksen nojalla [riippumaton valmistusyhtiö 3] tarjoaa kahvinpaahtopalveluita, joita se myy Starbucksille ja [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n] ja Starbucksin väliselle yhteisyritykselle, jonka nimi on [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n ja Starbucksin yhteisyritys]. Se ylläpitää Starbucks-kahviloita [tietyssä maassa]. [Riippumaton valmistusyhtiö 3] maksaa Starbucks [...]:lle [...] Yhdysvaltojen dollarin suuruisen paahtomaksun [tietystä määrästä] tuotettua raakakahvia, jota on myyty [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n ja Starbucksin yhteisyritykselle]. |
| --- | --- |

—

[Riippumaton valmistusyhtiö 3], (”[riippumaton valmistusyhtiö 3]”), [...]. [Vuoden 2008] jälkeen tehdyn paahtolisenssisopimuksen nojalla [riippumaton valmistusyhtiö 3] tarjoaa kahvinpaahtopalveluita, joita se myy Starbucksille ja [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n] ja Starbucksin väliselle yhteisyritykselle, jonka nimi on [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n ja Starbucksin yhteisyritys]. Se ylläpitää Starbucks-kahviloita [tietyssä maassa]. [Riippumaton valmistusyhtiö 3] maksaa Starbucks [...]:lle [...] Yhdysvaltojen dollarin suuruisen paahtomaksun [tietystä määrästä] tuotettua raakakahvia, jota on myyty [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n ja Starbucksin yhteisyritykselle].

| — | [Riippumaton valmistusyhtiö 4], (”[riippumaton valmistusyhtiö 4]”), [...]. Jotta [riippumaton valmistusyhtiö 4] voisi antaa kahvin paahtamisen alihankintaan, se teki kolmentyyppisiä sopimuksia, joista vain [vuoden 2008 jälkeen] tehty [...] ostosopimus toimitettiin komissiolle. Sopimuksen nojalla Starbucks nimeää [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n] valmistamaan, pakkaamaan, tuottamaan ja toimittamaan kahvituotteita. Sopimuksissa ei määrätä Starbucksille maksettavista maksuista tai rojalteista. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. Sopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n] on myytävä tuotteet Starbucksille ja sen tytäryhtiöille raakakahville asetettuun hintaan (Starbucksin mukaan raakakahviin liittyvissä kuluissa on kyse vain ns. läpimenokulusta [riippumattomalle valmistusyhtiö 4:lle]) toimituskuluineen, johon lisätään muuntomaksu. Tämä muuntomaksu sisältää [...] paahtomaksut. Hinnoittelukaavan perusteella saadaan myyntihinta [tietylle määrälle] paahdettua kahvia. Starbucks väittää, että tästä saatava kokonaismuuntomaksujen marginaali on [5–10] prosenttia, muttei perustele, miten tähän väitettyyn voittolisään päädyttiin. |
| --- | --- |

—

[Riippumaton valmistusyhtiö 4], (”[riippumaton valmistusyhtiö 4]”), [...]. Jotta [riippumaton valmistusyhtiö 4] voisi antaa kahvin paahtamisen alihankintaan, se teki kolmentyyppisiä sopimuksia, joista vain [vuoden 2008 jälkeen] tehty [...] ostosopimus toimitettiin komissiolle. Sopimuksen nojalla Starbucks nimeää [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n] valmistamaan, pakkaamaan, tuottamaan ja toimittamaan kahvituotteita. Sopimuksissa ei määrätä Starbucksille maksettavista maksuista tai rojalteista. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. Sopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n] on myytävä tuotteet Starbucksille ja sen tytäryhtiöille raakakahville asetettuun hintaan (Starbucksin mukaan raakakahviin liittyvissä kuluissa on kyse vain ns. läpimenokulusta [riippumattomalle valmistusyhtiö 4:lle]) toimituskuluineen, johon lisätään muuntomaksu. Tämä muuntomaksu sisältää [...] paahtomaksut. Hinnoittelukaavan perusteella saadaan myyntihinta [tietylle määrälle] paahdettua kahvia. Starbucks väittää, että tästä saatava kokonaismuuntomaksujen marginaali on [5–10] prosenttia, muttei perustele, miten tähän väitettyyn voittolisään päädyttiin.

| — | [Riippumaton valmistusyhtiö 5] (”[riippumaton valmistusyhtiö 5]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] kanssa kolmentyyppisiä sopimuksia [ennen vuotta 2008]. Toimitussopimuksen mukana Starbucksilla on velvollisuus toimittaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] paahdettuja kahvipapuja, tiivistettä ja muita kahvijuoman ainesosia hintaan, joka perustuu [Starbucksin] vähittäismyyntikahvilaliiketoiminnassa käytettyyn kahvijuoman ainesosien hinnoittelun kaavaan [...]. [...]sopimuksella, joka on valmistus- ja jakelusopimus, [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] annetaan oikeus jakaa yksinoikeudella tiettyjä esipakattuja valmiita juomia Starbucksin tavaramerkillä tietyllä alueella. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. [...]sopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevan sopimuksen mukaan [riippumaton valmistusyhtiö 5] saa käyttää Starbucksin tavaramerkkiä ja sen teknologiaa ja taitotietoa sovittujen tuotteiden valmistuksessa. [Riippumaton valmistusyhtiö 5] maksaa nettomyynnistään [10–15] prosenttia lisenssimaksua tietyn oikaisumekanismin perusteella, jolloin valmisjuomia koskeva maksu on Starbucksin mukaan noin [10–15] prosenttia nettomyynnistä (78). |
| --- | --- |

—

[Riippumaton valmistusyhtiö 5] (”[riippumaton valmistusyhtiö 5]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] kanssa kolmentyyppisiä sopimuksia [ennen vuotta 2008]. Toimitussopimuksen mukana Starbucksilla on velvollisuus toimittaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] paahdettuja kahvipapuja, tiivistettä ja muita kahvijuoman ainesosia hintaan, joka perustuu [Starbucksin] vähittäismyyntikahvilaliiketoiminnassa käytettyyn kahvijuoman ainesosien hinnoittelun kaavaan [...]. [...]sopimuksella, joka on valmistus- ja jakelusopimus, [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] annetaan oikeus jakaa yksinoikeudella tiettyjä esipakattuja valmiita juomia Starbucksin tavaramerkillä tietyllä alueella. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. [...]sopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevan sopimuksen mukaan [riippumaton valmistusyhtiö 5] saa käyttää Starbucksin tavaramerkkiä ja sen teknologiaa ja taitotietoa sovittujen tuotteiden valmistuksessa. [Riippumaton valmistusyhtiö 5] maksaa nettomyynnistään [10–15] prosenttia lisenssimaksua tietyn oikaisumekanismin perusteella, jolloin valmisjuomia koskeva maksu on Starbucksin mukaan noin [10–15] prosenttia nettomyynnistä (78).

78

| — | [Riippumaton valmistusyhtiö 6], (”[riippumaton valmistusyhtiö 6]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] kanssa [ennen vuotta 2008] kolmentyyppisiä sopimuksia, joita on sittemmin muutettu. Toimitussopimuksen mukana Starbucksilla on velvollisuus toimittaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 6:lle] paahdettuja kahvipapuja, tiivistettä ja muita kahvijuoman ainesosia hintaan, joka perustuu [Starbucksin] vähittäismyyntikahvilaliiketoiminnassa käytettyyn kahvijuoman ainesosien hinnoittelun kaavaan [...]. Valmistus- ja jakelusopimuksella [riippumattomalle valmistusyhtiö 6:lle] annetaan oikeus jakaa yksinoikeudella tiettyjä esipakattuja valmiita juomia Starbucksin tavaramerkillä [tietyllä alueella]. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. Valmistus- ja jakelusopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevan sopimuksen mukaan [riippumaton valmistusyhtiö 6] saa käyttää Starbucksin tavaramerkkiä ja sen teknologiaa ja taitotietoa sovittujen tuotteiden valmistuksessa. [Riippumaton valmistusyhtiö 6] maksaa tuotteen mukaan määräytyvää lisenssimaksua. Starbucksin mukaan tämä maksu on [5–10] prosenttia valmisjuomien nettomyynnistä (79). |
| --- | --- |

—

[Riippumaton valmistusyhtiö 6], (”[riippumaton valmistusyhtiö 6]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] kanssa [ennen vuotta 2008] kolmentyyppisiä sopimuksia, joita on sittemmin muutettu. Toimitussopimuksen mukana Starbucksilla on velvollisuus toimittaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 6:lle] paahdettuja kahvipapuja, tiivistettä ja muita kahvijuoman ainesosia hintaan, joka perustuu [Starbucksin] vähittäismyyntikahvilaliiketoiminnassa käytettyyn kahvijuoman ainesosien hinnoittelun kaavaan [...]. Valmistus- ja jakelusopimuksella [riippumattomalle valmistusyhtiö 6:lle] annetaan oikeus jakaa yksinoikeudella tiettyjä esipakattuja valmiita juomia Starbucksin tavaramerkillä [tietyllä alueella]. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. Valmistus- ja jakelusopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevan sopimuksen mukaan [riippumaton valmistusyhtiö 6] saa käyttää Starbucksin tavaramerkkiä ja sen teknologiaa ja taitotietoa sovittujen tuotteiden valmistuksessa. [Riippumaton valmistusyhtiö 6] maksaa tuotteen mukaan määräytyvää lisenssimaksua. Starbucksin mukaan tämä maksu on [5–10] prosenttia valmisjuomien nettomyynnistä (79).

79

| — | [Riippumaton valmistusyhtiö 7], (”[riippumaton valmistusyhtiö 7]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] kolmentyyppisiä sopimuksia, joita on sittemmin muutettu. Toimitussopimuksen mukaan Starbucksilla on velvollisuus toimittaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 7:lle] kahvijuoman ainesosia, [...], [tietyn määrän mukaan] määräytyvään hintaan. Valmistus- ja jakelusopimuksella [riippumattomalle valmistusyhtiö 7:lle] annetaan oikeus jakaa yksinoikeudella tiettyjä esipakattuja valmiita juomia Starbucksin tavaramerkillä tietyllä alueella. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. Valmistus- ja jakelusopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevan sopimuksen mukaan [riippumaton valmistusyhtiö 7] saa käyttää Starbucksin tavaramerkkiä ja sen teknologiaa ja taitotietoa sovittujen tuotteiden valmistuksessa. [Riippumaton valmistusyhtiö 7] maksaa alueen mukaan määräytyvää lisenssimaksua, joka on [10–20] prosenttia nettomyynnistä. |
| --- | --- |

—

[Riippumaton valmistusyhtiö 7], (”[riippumaton valmistusyhtiö 7]”), [...]. Starbucks teki [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] kolmentyyppisiä sopimuksia, joita on sittemmin muutettu. Toimitussopimuksen mukaan Starbucksilla on velvollisuus toimittaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 7:lle] kahvijuoman ainesosia, [...], [tietyn määrän mukaan] määräytyvään hintaan. Valmistus- ja jakelusopimuksella [riippumattomalle valmistusyhtiö 7:lle] annetaan oikeus jakaa yksinoikeudella tiettyjä esipakattuja valmiita juomia Starbucksin tavaramerkillä tietyllä alueella. Valmistuksessa on noudatettava tiettyjä tuotespesifikaatioita ja vaatimuksia, jotka Starbucks on asettanut. Valmistus- ja jakelusopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevan sopimuksen mukaan [riippumaton valmistusyhtiö 7] saa käyttää Starbucksin tavaramerkkiä ja sen teknologiaa ja taitotietoa sovittujen tuotteiden valmistuksessa. [Riippumaton valmistusyhtiö 7] maksaa alueen mukaan määräytyvää lisenssimaksua, joka on [10–20] prosenttia nettomyynnistä.

| (149) | Edellä luetellut sopimukset, jotka Starbucksilla on [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] kanssa, luokiteltiin kolmeen luokkaan: i) toimitussopimukset, jotka ovat samankaltaisia kuin johdanto-osan 144 kappaleessa kuvattu toimitussopimus SMBV:n ja kehittäjien välillä; ii) valmistus- ja jakelusopimukset, jotka ovat samankaltaisia kuin SMBV:n ja Alki LP:n välinen sopimus; ja iii) tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevat sopimukset, jotka ovat samankaltaisia kuin johdanto-osan 48 kappaleessa kuvattu aluekehitys- ja toimintasopimus Starbucks Coffee BV:n ja myymälöiden välillä. Kolmentyyppisistä sopimuksista, joita Starbucksilla on [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] kanssa, vain viimeisen luokan mukaisissa sopimuksissa Starbucksin sopimuskumppaneiden edellytetään maksavan rojaltimaksuja. |
| --- | --- |

(149)

Edellä luetellut sopimukset, jotka Starbucksilla on [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] kanssa, luokiteltiin kolmeen luokkaan: i) toimitussopimukset, jotka ovat samankaltaisia kuin johdanto-osan 144 kappaleessa kuvattu toimitussopimus SMBV:n ja kehittäjien välillä; ii) valmistus- ja jakelusopimukset, jotka ovat samankaltaisia kuin SMBV:n ja Alki LP:n välinen sopimus; ja iii) tavaramerkkiä ja teknologian lisensointia koskevat sopimukset, jotka ovat samankaltaisia kuin johdanto-osan 48 kappaleessa kuvattu aluekehitys- ja toimintasopimus Starbucks Coffee BV:n ja myymälöiden välillä. Kolmentyyppisistä sopimuksista, joita Starbucksilla on [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] kanssa, vain viimeisen luokan mukaisissa sopimuksissa Starbucksin sopimuskumppaneiden edellytetään maksavan rojaltimaksuja.

| (150) | Starbucks toimitti komissiolle myös neljä muuta paahtosopimusta, jotka sillä on [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa.






  — | [Riippumattoman valmistusyhtiö 8:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistus- ja toimitussopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n] on toimitettava Starbucksille maustettua kahvia tiettyyn hintaan (80). [...] määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n] on noudatettava tiukasti teknistä käsikirjaa, joka koskee muun muassa tuotteiden valmistusta. [...] määrätään, että Starbucks myöntää [riippumattomalle valmistusyhtiö 8:lle] rojaltimaksuttoman lisenssin taitotiedon käyttöön valmistusprosessin yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

(150)

Starbucks toimitti komissiolle myös neljä muuta paahtosopimusta, jotka sillä on [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa.

—

[Riippumattoman valmistusyhtiö 8:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistus- ja toimitussopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n] on toimitettava Starbucksille maustettua kahvia tiettyyn hintaan (80). [...] määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n] on noudatettava tiukasti teknistä käsikirjaa, joka koskee muun muassa tuotteiden valmistusta. [...] määrätään, että Starbucks myöntää [riippumattomalle valmistusyhtiö 8:lle] rojaltimaksuttoman lisenssin taitotiedon käyttöön valmistusprosessin yhteydessä.

80

| — | [Riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistus- ja toimitussopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] on toimitettava Starbucksille tiettyjä kahvituotteita tiettyyn hintaan (81). [...] määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] on noudatettava tiukasti teknistä käsikirjaa, joka koskee muun muassa tuotteiden valmistusta. Sopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. |
| --- | --- |

—

[Riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistus- ja toimitussopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] on toimitettava Starbucksille tiettyjä kahvituotteita tiettyyn hintaan (81). [...] määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] on noudatettava tiukasti teknistä käsikirjaa, joka koskee muun muassa tuotteiden valmistusta. Sopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja.

81

| — | [Riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistus- ja toimitussopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] on toimitettava Starbucksille maustettua kahvia tiettyyn hintaan (82). [...] määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] on noudatettava tiukasti teknistä käsikirjaa, joka koskee muun muassa tuotteiden valmistusta. [Valmistus- ja jakelusopimuksen] mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Sopimuksessa viitataan myös teknologian ja tavaramerkin lisensointia koskevaan sopimukseen, jota komissiolle ei kuitenkaan toimitettu. |
| --- | --- |

—

[Riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistus- ja toimitussopimuksessa määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] on toimitettava Starbucksille maustettua kahvia tiettyyn hintaan (82). [...] määrätään, että [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] on noudatettava tiukasti teknistä käsikirjaa, joka koskee muun muassa tuotteiden valmistusta. [Valmistus- ja jakelusopimuksen] mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Sopimuksessa viitataan myös teknologian ja tavaramerkin lisensointia koskevaan sopimukseen, jota komissiolle ei kuitenkaan toimitettu.

82

| — | [Riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistussopimuksessa on kyse siitä, että [...] paahtimo, joka hankkii kahvipavut suoraan, valmistaa ja paahtaa raakakahvia Starbucksille. Sopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Sopimuksen [...] selvennetään, että Starbucks omistaa kahvisekoitukseen, paahdon etenemisen aika-lämpötilakäyrään ja paahtamisen päätöspisteeseen jne. liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Starbucks maksaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 10:lle] maksuja kahvista [tietyn määrän perusteella]. Maksu lasketaan tietyllä kaavalla, jonka mukaan paahtamisesta peritään pienempi maksu kuin pakkaamisesta. |
| --- | --- |

—

[Riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa [vuoden 2008 jälkeen] tehdyssä valmistussopimuksessa on kyse siitä, että [...] paahtimo, joka hankkii kahvipavut suoraan, valmistaa ja paahtaa raakakahvia Starbucksille. Sopimuksen mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] ei tarvitse maksaa Starbucksille mitään maksuja tai rojalteja. Sopimuksen [...] selvennetään, että Starbucks omistaa kahvisekoitukseen, paahdon etenemisen aika-lämpötilakäyrään ja paahtamisen päätöspisteeseen jne. liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Starbucks maksaa [riippumattomalle valmistusyhtiö 10:lle] maksuja kahvista [tietyn määrän perusteella]. Maksu lasketaan tietyllä kaavalla, jonka mukaan paahtamisesta peritään pienempi maksu kuin pakkaamisesta.

2.9.1   Starbucksin esittämät huomautukset kolmansien osapuolten ja Starbucks Manufacturing Corporationin välisistä sopimuksista

Starbucksin esittämät huomautukset kolmansien osapuolten ja Starbucks Manufacturing Corporationin välisistä sopimuksista

| (151) | Johdanto-osan 148 kappaleessa lueteltujen sopimusten lisäksi Starbucks toimitti analyysin näiden sopimusten sekä SMBV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen vertailtavuudesta. |
| --- | --- |

(151)

Johdanto-osan 148 kappaleessa lueteltujen sopimusten lisäksi Starbucks toimitti analyysin näiden sopimusten sekä SMBV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen vertailtavuudesta.

| (152) | Niiden sopimusten osalta, joilla Starbucks myöntää kolmannelle osapuolelle aineettomia hyödykkeitä (tavaramerkkejä ja tiettyä nimenomaan kahviin liittyvää taitotietoa) koskevan lisenssin, Starbucks erittelee i) ne kolmannet osapuolet, jotka käyttivät näitä aineettomia hyödykkeitä paahtosopimuksen mukaisia Starbucksin kahvin ainesosia sisältävien tuotteiden valmistukseen ([riippumaton valmistusyhtiö 3] ja [riippumaton valmistusyhtiö 2]) ja ii) ne kolmannet osapuolet, jotka jakelivat näitä valmistettuja tuotteita suoraan asiakkaille ([riippumaton valmistusyhtiö 7], [riippumaton valmistusyhtiö 6] ja [riippumaton valmistusyhtiö 5]). [Riippumaton valmistusyhtiö 7], [riippumaton valmistusyhtiö 6] ja [riippumaton valmistusyhtiö 5] käyttävät aineettomia hyödykkeitä vähittäismyyjille (pääasiassa suurille valintamyymälöille) myytävän valmiin kahvijuoman tuottamiseen. Starbucksin mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] maksamat rojaltimaksut ovat verrattavissa SMBV:n maksamiin rojalteihin, joiden se arvioi olevan [5–10] prosenttia myynnistä (83). |
| --- | --- |

(152)

Niiden sopimusten osalta, joilla Starbucks myöntää kolmannelle osapuolelle aineettomia hyödykkeitä (tavaramerkkejä ja tiettyä nimenomaan kahviin liittyvää taitotietoa) koskevan lisenssin, Starbucks erittelee i) ne kolmannet osapuolet, jotka käyttivät näitä aineettomia hyödykkeitä paahtosopimuksen mukaisia Starbucksin kahvin ainesosia sisältävien tuotteiden valmistukseen ([riippumaton valmistusyhtiö 3] ja [riippumaton valmistusyhtiö 2]) ja ii) ne kolmannet osapuolet, jotka jakelivat näitä valmistettuja tuotteita suoraan asiakkaille ([riippumaton valmistusyhtiö 7], [riippumaton valmistusyhtiö 6] ja [riippumaton valmistusyhtiö 5]). [Riippumaton valmistusyhtiö 7], [riippumaton valmistusyhtiö 6] ja [riippumaton valmistusyhtiö 5] käyttävät aineettomia hyödykkeitä vähittäismyyjille (pääasiassa suurille valintamyymälöille) myytävän valmiin kahvijuoman tuottamiseen. Starbucksin mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] maksamat rojaltimaksut ovat verrattavissa SMBV:n maksamiin rojalteihin, joiden se arvioi olevan [5–10] prosenttia myynnistä (83).

83

| (153) | Starbucks jaotteli myös kaikki kolmansien osapuolten kanssa vuodesta 2002 alkaen tehdyt sopimukset eri luokkiin. Starbucksin parhaan tietämyksen mukaan pääluokat ovat seuraavat:






  1) | Sopimukset, joiden nojalla kolmannet osapuolet hyödyntävät Starbucksin aineettomia hyödykkeitä (kahviin liittyviä aineettomia hyödykkeitä ja tavaramerkkejä) markkinoilla:






  — | Paahtolisenssisopimukset [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n] kanssa. |
| --- | --- | --- | --- |

(153)

Starbucks jaotteli myös kaikki kolmansien osapuolten kanssa vuodesta 2002 alkaen tehdyt sopimukset eri luokkiin. Starbucksin parhaan tietämyksen mukaan pääluokat ovat seuraavat:

1)

Sopimukset, joiden nojalla kolmannet osapuolet hyödyntävät Starbucksin aineettomia hyödykkeitä (kahviin liittyviä aineettomia hyödykkeitä ja tavaramerkkejä) markkinoilla:

—

Paahtolisenssisopimukset [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n] kanssa.

| — | Tavaramerkin ja teknologian lisensointia koskevat sopimukset [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] kanssa Starbucksin tavaramerkin ja tietyn kahviin liittyvän erityistaitotiedon hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

—

Tavaramerkin ja teknologian lisensointia koskevat sopimukset [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] kanssa Starbucksin tavaramerkin ja tietyn kahviin liittyvän erityistaitotiedon hyödyntämiseksi.

| 2) | Erilaiset sopimukset, joiden nojalla kolmannet osapuolet saavat oikeuden käyttää Starbucksin aineettomia hyödykkeitä (teknologiaa, taitotietoa ja tavaramerkkejä) rojaltimaksuttomalla lisenssillä näiden sopimusten erityisluonteen mukaisesti:






  — | Erilaiset valmistukseen ja pakkaukseen liittyvät yhteistyösopimukset, joissa teollis- ja tekijänoikeuslisenssin tarkoituksena on pelkästään mahdollistaa se, että kolmas osapuoli voi tuottaa tuotteita Starbucksin spesifikaatioiden mukaisesti, ja suojella Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksia. Starbucksin yhteistyökumppanit valmistuksen ja pakkaamisen alalla toimittavat yleensä tuotteet takaisin Starbucksille eivätkä hyödynnä aineettomia hyödykkeitä markkinoilla. |
| --- | --- | --- |

2)

Erilaiset sopimukset, joiden nojalla kolmannet osapuolet saavat oikeuden käyttää Starbucksin aineettomia hyödykkeitä (teknologiaa, taitotietoa ja tavaramerkkejä) rojaltimaksuttomalla lisenssillä näiden sopimusten erityisluonteen mukaisesti:

—

Erilaiset valmistukseen ja pakkaukseen liittyvät yhteistyösopimukset, joissa teollis- ja tekijänoikeuslisenssin tarkoituksena on pelkästään mahdollistaa se, että kolmas osapuoli voi tuottaa tuotteita Starbucksin spesifikaatioiden mukaisesti, ja suojella Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksia. Starbucksin yhteistyökumppanit valmistuksen ja pakkaamisen alalla toimittavat yleensä tuotteet takaisin Starbucksille eivätkä hyödynnä aineettomia hyödykkeitä markkinoilla.

| — | Erilaiset jakelusopimukset, joissa teollis- ja tekijänoikeuslisenssin tarkoituksena on pelkästään se, että jakelija voi jälleenmyydä Starbucksin brändituotteita ja suojella Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksia. Jakelija ei hyödynnä Starbucksin aineettomia hyödykkeitä markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Erilaiset jakelusopimukset, joissa teollis- ja tekijänoikeuslisenssin tarkoituksena on pelkästään se, että jakelija voi jälleenmyydä Starbucksin brändituotteita ja suojella Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksia. Jakelija ei hyödynnä Starbucksin aineettomia hyödykkeitä markkinoilla.

| 3) | Lisenssisopimukset kehittäjien kanssa, jotta ne voivat hyödyntää Starbucksin järjestelmää ja ylläpitää Starbucksin kahviloita. |
| --- | --- |

3)

Lisenssisopimukset kehittäjien kanssa, jotta ne voivat hyödyntää Starbucksin järjestelmää ja ylläpitää Starbucksin kahviloita.

2.9.2   Starbucks US:n ja Starbucks Manufacturing Corporationin välinen kaupallinen sopimus

Starbucks US:n ja Starbucks Manufacturing Corporationin välinen kaupallinen sopimus

| (154) | Starbucks ilmoitti, että SMC (84), Starbucks-konsernin ainoa toinen paahtoliiketoiminnassa mukana oleva yritys, ei maksa Starbucksille rojaltimaksuja paahtoteknologiaan ja -taitotietoon liittyvien saati muiden teollis- tai tekijänoikeuksien käytöstä. Starbucksin mukaan tämä johtuu siitä, ettei SMC:llä ole erillistä tarkastettavaa kirjanpitoa, ja siitä, että SMC on liitetty Starbucksin muihin Yhdysvalloissa sijaitseviin yksiköihin Yhdysvaltojen verotusta varten. |
| --- | --- |

(154)

Starbucks ilmoitti, että SMC (84), Starbucks-konsernin ainoa toinen paahtoliiketoiminnassa mukana oleva yritys, ei maksa Starbucksille rojaltimaksuja paahtoteknologiaan ja -taitotietoon liittyvien saati muiden teollis- tai tekijänoikeuksien käytöstä. Starbucksin mukaan tämä johtuu siitä, ettei SMC:llä ole erillistä tarkastettavaa kirjanpitoa, ja siitä, että SMC on liitetty Starbucksin muihin Yhdysvalloissa sijaitseviin yksiköihin Yhdysvaltojen verotusta varten.

84

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (155) | Komissio päätti aloittaa virallisen tutkintamenettelyn, koska sen alustava näkemys oli, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus, jossa hyväksytään Starbucksin veroneuvojan ehdottama korvaus SMBV:n Alankomaissa toteuttamista toiminnoista ja jonka Alankomaiden verohallinto oli laatinut vuonna 2008, vaikutti olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(155)

Komissio päätti aloittaa virallisen tutkintamenettelyn, koska sen alustava näkemys oli, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus, jossa hyväksytään Starbucksin veroneuvojan ehdottama korvaus SMBV:n Alankomaissa toteuttamista toiminnoista ja jonka Alankomaiden verohallinto oli laatinut vuonna 2008, vaikutti olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

| (156) | Komissio epäili etenkin sitä, oliko SMBV:n toteuttamista toiminnoista sovittu korvaus markkinaehtoperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(156)

Komissio epäili etenkin sitä, oliko SMBV:n toteuttamista toiminnoista sovittu korvaus markkinaehtoperiaatteen mukainen.

| (157) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti kolme epäilystä siitä, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus markkinaehtoperiaatteen mukainen:






  1) | Oliko Alankomaiden verohallinto virheellisesti hyväksynyt SMBV:n luokituksen pieniriskiseksi sopimusvalmistajaksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tehdessään? |
| --- | --- | --- |

(157)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti kolme epäilystä siitä, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus markkinaehtoperiaatteen mukainen:

1)

Oliko Alankomaiden verohallinto virheellisesti hyväksynyt SMBV:n luokituksen pieniriskiseksi sopimusvalmistajaksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tehdessään?

| 2) | Oliko oikein, että Alankomaiden verohallinto hyväksyi Starbucksin veroneuvojan oikaisut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tehdessään? |
| --- | --- |

2)

Oliko oikein, että Alankomaiden verohallinto hyväksyi Starbucksin veroneuvojan oikaisut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tehdessään?

| 3) | Oliko oikein, että Alankomaiden verohallinto hyväksyi SMBV:n tulkinnan rojaltimaksujen laskemisesta tuloslaskelmassaan, kun näiden rojaltimaksujen määrä ei liity kyseisten teollis- ja tekijänoikeuksien arvoon? |
| --- | --- |

3)

Oliko oikein, että Alankomaiden verohallinto hyväksyi SMBV:n tulkinnan rojaltimaksujen laskemisesta tuloslaskelmassaan, kun näiden rojaltimaksujen määrä ei liity kyseisten teollis- ja tekijänoikeuksien arvoon?

| (158) | Ensimmäisen epäilyksen osalta komissio katsoi, että siirtohinnoitteluraportissa oleva veroneuvojan oletus siitä, ettei SMBV:llä ole riskejä ja että se olisi sen takia luokiteltava sopimusvalmistajaksi, oli kyseenalainen. Komissio viittasi etenkin SMBV:n tilinpäätökseen merkittyyn varastoriskiin, jonka perusteella tätä oletusta voidaan pitää kyseenalaisena. |
| --- | --- |

(158)

Ensimmäisen epäilyksen osalta komissio katsoi, että siirtohinnoitteluraportissa oleva veroneuvojan oletus siitä, ettei SMBV:llä ole riskejä ja että se olisi sen takia luokiteltava sopimusvalmistajaksi, oli kyseenalainen. Komissio viittasi etenkin SMBV:n tilinpäätökseen merkittyyn varastoriskiin, jonka perusteella tätä oletusta voidaan pitää kyseenalaisena.

| (159) | Toisen epäilyksen osalta komissio piti kyseenalaisena veroneuvojan kahta perättäistä oikaisua, joilla kummallakin vaikuttaa olevan sama vertailukelpoisuutta koskevaan huolenaiheeseen liittyvä tarkoitus. Ensimmäinen oikaisu liittyy sen kustannusperusteen pienentämiseen, jonka mukaan lasketaan SMBV:n veron peruste toimintamenojen osalta. Veroneuvoja piti tätä asianmukaisena, koska SMBV oli sen mukaan sopimusvalmistaja. Toisen siirtohinnoitteluraporttiin tehdyn oikaisun (”Conversion Mark-up Adjustment”) perusteella siirtohinnoittelussa verrokkeina käytettyjen yritysten voitosta oli vähennetty useita valmistus- ja hankintakustannuksia. Tämä toinen oikaisu, jota Alankomaat kutsuu ”käyttöpääoman oikaisuksi”, pienentää SMBV:n veron perustetta Alankomaissa, mutta sen paremmin oikaisu kuin veroneuvojan käyttämä menetelmä eivät vaikuta perustelluilta. |
| --- | --- |

(159)

Toisen epäilyksen osalta komissio piti kyseenalaisena veroneuvojan kahta perättäistä oikaisua, joilla kummallakin vaikuttaa olevan sama vertailukelpoisuutta koskevaan huolenaiheeseen liittyvä tarkoitus. Ensimmäinen oikaisu liittyy sen kustannusperusteen pienentämiseen, jonka mukaan lasketaan SMBV:n veron peruste toimintamenojen osalta. Veroneuvoja piti tätä asianmukaisena, koska SMBV oli sen mukaan sopimusvalmistaja. Toisen siirtohinnoitteluraporttiin tehdyn oikaisun (”Conversion Mark-up Adjustment”) perusteella siirtohinnoittelussa verrokkeina käytettyjen yritysten voitosta oli vähennetty useita valmistus- ja hankintakustannuksia. Tämä toinen oikaisu, jota Alankomaat kutsuu ”käyttöpääoman oikaisuksi”, pienentää SMBV:n veron perustetta Alankomaissa, mutta sen paremmin oikaisu kuin veroneuvojan käyttämä menetelmä eivät vaikuta perustelluilta.

| (160) | Kolmannen epäilyksen osalta komissio piti SMBV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen markkinaehtoisuutta kyseenalaisena, koska rojaltin määrä ei näyttänyt liittyvän sen teollis- ja tekijänoikeuden arvoon, jonka käyttöön liittyvä korvaus sen on tarkoitus olla. Koska siirtohinnoitteluanalyysissa oli käytetty liiketoiminettomarginaalimenetelmää, rojalti vastaa todellisuudessa SMBV:n jäännösvoittoa. Toisin sanoen voitto, jonka SMBV on kirjannut toimintamenoihin liittyvän [9–12] prosentin osuuden lisäksi, muunnetaan verovähennyskelpoiseksi rojaltimaksuksi (ks. kuva 2). |
| --- | --- |

(160)

Kolmannen epäilyksen osalta komissio piti SMBV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen markkinaehtoisuutta kyseenalaisena, koska rojaltin määrä ei näyttänyt liittyvän sen teollis- ja tekijänoikeuden arvoon, jonka käyttöön liittyvä korvaus sen on tarkoitus olla. Koska siirtohinnoitteluanalyysissa oli käytetty liiketoiminettomarginaalimenetelmää, rojalti vastaa todellisuudessa SMBV:n jäännösvoittoa. Toisin sanoen voitto, jonka SMBV on kirjannut toimintamenoihin liittyvän [9–12] prosentin osuuden lisäksi, muunnetaan verovähennyskelpoiseksi rojaltimaksuksi (ks. kuva 2).

4.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

| (161) | Alankomaat toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 16 päivänä heinäkuuta 2014. Ensiksi Alankomaat perustelee huomautuksissaan, miksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus on markkinaehtoinen ja miksi veroneuvojan valitsema menetelmä on asianmukainen menetelmä tämän korvauksen määrittämiseen. Toiseksi Alankomaat käsittelee sitä, miksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta ei koidu valikoivaa etua SMBV:lle. |
| --- | --- |

(161)

Alankomaat toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 16 päivänä heinäkuuta 2014. Ensiksi Alankomaat perustelee huomautuksissaan, miksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus on markkinaehtoinen ja miksi veroneuvojan valitsema menetelmä on asianmukainen menetelmä tämän korvauksen määrittämiseen. Toiseksi Alankomaat käsittelee sitä, miksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta ei koidu valikoivaa etua SMBV:lle.

4.1   Siirtohintoja koskevat huomautukset

Siirtohintoja koskevat huomautukset

| (162) | Alankomaiden mukaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus on markkinaehtoinen ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä on tässä tapauksessa asianmukainen menetelmä markkinaehtoisen ratkaisun saavuttamiseksi. Alankomaat katsoo, ettei siirtohinnoittelu ole eksaktia tiedettä ja että sen vuoksi siirtohinnalla on tietty vaihteluväli. |
| --- | --- |

(162)

Alankomaiden mukaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus on markkinaehtoinen ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä on tässä tapauksessa asianmukainen menetelmä markkinaehtoisen ratkaisun saavuttamiseksi. Alankomaat katsoo, ettei siirtohinnoittelu ole eksaktia tiedettä ja että sen vuoksi siirtohinnalla on tietty vaihteluväli.

| (163) | Alankomaiden mukaan OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan korvaus liiketoimista kahden riippumattoman yrityksen välillä kuvastaa yleensä niitä toimintoja, joita kumpikin yritys toteuttaa, ja että sen takia toiminnan analyysin pitäisi olla SMBV:n korvauksen markkinaehtoisuuden arvioinnin keskipisteessä. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan sopimusehdot ovat lähtökohta, kun määritellään, onko markkinaehtoperiaatetta sovellettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(163)

Alankomaiden mukaan OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan korvaus liiketoimista kahden riippumattoman yrityksen välillä kuvastaa yleensä niitä toimintoja, joita kumpikin yritys toteuttaa, ja että sen takia toiminnan analyysin pitäisi olla SMBV:n korvauksen markkinaehtoisuuden arvioinnin keskipisteessä. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan sopimusehdot ovat lähtökohta, kun määritellään, onko markkinaehtoperiaatetta sovellettu asianmukaisesti.

| (164) | Alankomaiden mukaan Starbucksin Alki LP:lle siirtämät teollis- ja tekijänoikeudet, jotka koskevat kahviin liittyvää asiantuntemusta ja tietoa, sisältävät myös kahvipapujen sekoittamisohjeisiin, kahvin paahtoprosessiin ja muunlaisten kahvituotteiden tuotantoon liittyvän teknologian ja taitotiedon käytön. |
| --- | --- |

(164)

Alankomaiden mukaan Starbucksin Alki LP:lle siirtämät teollis- ja tekijänoikeudet, jotka koskevat kahviin liittyvää asiantuntemusta ja tietoa, sisältävät myös kahvipapujen sekoittamisohjeisiin, kahvin paahtoprosessiin ja muunlaisten kahvituotteiden tuotantoon liittyvän teknologian ja taitotiedon käytön.

| (165) | Alankomaat toteaa, että Alki LP:n ja SMBV:n välistä paahtosopimusta ei voida pitää yksinkertaisena teollis- ja tekijänoikeuksien lisenssisopimuksena. Tämä 50 vuodeksi tehty valmistussopimus liittyy siihen, että SMBV paahtaa raakakahvia. Paahtosopimus on asiakkaan ja toimeksisaajan välinen sopimus, joka koskee myös teollis- ja tekijänoikeuden käyttöluvan myöntämistä. |
| --- | --- |

(165)

Alankomaat toteaa, että Alki LP:n ja SMBV:n välistä paahtosopimusta ei voida pitää yksinkertaisena teollis- ja tekijänoikeuksien lisenssisopimuksena. Tämä 50 vuodeksi tehty valmistussopimus liittyy siihen, että SMBV paahtaa raakakahvia. Paahtosopimus on asiakkaan ja toimeksisaajan välinen sopimus, joka koskee myös teollis- ja tekijänoikeuden käyttöluvan myöntämistä.

| (166) | Alki LP ei sijaitse Alankomaissa, ja kansainvälisen verotusoikeuden jaottelun mukaan sillä ei ole velvollisuutta maksaa veroja Alankomaissa. SMBV:n työntekijöiden tehtävät ovat – ja ovat aina olleet – seuraavat:






  1) | Valmistus-/kahvinpaahtotoimet: näistä tehtävistä vastaavat tuotantohenkilöstö, kahvinpaahtoteknikot, huoltohenkilöstö, laadunvalvontahenkilöstö ja varastohenkilöstö. |
| --- | --- | --- |

(166)

Alki LP ei sijaitse Alankomaissa, ja kansainvälisen verotusoikeuden jaottelun mukaan sillä ei ole velvollisuutta maksaa veroja Alankomaissa. SMBV:n työntekijöiden tehtävät ovat – ja ovat aina olleet – seuraavat:

1)

Valmistus-/kahvinpaahtotoimet: näistä tehtävistä vastaavat tuotantohenkilöstö, kahvinpaahtoteknikot, huoltohenkilöstö, laadunvalvontahenkilöstö ja varastohenkilöstö.

| 2) | Logistiset ja hallinnolliset tukitoimet. |
| --- | --- |

2)

Logistiset ja hallinnolliset tukitoimet.

| (167) | Alankomaat toteaa, että Starbucksin tarkoitus on aina ollut perustaa toimintakykyinen pienen riskin paahtimo ja etteivät tosiasiat ja olosuhteet ole muuttuneet merkittävästi vuosien kuluessa. Alankomaat katsoo, että koska SMBV:ssä ei ole toteutettu yrityksen rakenneuudistuksia, komissio ei voi lainata kohtia OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9 luvusta, koska ohjeet eivät olleet vielä saatavilla, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin. OECD:n siirtohinnoitteluohjeita ei tulisi käyttää jälkikäteen. |
| --- | --- |

(167)

Alankomaat toteaa, että Starbucksin tarkoitus on aina ollut perustaa toimintakykyinen pienen riskin paahtimo ja etteivät tosiasiat ja olosuhteet ole muuttuneet merkittävästi vuosien kuluessa. Alankomaat katsoo, että koska SMBV:ssä ei ole toteutettu yrityksen rakenneuudistuksia, komissio ei voi lainata kohtia OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9 luvusta, koska ohjeet eivät olleet vielä saatavilla, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin. OECD:n siirtohinnoitteluohjeita ei tulisi käyttää jälkikäteen.

| (168) | Alankomaiden mukaan SCTC vastaa raakakahvin ostamisesta. Lisäksi Alankomaat toteaa, ettei SMBV osallistu raaka-aineiden hankintaan, koska paahtosopimuksen nojalla SMBV voi hankkia raaka-aineita vain Alki LP:n nimeämiltä osapuolilta. SMBV:llä on vain hallinnollinen rooli varastojen hallinnoinnissa, eikä se ole vastuussa lopullisesta varastoriskistä. |
| --- | --- |

(168)

Alankomaiden mukaan SCTC vastaa raakakahvin ostamisesta. Lisäksi Alankomaat toteaa, ettei SMBV osallistu raaka-aineiden hankintaan, koska paahtosopimuksen nojalla SMBV voi hankkia raaka-aineita vain Alki LP:n nimeämiltä osapuolilta. SMBV:llä on vain hallinnollinen rooli varastojen hallinnoinnissa, eikä se ole vastuussa lopullisesta varastoriskistä.

| (169) | Hallinnollisesta roolista Alankomaat katsoo, että vaikka SMBV:n on raakakahvin ostosopimuksen perusteella annettava vaaditut tiedot ostettavasta raakakahvista, SMBV saa nämä tiedot Alki LP:ltä ja Alki LP:n määräysten mukaan kehittäjiltä. Toisin sanoen SMBV vain välittää spesifikaatiot eteenpäin, kun se on saanut vaadittavat tiedot. Alankomaiden mukaan tästä seuraa, että raaka-aineiden rooli on verrattavissa kaupintamyyntiin perustuvaan tavaroiden toimittamiseen. |
| --- | --- |

(169)

Hallinnollisesta roolista Alankomaat katsoo, että vaikka SMBV:n on raakakahvin ostosopimuksen perusteella annettava vaaditut tiedot ostettavasta raakakahvista, SMBV saa nämä tiedot Alki LP:ltä ja Alki LP:n määräysten mukaan kehittäjiltä. Toisin sanoen SMBV vain välittää spesifikaatiot eteenpäin, kun se on saanut vaadittavat tiedot. Alankomaiden mukaan tästä seuraa, että raaka-aineiden rooli on verrattavissa kaupintamyyntiin perustuvaan tavaroiden toimittamiseen.

| (170) | Lopullisen varastoriskin osalta Alankomaat lisää, että vaikka SMBV:llä on kaikkien tuotantotoimissa käytettävien tuotteiden ja materiaalien omistusoikeus ja vaikka se on tehnyt varauksia varaston arvoon kohdistuvia tappioita varten, SMBV ei kuitenkaan viime kädessä vastaa niistä kustannuksista, joita varten nämä varaukset on tehty. Sen perusteella, miten rojaltimaksut määritetään paahtosopimuksessa, näistä kustannuksista vastaa viime kädessä Alki LP. |
| --- | --- |

(170)

Lopullisen varastoriskin osalta Alankomaat lisää, että vaikka SMBV:llä on kaikkien tuotantotoimissa käytettävien tuotteiden ja materiaalien omistusoikeus ja vaikka se on tehnyt varauksia varaston arvoon kohdistuvia tappioita varten, SMBV ei kuitenkaan viime kädessä vastaa niistä kustannuksista, joita varten nämä varaukset on tehty. Sen perusteella, miten rojaltimaksut määritetään paahtosopimuksessa, näistä kustannuksista vastaa viime kädessä Alki LP.

| (171) | Alankomaiden mukaan SMBV:n työntekijät eivät osallistu Starbucksin kehittäjien/ostajien kanssa käytäviin neuvotteluihin. Hinnoittelusta Alankomaat toteaa, että Starbucks [...] määrittää maailmanlaajuiset hinnoittelukaavat. Starbucksin [...] laskentaryhmä toimittaa SMBV:lle hinnaston (”[...] hinnasto”) Alki LP:n kautta, ja nämä hinnat lasketaan maailmanlaajuisesti käytettävillä hinnoittelukaavoilla, joihin SMBV:n ja kehittäjien väliset toimitussopimukset perustuvat. SMBV:n raakakahvista maksama ostohinta johdetaan hinnoittelukaavasta, joka sisältää esimerkiksi [...] kaltaisia näkökohtia. Jos hinnoittelun perusteena olevat kulut suurenevat tai pienenevät, myös SMBV:n ja sen kehittäjien välisiin hintoihin sovellettavaa kustannusperustetta muutetaan. Lisäksi kehittäjillä on velvollisuus ostaa kahvia ja oleellisia hyödykkeitä Starbucks Coffee BV:n ja kehittäjien välisen aluekehitys- ja toimintasopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(171)

Alankomaiden mukaan SMBV:n työntekijät eivät osallistu Starbucksin kehittäjien/ostajien kanssa käytäviin neuvotteluihin. Hinnoittelusta Alankomaat toteaa, että Starbucks [...] määrittää maailmanlaajuiset hinnoittelukaavat. Starbucksin [...] laskentaryhmä toimittaa SMBV:lle hinnaston (”[...] hinnasto”) Alki LP:n kautta, ja nämä hinnat lasketaan maailmanlaajuisesti käytettävillä hinnoittelukaavoilla, joihin SMBV:n ja kehittäjien väliset toimitussopimukset perustuvat. SMBV:n raakakahvista maksama ostohinta johdetaan hinnoittelukaavasta, joka sisältää esimerkiksi [...] kaltaisia näkökohtia. Jos hinnoittelun perusteena olevat kulut suurenevat tai pienenevät, myös SMBV:n ja sen kehittäjien välisiin hintoihin sovellettavaa kustannusperustetta muutetaan. Lisäksi kehittäjillä on velvollisuus ostaa kahvia ja oleellisia hyödykkeitä Starbucks Coffee BV:n ja kehittäjien välisen aluekehitys- ja toimintasopimuksen nojalla.

| (172) | Alankomaiden mukaan SMBV ei toimi sopimusvalmistajasopimuksen perusteella. Sopimussuhde johtaa tilanteeseen, jossa raakakahvi ostetaan laillisesti mutta ilman toiminnallista myötävaikutusta SCTC:ltä, ja se laskutetaan ostajilta. Osto- ja myyntitoiminnan puutteesta huolimatta varastot on tilinpäätösstandardien mukaisesti merkittävä SMBV:n taseeseen. |
| --- | --- |

(172)

Alankomaiden mukaan SMBV ei toimi sopimusvalmistajasopimuksen perusteella. Sopimussuhde johtaa tilanteeseen, jossa raakakahvi ostetaan laillisesti mutta ilman toiminnallista myötävaikutusta SCTC:ltä, ja se laskutetaan ostajilta. Osto- ja myyntitoiminnan puutteesta huolimatta varastot on tilinpäätösstandardien mukaisesti merkittävä SMBV:n taseeseen.

| (173) | Edellä kuvatut SMBV:n, Alki LP:n, SCTC:n ja kehittäjien väliset sopimussuhteet johtavat Alankomaiden mukaan siihen päätelmään, että SMBV on profiililtaan pienen riskin valmistaja ja että tätä päätelmää täydentää toiminnan analyysi. Näin ollen SMBV:tä on Alankomaiden mukaan pidettävä ”vähiten monimutkaisena yksikkönä” (arvioitavana osapuolena), jonka markkinaehtoinen korvaus on määritettävä vertailututkimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(173)

Edellä kuvatut SMBV:n, Alki LP:n, SCTC:n ja kehittäjien väliset sopimussuhteet johtavat Alankomaiden mukaan siihen päätelmään, että SMBV on profiililtaan pienen riskin valmistaja ja että tätä päätelmää täydentää toiminnan analyysi. Näin ollen SMBV:tä on Alankomaiden mukaan pidettävä ”vähiten monimutkaisena yksikkönä” (arvioitavana osapuolena), jonka markkinaehtoinen korvaus on määritettävä vertailututkimuksen perusteella.

| (174) | Alankomaiden mukaan vertailututkimuksen tekemisessä käytetyistä tietokannoista ei ole saatavana yksityiskohtaisia tietoja, kuten liiketoimen hintoja tai ehtoja ja edellytyksiä. Saatavilla on vain tietoja koko yksikön toiminnan tulosten vertailusta. Liiketoiminettomarginaalimenetelmä on yleisin kansainvälisesti käytetty menetelmä. Alankomaiden mukaan tämä vahvistetaan sekä OECD:n vuoden 2010 että OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa, joita sovellettiin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta laadittaessa. |
| --- | --- |

(174)

Alankomaiden mukaan vertailututkimuksen tekemisessä käytetyistä tietokannoista ei ole saatavana yksityiskohtaisia tietoja, kuten liiketoimen hintoja tai ehtoja ja edellytyksiä. Saatavilla on vain tietoja koko yksikön toiminnan tulosten vertailusta. Liiketoiminettomarginaalimenetelmä on yleisin kansainvälisesti käytetty menetelmä. Alankomaiden mukaan tämä vahvistetaan sekä OECD:n vuoden 2010 että OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa, joita sovellettiin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta laadittaessa.

| (175) | SMBV:n tuotantotoiminnan osalta SMBV käyttää kustannuslähtöistä voittotasoindikaattoria (liiketoiminettomarginaalimenetelmää, jossa sovelletaan kustannusvoittolisää). Tältä osin Alankomaat korostaa, että OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 4.9 luvun mukaan (85) Alankomaiden verohallinto aloittaa siirtohintojen tutkimisen aina verovelvollisen käyttämästä menetelmästä käsin. Asetuksen 2 luvussa myös todetaan, ettei Alankomaat sovella ”parhaan menetelmän sääntöä”. Tätä lähtökohtaa, joka on Alankomaiden mukaan OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen, käytetään myös SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, ja sen vuoksi SMBV:n ehdottama liiketoiminettomarginaalimenetelmä ja voittotasoindikaattori on hyväksytty. |
| --- | --- |

(175)

SMBV:n tuotantotoiminnan osalta SMBV käyttää kustannuslähtöistä voittotasoindikaattoria (liiketoiminettomarginaalimenetelmää, jossa sovelletaan kustannusvoittolisää). Tältä osin Alankomaat korostaa, että OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 4.9 luvun mukaan (85) Alankomaiden verohallinto aloittaa siirtohintojen tutkimisen aina verovelvollisen käyttämästä menetelmästä käsin. Asetuksen 2 luvussa myös todetaan, ettei Alankomaat sovella ”parhaan menetelmän sääntöä”. Tätä lähtökohtaa, joka on Alankomaiden mukaan OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen, käytetään myös SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, ja sen vuoksi SMBV:n ehdottama liiketoiminettomarginaalimenetelmä ja voittotasoindikaattori on hyväksytty.

85

| (176) | SMBV:n sopimusvalmistajan roolin osalta oleelliset kustannukset, joilla määritellään voittolisän laskemisessa käytetty kustannusperuste, ovat ne kustannukset, joista on syntynyt lisäarvoa. SMBV:n tapauksessa toimintamenot ovat Alankomaiden mukaan lisäarvoa tuottavia oleellisia kustannuksia, joihin sovelletaan voittolisää. Vertailun perusteella voittolisä on siis [9–12] prosenttia toimintamenoista. SMBV on profiililtaan pieniriskinen, sille ei koidu lisäarvoa raaka-aineista, ja muiden kuin kahviin liittyvien tuotteiden yhteydessä sillä on vain tukirooli. Näihin vähäisiin tukitoimintoihin liittyvät toimintamenot sisältyvät kustannusperusteeseen. Siksi myös näistä toimista maksetaan [9–12] prosentin voittolisä. |
| --- | --- |

(176)

SMBV:n sopimusvalmistajan roolin osalta oleelliset kustannukset, joilla määritellään voittolisän laskemisessa käytetty kustannusperuste, ovat ne kustannukset, joista on syntynyt lisäarvoa. SMBV:n tapauksessa toimintamenot ovat Alankomaiden mukaan lisäarvoa tuottavia oleellisia kustannuksia, joihin sovelletaan voittolisää. Vertailun perusteella voittolisä on siis [9–12] prosenttia toimintamenoista. SMBV on profiililtaan pieniriskinen, sille ei koidu lisäarvoa raaka-aineista, ja muiden kuin kahviin liittyvien tuotteiden yhteydessä sillä on vain tukirooli. Näihin vähäisiin tukitoimintoihin liittyvät toimintamenot sisältyvät kustannusperusteeseen. Siksi myös näistä toimista maksetaan [9–12] prosentin voittolisä.

| (177) | Vertailukelpoisuuteen liittyvistä oikaisuista Alankomaat toteaa, että kun laadittiin se siirtohinnoitteluraportti, johon SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus perustuu, ei annettu ohjeita siitä, miten profiililtaan pieniriskisten valmistajien kanssa toimitaan. Alankomaat myöntää, että OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet sisältävät enemmän ohjeita vertailukelpoisuuteen liittyvistä oikaisuista ja käyttöpääomaan liittyvistä oikaisuista, mutta katsoo, että kyseiset esimerkit ovat vain ohjeita ja että se tarkoittaa, että markkinaehtoinen tulos voidaan saada myös muita näkemyksiä soveltamalla. Lisäksi Alankomaat toteaa, että kun arvioidaan, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus markkinaehtoperiaatteen mukainen, perusteena on käytettävä niiden OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden sisältämiä tietoja, jotka ovat olleet kyseisenä ajankohtana saatavilla, eli OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet. Näin ollen OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden III luvussa olevaa liitettä, joka sisältää toimivan esimerkin vertailukelpoisuuteen liittyvästä oikaisusta, ei voida soveltaa. |
| --- | --- |

(177)

Vertailukelpoisuuteen liittyvistä oikaisuista Alankomaat toteaa, että kun laadittiin se siirtohinnoitteluraportti, johon SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus perustuu, ei annettu ohjeita siitä, miten profiililtaan pieniriskisten valmistajien kanssa toimitaan. Alankomaat myöntää, että OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet sisältävät enemmän ohjeita vertailukelpoisuuteen liittyvistä oikaisuista ja käyttöpääomaan liittyvistä oikaisuista, mutta katsoo, että kyseiset esimerkit ovat vain ohjeita ja että se tarkoittaa, että markkinaehtoinen tulos voidaan saada myös muita näkemyksiä soveltamalla. Lisäksi Alankomaat toteaa, että kun arvioidaan, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus markkinaehtoperiaatteen mukainen, perusteena on käytettävä niiden OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden sisältämiä tietoja, jotka ovat olleet kyseisenä ajankohtana saatavilla, eli OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet. Näin ollen OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden III luvussa olevaa liitettä, joka sisältää toimivan esimerkin vertailukelpoisuuteen liittyvästä oikaisusta, ei voida soveltaa.

| (178) | Alankomaat on tehnyt myös herkkyysanalyysin markkinaehtoisuuden vaihteluvälistä. Se on laskettu siirtohinnoitteluraportissa esitetyn menetelmän mukaan, ja tiettyjä parametreja on muutettu. Alankomaat muutti vertailun ajanjaksoa ja laski markkinaehtoisina pidetyt vaihteluvälit uudestaan vuosille 2008–2012 ja 2003–2012 ja vertaili niitä siirtohinnoitteluraportissa esitettyyn vuosien 2001–2005 vaihteluväliin. Lisäksi Alankomaat laski vaihteluvälin uudelleen siten, että jos korvauksesta toisen oikaisukierroksen nojalla vähennettävä valmistus- ja hankintakustannusten prosenttiosuus ei olisikaan Euribor-korko 50 peruspisteellä korotettuna vaan 50 peruspistettä pienempi Euribor-korko, ja toisaalta jos se olisi käyttötilin korko, kuten Alankomaat sitä nimittää. Alankomaat laski myös SMBV:n saaman marginaalin prosenttiosuutena toimintamenoista ja raaka-ainekuluista (pois luettuina teehen liittyvät kulut ja muut valmistus- ja hankintakulut, jotka kuuluvat väliportaalle) vuosille 2008–2012 ja 2003–2012 ja vertasi tätä verrokkiyritysten kokonaiskustannuksiin perustuvaan voittolisään sekä tuloksen (ennen veroja) että käyttökatteen osalta samoina vuosina. Näiden simulointien perusteella Alankomaat päätteli, että vaikka jokin komission esittämistä epäilyksistä osoittautuisi oikeaksi, korvaus olisi silti markkinaehtoisuuden vaihteluvälin mukainen. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan oikaisuja ei saa tehdä, jos korvaus on markkinaehtoisuuden vaihteluvälin mukainen. |
| --- | --- |

(178)

Alankomaat on tehnyt myös herkkyysanalyysin markkinaehtoisuuden vaihteluvälistä. Se on laskettu siirtohinnoitteluraportissa esitetyn menetelmän mukaan, ja tiettyjä parametreja on muutettu. Alankomaat muutti vertailun ajanjaksoa ja laski markkinaehtoisina pidetyt vaihteluvälit uudestaan vuosille 2008–2012 ja 2003–2012 ja vertaili niitä siirtohinnoitteluraportissa esitettyyn vuosien 2001–2005 vaihteluväliin. Lisäksi Alankomaat laski vaihteluvälin uudelleen siten, että jos korvauksesta toisen oikaisukierroksen nojalla vähennettävä valmistus- ja hankintakustannusten prosenttiosuus ei olisikaan Euribor-korko 50 peruspisteellä korotettuna vaan 50 peruspistettä pienempi Euribor-korko, ja toisaalta jos se olisi käyttötilin korko, kuten Alankomaat sitä nimittää. Alankomaat laski myös SMBV:n saaman marginaalin prosenttiosuutena toimintamenoista ja raaka-ainekuluista (pois luettuina teehen liittyvät kulut ja muut valmistus- ja hankintakulut, jotka kuuluvat väliportaalle) vuosille 2008–2012 ja 2003–2012 ja vertasi tätä verrokkiyritysten kokonaiskustannuksiin perustuvaan voittolisään sekä tuloksen (ennen veroja) että käyttökatteen osalta samoina vuosina. Näiden simulointien perusteella Alankomaat päätteli, että vaikka jokin komission esittämistä epäilyksistä osoittautuisi oikeaksi, korvaus olisi silti markkinaehtoisuuden vaihteluvälin mukainen. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan oikaisuja ei saa tehdä, jos korvaus on markkinaehtoisuuden vaihteluvälin mukainen.

| (179) | Todettakoon myös, että Alankomaat kiistää väitteen, jonka mukaan se ei olisi pyytänyt saada niitä sopimuksia, joista olisi voitu osoittaa, että SMBV:n riski oli vähäinen. Alankomaiden mukaan tämä ei ole tarpeen, sillä jokaiseen ennakkohinnoittelusopimukseen sisältyy aina se kriittinen oletus, että esitetyt tosiseikat ja olosuhteet vaikuttavat olevan asianmukaiset ja että jos tosiseikkoja ei esitetä oikein, ennakkohinnoittelusopimus voidaan irtisanoa. Lisäksi Alankomaat väittää, että sen ei tarvinnut pyytää kaikkia sopimuksia, koska sillä oli käytettävissään taustatiedot siitä, miten paahtimo oli perustettu (86). |
| --- | --- |

(179)

Todettakoon myös, että Alankomaat kiistää väitteen, jonka mukaan se ei olisi pyytänyt saada niitä sopimuksia, joista olisi voitu osoittaa, että SMBV:n riski oli vähäinen. Alankomaiden mukaan tämä ei ole tarpeen, sillä jokaiseen ennakkohinnoittelusopimukseen sisältyy aina se kriittinen oletus, että esitetyt tosiseikat ja olosuhteet vaikuttavat olevan asianmukaiset ja että jos tosiseikkoja ei esitetä oikein, ennakkohinnoittelusopimus voidaan irtisanoa. Lisäksi Alankomaat väittää, että sen ei tarvinnut pyytää kaikkia sopimuksia, koska sillä oli käytettävissään taustatiedot siitä, miten paahtimo oli perustettu (86).

86

4.2   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat huomautukset

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat huomautukset

| (180) | Alankomaat toteaa, ettei SMBV:lle ole koitunut valikoivaa etua ja ettei kyseessä ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(180)

Alankomaat toteaa, ettei SMBV:lle ole koitunut valikoivaa etua ja ettei kyseessä ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

| (181) | Alankomaat selittää, että markkinaehtoperiaate on sisällytetty yhteisöverolain 8b §:n 1 momenttiin ja että sitä on täsmennetty asetuksessa, joka on täysin OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklan mukainen. Alankomaat toistaa sen, mitä asetuksessa sanotaan, eli että asetuksessa käsitellään nimenomaan niitä seikkoja, jotka ovat OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa tulkinnanvaraisia tai epäselviä. |
| --- | --- |

(181)

Alankomaat selittää, että markkinaehtoperiaate on sisällytetty yhteisöverolain 8b §:n 1 momenttiin ja että sitä on täsmennetty asetuksessa, joka on täysin OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklan mukainen. Alankomaat toistaa sen, mitä asetuksessa sanotaan, eli että asetuksessa käsitellään nimenomaan niitä seikkoja, jotka ovat OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa tulkinnanvaraisia tai epäselviä.

| (182) | Erityisesti Alankomaat väittää, että siirtohinnoitteluun liittyvissä tilanteissa valikoivaa etua voi koitua vain, jos osoitetaan, että OECD:n siirtohinnoitteluohjeista ja asetuksesta on nimenomaisesti poikettu ja että markkinaehtoperiaatteen soveltamisessa on tehty selviä arviointivirheitä tai jos vakiintuneesta kansallisesta periaatteesta on poikettu. Veroviranomaisten menetelmien arvioinnissa ja hyväksymisessä käyttämässä harkintavallassa ja yksittäisten tapausten tuloksissa ei kuitenkaan ole havaittavissa minkäänlaista valikoivuutta tai sattumanvaraisuutta. Koska Alankomaat katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tulos on hyväksyttävä arvio markkinahinnasta, se ei katso SMBV:n saaneen siitä etua. |
| --- | --- |

(182)

Erityisesti Alankomaat väittää, että siirtohinnoitteluun liittyvissä tilanteissa valikoivaa etua voi koitua vain, jos osoitetaan, että OECD:n siirtohinnoitteluohjeista ja asetuksesta on nimenomaisesti poikettu ja että markkinaehtoperiaatteen soveltamisessa on tehty selviä arviointivirheitä tai jos vakiintuneesta kansallisesta periaatteesta on poikettu. Veroviranomaisten menetelmien arvioinnissa ja hyväksymisessä käyttämässä harkintavallassa ja yksittäisten tapausten tuloksissa ei kuitenkaan ole havaittavissa minkäänlaista valikoivuutta tai sattumanvaraisuutta. Koska Alankomaat katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tulos on hyväksyttävä arvio markkinahinnasta, se ei katso SMBV:n saaneen siitä etua.

| (183) | Lisäksi Alankomaat väittää, että komission soveltamaa viitejärjestelmää (yleinen verojärjestelmä, joka perustuu normaaleissa markkinaolosuhteissa toimivan yrityksen voittojen ja tappioiden erotukseen) ei ole määritetty asianmukaisesti. Alankomaiden mukaan asianmukainen viitejärjestelmä olisi yhteisöverolaki, johon sisältyy yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin mukainen markkinaehtoperiaate, ja asetus, jossa annetaan tarkempia ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta. Alankomaat katsoo, että kunhan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ei poiketa yhteisöverolain 8b §:n 1 momentista ja asetuksesta, valikoivaa etua ei voi syntyä. |
| --- | --- |

(183)

Lisäksi Alankomaat väittää, että komission soveltamaa viitejärjestelmää (yleinen verojärjestelmä, joka perustuu normaaleissa markkinaolosuhteissa toimivan yrityksen voittojen ja tappioiden erotukseen) ei ole määritetty asianmukaisesti. Alankomaiden mukaan asianmukainen viitejärjestelmä olisi yhteisöverolaki, johon sisältyy yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin mukainen markkinaehtoperiaate, ja asetus, jossa annetaan tarkempia ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta. Alankomaat katsoo, että kunhan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ei poiketa yhteisöverolain 8b §:n 1 momentista ja asetuksesta, valikoivaa etua ei voi syntyä.

| (184) | Käytetystä liiketoiminettomarginaalimenetelmästä Alankomaat toteaa, että asetuksen perusteella jokainen verovelvollinen voi periaatteessa valita siirtohinnoittelumenetelmän vapaasti, kunhan valittu menetelmä johtaa markkinaehtoiseen ratkaisuun tietyn liiketoimen osalta. Näin ollen komission esittämät epäilykset liiketoiminettomarginaalimenetelmän käyttämisestä ovat perusteettomampia kuin ne, joita Alankomaiden verohallinto olisi voinut esittää asetuksen nojalla tästä siirtohinnoittelumenetelmästä. Lisäksi Alankomaat väittää asetuksessa edellytettävän vain sitä, että siirtohinnoitteluanalyysista saadaan joukko markkinaehtoisia tuloksia eikä yhtä täsmällistä markkinaehtoista hintaa. |
| --- | --- |

(184)

Käytetystä liiketoiminettomarginaalimenetelmästä Alankomaat toteaa, että asetuksen perusteella jokainen verovelvollinen voi periaatteessa valita siirtohinnoittelumenetelmän vapaasti, kunhan valittu menetelmä johtaa markkinaehtoiseen ratkaisuun tietyn liiketoimen osalta. Näin ollen komission esittämät epäilykset liiketoiminettomarginaalimenetelmän käyttämisestä ovat perusteettomampia kuin ne, joita Alankomaiden verohallinto olisi voinut esittää asetuksen nojalla tästä siirtohinnoittelumenetelmästä. Lisäksi Alankomaat väittää asetuksessa edellytettävän vain sitä, että siirtohinnoitteluanalyysista saadaan joukko markkinaehtoisia tuloksia eikä yhtä täsmällistä markkinaehtoista hintaa.

| (185) | Alankomaat niin ikään väittää, ettei päätöksessä näytetä otettavan huomioon sitä, että sidossuhteessa olevien ja riippumattomien yritysten oikeudelliset ja tosiasialliset asemat eivät ole aina samat. Sidossuhteessa olevien ja riippumattomien yritysten välillä on aina eroja, mikä Alankomaiden mukaan on myös tunnustettu komission groepsrentebox-päätöksessä (87). |
| --- | --- |

(185)

Alankomaat niin ikään väittää, ettei päätöksessä näytetä otettavan huomioon sitä, että sidossuhteessa olevien ja riippumattomien yritysten oikeudelliset ja tosiasialliset asemat eivät ole aina samat. Sidossuhteessa olevien ja riippumattomien yritysten välillä on aina eroja, mikä Alankomaiden mukaan on myös tunnustettu komission groepsrentebox-päätöksessä (87).

87

| (186) | Lopuksi Alankomaat toteaa, että jos komissio pyrkii noudattamaan omaa tulkintaansa jäsenvaltioiden verotusperiaatteista, se loukkaa Alankomaiden itsemääräämisoikeutta. |
| --- | --- |

(186)

Lopuksi Alankomaat toteaa, että jos komissio pyrkii noudattamaan omaa tulkintaansa jäsenvaltioiden verotusperiaatteista, se loukkaa Alankomaiden itsemääräämisoikeutta.

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

5.1   Starbucksin huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja kilpailijan markkinatietopyyntöön

Starbucksin huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja kilpailijan markkinatietopyyntöön

| (187) | Starbucks lähetti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 16 päivänä tammikuuta 2015. Lisäksi Starbucks lähetti komissiolle markkinatietoja kirjeissä, jotka oli päivätty 13 päivänä huhtikuuta 2015, 29 päivänä toukokuuta 2015, 10 päivänä syyskuuta 2015 ja 23 päivänä syyskuuta 2015. Starbucksin huomautukset muistuttavat paljolti Alankomaiden huomautuksia, sillä molemmat väittävät, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus oli markkinaehtoinen eikä SMBV saanut siitä valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(187)

Starbucks lähetti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 16 päivänä tammikuuta 2015. Lisäksi Starbucks lähetti komissiolle markkinatietoja kirjeissä, jotka oli päivätty 13 päivänä huhtikuuta 2015, 29 päivänä toukokuuta 2015, 10 päivänä syyskuuta 2015 ja 23 päivänä syyskuuta 2015. Starbucksin huomautukset muistuttavat paljolti Alankomaiden huomautuksia, sillä molemmat väittävät, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus oli markkinaehtoinen eikä SMBV saanut siitä valikoivaa etua.

| (188) | Ensinnäkin Starbucks väittää, että SMBV toteuttaa vain vähäisiä pieniriskisiä toimintoja, jotka tukevat Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan aluetta palvelevaa maailmanlaajuista Starbucksin organisaatiota. Tämän väitteen tueksi [...]. Starbucksin mukaan SMBV on ensisijaisesti vastuussa kahvin paahtamisesta ja pakkaamisesta sekä logistisista ja hallinnollisista toimista, joilla varmistetaan eri hyödykkeiden sujuva ja tehokas toimitus kehittäjille. |
| --- | --- |

(188)

Ensinnäkin Starbucks väittää, että SMBV toteuttaa vain vähäisiä pieniriskisiä toimintoja, jotka tukevat Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan aluetta palvelevaa maailmanlaajuista Starbucksin organisaatiota. Tämän väitteen tueksi [...]. Starbucksin mukaan SMBV on ensisijaisesti vastuussa kahvin paahtamisesta ja pakkaamisesta sekä logistisista ja hallinnollisista toimista, joilla varmistetaan eri hyödykkeiden sujuva ja tehokas toimitus kehittäjille.

| (189) | Valitusta rakenteesta Starbucks toteaa, että kaupintamyyntiin perustuvaa paahtosopimusta harkittiin, mutta se olisi ollut epäkäytännöllinen ja siitä olisi aiheutunut hallinnollista monimutkaisuutta ja liikaa yrityksen sisäisiä liiketoimia. Voidakseen yhdistää hallinnollisen ja oikeudellisen rakenteen hyödykkeiden fyysiseen virtaan Starbucks päätti käyttää SMBV:tä sopimus- ja laskutusyksikkönä. Tämä oli tarpeen myös tehokkuuden kannalta. Tämän rakenteen vuoksi (raakakahvin, muiden kuin kahvituotteiden ja muiden kuin strategisten hyödykkeiden) vaihto-omaisuus näkyy SMBV:n taseessa, koska tilinpäätösstandardeissa ja -käytännössä noudatetaan laillista tuotevirtaa. Starbucks kuitenkin katsoo, että SMBV:n rooli sopimus- ja laskutusyksikkönä on puhtaasti hallinnollinen eivätkä mitkään riskit tai kaupalliset vastuut siirry sille, koska paahtosopimuksen nojalla SMBV:n koko taloudellisen riskin ja varastoriskin kantaa Alki LP Starbucks US:n tuella. Vaikka SMBV on kehittäjien sopimusosapuoli, tämä perustuu vakiosopimuksiin ja niiden ehtoihin ja edellytyksiin, jotka määrittää Starbucks US. Kun SMBV hankkii laillisen omistajuuden, vaihto-omaisuuden on myös näyttävä sen taseessa. Starbucksin mukaan tämä selittää, miksi SMBV teki vaihto-omaisuuden vanhentumista koskevia varauksia, jotka sille korvataan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(189)

Valitusta rakenteesta Starbucks toteaa, että kaupintamyyntiin perustuvaa paahtosopimusta harkittiin, mutta se olisi ollut epäkäytännöllinen ja siitä olisi aiheutunut hallinnollista monimutkaisuutta ja liikaa yrityksen sisäisiä liiketoimia. Voidakseen yhdistää hallinnollisen ja oikeudellisen rakenteen hyödykkeiden fyysiseen virtaan Starbucks päätti käyttää SMBV:tä sopimus- ja laskutusyksikkönä. Tämä oli tarpeen myös tehokkuuden kannalta. Tämän rakenteen vuoksi (raakakahvin, muiden kuin kahvituotteiden ja muiden kuin strategisten hyödykkeiden) vaihto-omaisuus näkyy SMBV:n taseessa, koska tilinpäätösstandardeissa ja -käytännössä noudatetaan laillista tuotevirtaa. Starbucks kuitenkin katsoo, että SMBV:n rooli sopimus- ja laskutusyksikkönä on puhtaasti hallinnollinen eivätkä mitkään riskit tai kaupalliset vastuut siirry sille, koska paahtosopimuksen nojalla SMBV:n koko taloudellisen riskin ja varastoriskin kantaa Alki LP Starbucks US:n tuella. Vaikka SMBV on kehittäjien sopimusosapuoli, tämä perustuu vakiosopimuksiin ja niiden ehtoihin ja edellytyksiin, jotka määrittää Starbucks US. Kun SMBV hankkii laillisen omistajuuden, vaihto-omaisuuden on myös näyttävä sen taseessa. Starbucksin mukaan tämä selittää, miksi SMBV teki vaihto-omaisuuden vanhentumista koskevia varauksia, jotka sille korvataan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen nojalla.

| (190) | Valitun siirtohinnoittelumenetelmän osalta Starbucks asettaa Alki LP:n ja SMBV:n roolit vastakkain, vaikka tätä menetelmää ei esitetä siirtohinnoitteluraportissa. Starbucks toteaa, että koska SMBV osallistuu vain tavanomaisiin toimiin paahtamisen, pakkaamisen sekä logististen ja hallinnollisten palvelujen tukemisen alalla, kun taas Alki LP myöntää lisenssejä arvokkaille teollis- ja tekijänoikeuksille ja kantaa yrittäjäriskin, SMBV on vähiten monimutkainen yksikkö. Näin ollen liiketoiminettomarginaalimenetelmä on asianmukaisin siirtohinnoittelumenetelmä. Starbucks katsoo, että koska ei ole vertailukelpoisia liiketoimia, jotka olisivat samanlaisia kuin Alki LP:n ja SMBV:n välinen järjestely, markkinahintavertailumenetelmä ei olisi ollut sopiva siirtohinnoittelun yhteydessä. Alankomaiden verohallinnon on joka tapauksessa aloitettava siirtohinnoittelun tutkiminen verovelvollisen valitseman menetelmän pohjalta. |
| --- | --- |

(190)

Valitun siirtohinnoittelumenetelmän osalta Starbucks asettaa Alki LP:n ja SMBV:n roolit vastakkain, vaikka tätä menetelmää ei esitetä siirtohinnoitteluraportissa. Starbucks toteaa, että koska SMBV osallistuu vain tavanomaisiin toimiin paahtamisen, pakkaamisen sekä logististen ja hallinnollisten palvelujen tukemisen alalla, kun taas Alki LP myöntää lisenssejä arvokkaille teollis- ja tekijänoikeuksille ja kantaa yrittäjäriskin, SMBV on vähiten monimutkainen yksikkö. Näin ollen liiketoiminettomarginaalimenetelmä on asianmukaisin siirtohinnoittelumenetelmä. Starbucks katsoo, että koska ei ole vertailukelpoisia liiketoimia, jotka olisivat samanlaisia kuin Alki LP:n ja SMBV:n välinen järjestely, markkinahintavertailumenetelmä ei olisi ollut sopiva siirtohinnoittelun yhteydessä. Alankomaiden verohallinnon on joka tapauksessa aloitettava siirtohinnoittelun tutkiminen verovelvollisen valitseman menetelmän pohjalta.

| (191) | Starbucks muistuttaa, että minkä tahansa siirtohinnoittelumenetelmän soveltaminen tuottaa tulokseksi joukon lukuja, jotka voivat olla yhtä perusteltuja, koska siirtohinnoittelu ei ole eksaktia tiedettä, ja että mistä tahansa siirtohinnoitteluanalyysista saadaan pakostakin joukko markkinaehtoisia ratkaisuja ja päätelmä jostakin markkinaehtoisesta hinnasta, ei tietystä markkinaehtoisesta hinnasta. |
| --- | --- |

(191)

Starbucks muistuttaa, että minkä tahansa siirtohinnoittelumenetelmän soveltaminen tuottaa tulokseksi joukon lukuja, jotka voivat olla yhtä perusteltuja, koska siirtohinnoittelu ei ole eksaktia tiedettä, ja että mistä tahansa siirtohinnoitteluanalyysista saadaan pakostakin joukko markkinaehtoisia ratkaisuja ja päätelmä jostakin markkinaehtoisesta hinnasta, ei tietystä markkinaehtoisesta hinnasta.

jostakin

tietystä

| (192) | Oikaisujen tarkoituksena on ottaa huomioon merkittävät erot SMBV:n ja otokseen kuuluvien verrokkiyritysten toimintaprofiileissa, jotta voidaan määrittää asianmukainen markkinaehtoinen korvaus. Starbucksin mukaan nämä oikaisut olivat asianmukaisia, tietyiltä osin jopa varovaisia, eikä niissä aliarvioitu SMBV:n toteuttamista toiminnoista saamaa korvausta. Perustellakseen [9–12] prosentin voittolisän kohtuullisuutta Starbucks pyysi [veroneuvojaa] vertailemaan SMBV:n varsinaisia tuloksia vertailukelpoisten yritysten varsinaisiin tuloksiin vuosina 2008–2012. Tämä takautuva analyysi osoittaa, että [9–12] prosentin voittolisä on pysynyt hyvin asianmukaisen vaihteluvälin sisällä. Lisäksi tämä vahvistaa SMBV:hen sovelletun siirtohinnoittelumenetelmän markkinaehtoisuuden, josta oli sovittu Alankomaiden veroviranomaisten kanssa tehdyssä ennakkohinnoittelusopimuksessa. Starbucks pyysi myös [asianajotoimistoa] antamaan toisen mielipiteen siitä, onko vuoden 2007 siirtohinnoitteluraportissa sovellettu markkinaehtoperiaatetta asianmukaisesti. [Asianajotoimisto] ei tehnyt itse varsinaista asiapohjaista tutkintaa vaan arvioi siirtohinnoitteluraportin ja veroneuvojan käytettävissä olleet asiakirjat. Se katsoi, että markkinaehtoperiaatetta oli sovellettu SMBV:n konserninsisäisiin liiketoimiin riittävästi. |
| --- | --- |

(192)

Oikaisujen tarkoituksena on ottaa huomioon merkittävät erot SMBV:n ja otokseen kuuluvien verrokkiyritysten toimintaprofiileissa, jotta voidaan määrittää asianmukainen markkinaehtoinen korvaus. Starbucksin mukaan nämä oikaisut olivat asianmukaisia, tietyiltä osin jopa varovaisia, eikä niissä aliarvioitu SMBV:n toteuttamista toiminnoista saamaa korvausta. Perustellakseen [9–12] prosentin voittolisän kohtuullisuutta Starbucks pyysi [veroneuvojaa] vertailemaan SMBV:n varsinaisia tuloksia vertailukelpoisten yritysten varsinaisiin tuloksiin vuosina 2008–2012. Tämä takautuva analyysi osoittaa, että [9–12] prosentin voittolisä on pysynyt hyvin asianmukaisen vaihteluvälin sisällä. Lisäksi tämä vahvistaa SMBV:hen sovelletun siirtohinnoittelumenetelmän markkinaehtoisuuden, josta oli sovittu Alankomaiden veroviranomaisten kanssa tehdyssä ennakkohinnoittelusopimuksessa. Starbucks pyysi myös [asianajotoimistoa] antamaan toisen mielipiteen siitä, onko vuoden 2007 siirtohinnoitteluraportissa sovellettu markkinaehtoperiaatetta asianmukaisesti. [Asianajotoimisto] ei tehnyt itse varsinaista asiapohjaista tutkintaa vaan arvioi siirtohinnoitteluraportin ja veroneuvojan käytettävissä olleet asiakirjat. Se katsoi, että markkinaehtoperiaatetta oli sovellettu SMBV:n konserninsisäisiin liiketoimiin riittävästi.

| (193) | Alankomaiden tavoin Starbucks katsoo, ettei komissio määrittänyt viitejärjestelmää asianmukaisesti. Starbucks katsoo, että viitejärjestelmänä pitäisi olla Alankomaiden yritysverotusjärjestelmä ja etenkin yhteisöverolain 8b §:n 1 momentti, asetus ja Alankomaiden veroviranomaisten hallinnolliset käytännöt. Kummankin osapuolen mukaan valtiontuesta olisi aihetta olla huolissaan vain, jos SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa poikettaisiin Alankomaiden markkinaehtoperiaatteen tavanomaisesta tulkinnasta ja soveltamisesta. Lisäksi Starbucks väittää, että verovelvollisia edustavan vertailuryhmän yksilöinti puuttuu, ja katsoo, että sidossuhteessa olevien ja riippumattomien yritysten oikeudellinen ja tosiasiallinen asema ei ole aina sama (88). Starbucks kritisoi myös komission lähestymistapaa, jonka se katsoo olevan ristiriidassa Alankomaiden verohallinnon ”sisältöpainotteisen lähestymistavan” kanssa. |
| --- | --- |

(193)

Alankomaiden tavoin Starbucks katsoo, ettei komissio määrittänyt viitejärjestelmää asianmukaisesti. Starbucks katsoo, että viitejärjestelmänä pitäisi olla Alankomaiden yritysverotusjärjestelmä ja etenkin yhteisöverolain 8b §:n 1 momentti, asetus ja Alankomaiden veroviranomaisten hallinnolliset käytännöt. Kummankin osapuolen mukaan valtiontuesta olisi aihetta olla huolissaan vain, jos SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa poikettaisiin Alankomaiden markkinaehtoperiaatteen tavanomaisesta tulkinnasta ja soveltamisesta. Lisäksi Starbucks väittää, että verovelvollisia edustavan vertailuryhmän yksilöinti puuttuu, ja katsoo, että sidossuhteessa olevien ja riippumattomien yritysten oikeudellinen ja tosiasiallinen asema ei ole aina sama (88). Starbucks kritisoi myös komission lähestymistapaa, jonka se katsoo olevan ristiriidassa Alankomaiden verohallinnon ”sisältöpainotteisen lähestymistavan” kanssa.

88

| (194) | Komission Starbucksin kilpailijoille lähettämien markkinatietopyyntöjen johdosta toimittamissaan tiedoissa Starbucks esitti näkemyksensä, jotka on toisinnettu johdanto-osan 151–154 kappaleissa. Starbucks totesi myös, ettei komissio voi käyttää arvioinnissaan tietoja, jotka ovat peräisin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen jälkeiseltä ajalta. |
| --- | --- |

(194)

Komission Starbucksin kilpailijoille lähettämien markkinatietopyyntöjen johdosta toimittamissaan tiedoissa Starbucks esitti näkemyksensä, jotka on toisinnettu johdanto-osan 151–154 kappaleissa. Starbucks totesi myös, ettei komissio voi käyttää arvioinnissaan tietoja, jotka ovat peräisin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen jälkeiseltä ajalta.

| (195) | Heinäkuun 24 päivänä 2015 Starbucks toimitti [liikkeenjohdon konsultointiyrityksen] raportin, jonka yritys oli laatinut Starbucksin pyynnöstä. Raportissa analysoidaan valmistukseen liittyvien sekä logististen/hallinnollisten palvelujen korvausmalleja. Starbucks väittää, että raportti puoltaa Starbucksin näkemystä korvausmallista ja valitusta voittotasoindikaattorista (89). |
| --- | --- |

(195)

Heinäkuun 24 päivänä 2015 Starbucks toimitti [liikkeenjohdon konsultointiyrityksen] raportin, jonka yritys oli laatinut Starbucksin pyynnöstä. Raportissa analysoidaan valmistukseen liittyvien sekä logististen/hallinnollisten palvelujen korvausmalleja. Starbucks väittää, että raportti puoltaa Starbucksin näkemystä korvausmallista ja valitusta voittotasoindikaattorista (89).

89

5.2   Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

| (196) | NOB katsoo, että sen määrittämisen, onko verovelvollisen tietyssä ennakkohinnoittelusopimukseen pohjautuvassa verokohtelussa kyse valtiontuesta, olisi perustuttava Alankomaiden lainsäädäntöön, hallinnolliseen käytäntöön ja markkinaehtoperiaatteen soveltamiseen sillä hetkellä, kun ennakkohinnoittelusopimus tehtiin. NOB myös toteaa, että asetuksen nojalla Alankomaiden verohallinto ei sovella ”parhaan menetelmän sääntöä” (se ei siis edellytä, että veron perusteen laskennassa käytettäisiin parasta menetelmää) ja että markkinaehtoperiaatteen soveltaminen johtaa yleensä markkinaehtoisuuden vaihteluvälin määrittämiseen yksittäisen markkinaehtoisen hinnan sijasta. NOB katsoo, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oleva viittaus järkevästi toimivaan riippumattomaan markkinatoimijaan vaikuttaa liittyvän uudentyyppiseen EU-vaatimukseen, joka ylittää asiaankuuluvan järjestelyn markkinaehtoisuuden arvioinnissa käytettävät OECD:n siirtohinnoitteluohjeet. NOB pyytää vahvistamaan, että komissio käyttää kansallista laillista järjestelmää viitejärjestelmänä jonkin muun standardin sijasta. Lisäksi NOB toteaa, että verovelvollisilla tulisi olla perusteltu luottamus siitä, että kansallisten lakien kansallisten tulkintojen perusteella tehtävät ennakkohinnoittelusopimukset eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(196)

NOB katsoo, että sen määrittämisen, onko verovelvollisen tietyssä ennakkohinnoittelusopimukseen pohjautuvassa verokohtelussa kyse valtiontuesta, olisi perustuttava Alankomaiden lainsäädäntöön, hallinnolliseen käytäntöön ja markkinaehtoperiaatteen soveltamiseen sillä hetkellä, kun ennakkohinnoittelusopimus tehtiin. NOB myös toteaa, että asetuksen nojalla Alankomaiden verohallinto ei sovella ”parhaan menetelmän sääntöä” (se ei siis edellytä, että veron perusteen laskennassa käytettäisiin parasta menetelmää) ja että markkinaehtoperiaatteen soveltaminen johtaa yleensä markkinaehtoisuuden vaihteluvälin määrittämiseen yksittäisen markkinaehtoisen hinnan sijasta. NOB katsoo, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oleva viittaus järkevästi toimivaan riippumattomaan markkinatoimijaan vaikuttaa liittyvän uudentyyppiseen EU-vaatimukseen, joka ylittää asiaankuuluvan järjestelyn markkinaehtoisuuden arvioinnissa käytettävät OECD:n siirtohinnoitteluohjeet. NOB pyytää vahvistamaan, että komissio käyttää kansallista laillista järjestelmää viitejärjestelmänä jonkin muun standardin sijasta. Lisäksi NOB toteaa, että verovelvollisilla tulisi olla perusteltu luottamus siitä, että kansallisten lakien kansallisten tulkintojen perusteella tehtävät ennakkohinnoittelusopimukset eivät ole valtiontukea.

5.3   VNO-NCW

VNO-NCW

| (197) | VNO-NCW ilmaisee huolensa järkevästi toimivan riippumattoman markkinatoimijan testin soveltamisesta ja kehottaa käyttämään kansallisesti sovellettavia siirtohinnoitteluohjeita valikoivuuden arvioinnin vertailukohteena. Se katsoo, että markkinaehtoperiaatteen soveltaminen johtaa yleensä markkinaehtoisuuden vaihteluvälin määrittämiseen yksittäisen markkinaehtoisen hinnan sijasta. |
| --- | --- |

(197)

VNO-NCW ilmaisee huolensa järkevästi toimivan riippumattoman markkinatoimijan testin soveltamisesta ja kehottaa käyttämään kansallisesti sovellettavia siirtohinnoitteluohjeita valikoivuuden arvioinnin vertailukohteena. Se katsoo, että markkinaehtoperiaatteen soveltaminen johtaa yleensä markkinaehtoisuuden vaihteluvälin määrittämiseen yksittäisen markkinaehtoisen hinnan sijasta.

5.4   ATOZ

ATOZ

| (198) | ATOZin pääargumentti koskee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen oikeusperustaa. ATOZin mukaan päätöksessä ei eritellä, poikkeaako SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus Alankomaiden hallinnollisesta käytännöstä, muiden veroviranomaisten tavanomaisista käytännöistä tai OECD:n standardeista, vaan siinä pelkästään todetaan, ettei sopimus ole markkinaehtoperiaatteen mukainen. ATOZin mukaan vaikuttaa siltä, että komissio katsoo, että on olemassa objektiivinen markkinaehtoisuuden vaatimus, joka perustuu OECD:n periaatteisiin ja jota jäsenvaltioiden lakien ja käytäntöjen yläpuolelle nouseva EU:n lainsäädäntö jotenkin suojaisi. ATOZin mukaan komission pitäisi ennemminkin arvioida, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus Alankomaiden lakien mukainen. ATOZ katsoo, että komission lähestymistapa luo muun muassa oikeudellista epävarmuutta monikansallisten yritysten keskuuteen. |
| --- | --- |

(198)

ATOZin pääargumentti koskee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen oikeusperustaa. ATOZin mukaan päätöksessä ei eritellä, poikkeaako SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus Alankomaiden hallinnollisesta käytännöstä, muiden veroviranomaisten tavanomaisista käytännöistä tai OECD:n standardeista, vaan siinä pelkästään todetaan, ettei sopimus ole markkinaehtoperiaatteen mukainen. ATOZin mukaan vaikuttaa siltä, että komissio katsoo, että on olemassa objektiivinen markkinaehtoisuuden vaatimus, joka perustuu OECD:n periaatteisiin ja jota jäsenvaltioiden lakien ja käytäntöjen yläpuolelle nouseva EU:n lainsäädäntö jotenkin suojaisi. ATOZin mukaan komission pitäisi ennemminkin arvioida, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus Alankomaiden lakien mukainen. ATOZ katsoo, että komission lähestymistapa luo muun muassa oikeudellista epävarmuutta monikansallisten yritysten keskuuteen.

5.5   Oxfam

Oxfam

| (199) | Oxfam ilmaisi huomautuksissaan tukensa komission tutkinnalle ja kehotti komissiota lisäämään tutkintavalmiuksiaan myös sen perusteella, että se voi olla kansallisia tahoja paremmassa asemassa, kun arvioidaan jäsenvaltioiden verotuspäätöskäytäntöjä rakenteellisesti. Se pyytää komissiota varmistamaan, että tapauksille, joissa valikoiva etu on vahvistettu, määrätään asianmukaiset seuraamukset, ja että haitalliset verokäytännöt poistetaan pikaisesti. |
| --- | --- |

(199)

Oxfam ilmaisi huomautuksissaan tukensa komission tutkinnalle ja kehotti komissiota lisäämään tutkintavalmiuksiaan myös sen perusteella, että se voi olla kansallisia tahoja paremmassa asemassa, kun arvioidaan jäsenvaltioiden verotuspäätöskäytäntöjä rakenteellisesti. Se pyytää komissiota varmistamaan, että tapauksille, joissa valikoiva etu on vahvistettu, määrätään asianmukaiset seuraamukset, ja että haitalliset verokäytännöt poistetaan pikaisesti.

5.6   BAK

BAK

| (200) | BAK yhtyy komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemiin näkemyksiin ja katsoo, että yleensä tämäntyyppiset sopimukset ja oikeudelliset rakenteet vähentävät maksettuja veroja maailmanlaajuisesti, millä on kielteisiä seurauksia kuluttajille ja työntekijöille. |
| --- | --- |

(200)

BAK yhtyy komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemiin näkemyksiin ja katsoo, että yleensä tämäntyyppiset sopimukset ja oikeudelliset rakenteet vähentävät maksettuja veroja maailmanlaajuisesti, millä on kielteisiä seurauksia kuluttajille ja työntekijöille.

6.   YRITYS X:n TOIMITTAMAT HUOMAUTUKSET

YRITYS X:n TOIMITTAMAT HUOMAUTUKSET

| (201) | Yritys X, joka haluaa pitää henkilöllisyytensä salassa, esitti huomautuksia komissiolle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella. Tämän Starbucksin kilpailijayrityksen arvioinnin mukaan paahtoprosessista (paahtamisesta ja pakkaamisesta, kun pakkausmateriaalikulut jätetään huomiotta) koituva lisäarvo raakakahville olisi keskimäärin 13–17 prosenttia raakakahvikustannuksista paahtamisen osalta ja jauhetun kahvin tai kahvipapujen osalta. Tämän yrityksen mukaan mainittua prosenttiosuutta sovellettaisiin kaikkiin jakelukanaviin. |
| --- | --- |

(201)

Yritys X, joka haluaa pitää henkilöllisyytensä salassa, esitti huomautuksia komissiolle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella. Tämän Starbucksin kilpailijayrityksen arvioinnin mukaan paahtoprosessista (paahtamisesta ja pakkaamisesta, kun pakkausmateriaalikulut jätetään huomiotta) koituva lisäarvo raakakahville olisi keskimäärin 13–17 prosenttia raakakahvikustannuksista paahtamisen osalta ja jauhetun kahvin tai kahvipapujen osalta. Tämän yrityksen mukaan mainittua prosenttiosuutta sovellettaisiin kaikkiin jakelukanaviin.

7.   STARBUCKSIN KILPAILIJOIDEN TOIMITTAMAT TIEDOT KILPAILIJAN MARKKINATIETOPYYNTÖJEN PERUSTEELLA

STARBUCKSIN KILPAILIJOIDEN TOIMITTAMAT TIEDOT KILPAILIJAN MARKKINATIETOPYYNTÖJEN PERUSTEELLA

7.1   Yritykset, joille komissio lähetti kilpailijan markkinatietopyynnön

Yritykset, joille komissio lähetti kilpailijan markkinatietopyynnön

| (202) | Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa on todettu, komissio otti yhteyttä neljään Starbucksin kilpailijaan ja pyysi niitä antamaan markkinatietoja liiketoimintamallistaan ja arvoa luovista toiminnoistaan, jotta komissio pystyisi saamaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen arvioinnin päätökseen. Nämä neljä kilpailijaa ovat yritys Y, Dallmayr, Nestlé ja Melitta. Nämä neljä yritystä valittiin sillä perusteella, että kaikki yritykset toimivat aktiivisesti kahvinpaahtosegmentissä, ja koska ne ovat konserneja, ne voivat antaa tietoa kahvinpaahtotoiminnan organisoinnista integroidussa yrityksessä. |
| --- | --- |

(202)

Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa on todettu, komissio otti yhteyttä neljään Starbucksin kilpailijaan ja pyysi niitä antamaan markkinatietoja liiketoimintamallistaan ja arvoa luovista toiminnoistaan, jotta komissio pystyisi saamaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen arvioinnin päätökseen. Nämä neljä kilpailijaa ovat yritys Y, Dallmayr, Nestlé ja Melitta. Nämä neljä yritystä valittiin sillä perusteella, että kaikki yritykset toimivat aktiivisesti kahvinpaahtosegmentissä, ja koska ne ovat konserneja, ne voivat antaa tietoa kahvinpaahtotoiminnan organisoinnista integroidussa yrityksessä.

7.2   Dallmayr

Dallmayr

| (203) | Dallmayr vastasi komission markkinatietopyyntöön 27 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellään. |
| --- | --- |

(203)

Dallmayr vastasi komission markkinatietopyyntöön 27 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellään.

| (204) | Dallmayr ilmoitti komissiolle, että kahvin paahtaminen on joko itsenäistä liiketoimintaa tai että se on integroitu yritykseen vertikaalisesti. Suuremmissa yrityksissä kahvi paahdetaan yleensä yrityksen sisäisesti. Hankintatoiminta on yleensä liitetty paahtotoimintaan. Dallmayrilla paahtotoimintaa ei ole ulkoistettu. |
| --- | --- |

(204)

Dallmayr ilmoitti komissiolle, että kahvin paahtaminen on joko itsenäistä liiketoimintaa tai että se on integroitu yritykseen vertikaalisesti. Suuremmissa yrityksissä kahvi paahdetaan yleensä yrityksen sisäisesti. Hankintatoiminta on yleensä liitetty paahtotoimintaan. Dallmayrilla paahtotoimintaa ei ole ulkoistettu.

| (205) | Dallmayr pitää melko epätavallisena, että paahtopalveluja tarjoava kolmas osapuoli maksaa rojaltimaksuja. Dallmayr olettaisi, että asiakas maksaisi paahtimolle eikä toisin päin. |
| --- | --- |

(205)

Dallmayr pitää melko epätavallisena, että paahtopalveluja tarjoava kolmas osapuoli maksaa rojaltimaksuja. Dallmayr olettaisi, että asiakas maksaisi paahtimolle eikä toisin päin.

7.3   Nestlé

Nestlé

| (206) | Nestlé vastasi komission markkinatietopyyntöön 20 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellään. Nestlén mukaan kahvin arvonluonnissa on kolme tärkeää osatekijää: laatu (papujen laatu), paahtoaste (saavutetaan paahtamalla) ja jauhatuskarkeus. Nestlé myös ilmoitti, ettei se halua eikä aio ulkoistaa paahtotoimintaansa, koska paahtaminen on niin tärkeää tuotteen aromin kehittymisen kannalta. |
| --- | --- |

(206)

Nestlé vastasi komission markkinatietopyyntöön 20 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellään. Nestlén mukaan kahvin arvonluonnissa on kolme tärkeää osatekijää: laatu (papujen laatu), paahtoaste (saavutetaan paahtamalla) ja jauhatuskarkeus. Nestlé myös ilmoitti, ettei se halua eikä aio ulkoistaa paahtotoimintaansa, koska paahtaminen on niin tärkeää tuotteen aromin kehittymisen kannalta.

7.4   Melitta

Melitta

| (207) | Melitta vastasi komission markkinatietopyyntöön 26 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellään. Melitta määritti tilanteet, joissa se voisi ulkoistaa kahvipapujen paahtamisen. Nämä tilanteet ovat seuraavat: i) Kun sen tehtaalla ei ole saatavilla koneita, joita tarvitaan tietyntyyppisten tuotteiden tuottamiseen, kuten erikoispakkauksia tai pehmeitä kahvityynyjä, ii) kun sen tehtaalla ei ole liukoisen kahvin tuottamiseen tarvittavia koneita ja iii) kun myynti ylittää sen tehtaassa käytettävissä olevan paahto- ja pakkauskapasiteetin. Viimeksi mainitussa tapauksessa, kun paahto- ja pakkaustoiminta ulkoistetaan rajallisen kapasiteetin vuoksi, Melittan raakakahvi lähetetään toimittajalle, joka paahtaa kahvin ja pakkaa lopputuotteen. Tämä lopputuote toimitetaan sen jälkeen Melittalle. Melittalla oli tällainen sopimus saman toimittajan kanssa useita vuosia. |
| --- | --- |

(207)

Melitta vastasi komission markkinatietopyyntöön 26 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellään. Melitta määritti tilanteet, joissa se voisi ulkoistaa kahvipapujen paahtamisen. Nämä tilanteet ovat seuraavat: i) Kun sen tehtaalla ei ole saatavilla koneita, joita tarvitaan tietyntyyppisten tuotteiden tuottamiseen, kuten erikoispakkauksia tai pehmeitä kahvityynyjä, ii) kun sen tehtaalla ei ole liukoisen kahvin tuottamiseen tarvittavia koneita ja iii) kun myynti ylittää sen tehtaassa käytettävissä olevan paahto- ja pakkauskapasiteetin. Viimeksi mainitussa tapauksessa, kun paahto- ja pakkaustoiminta ulkoistetaan rajallisen kapasiteetin vuoksi, Melittan raakakahvi lähetetään toimittajalle, joka paahtaa kahvin ja pakkaa lopputuotteen. Tämä lopputuote toimitetaan sen jälkeen Melittalle. Melittalla oli tällainen sopimus saman toimittajan kanssa useita vuosia.

| (208) | Lopputuotteen laadun ja maun varmistamiseksi Melitta joko toimittaa paahtokäyrää koskevat määräykset tai makuprofiilimääritykset kolmannelle osapuolelle, jolle paahtaminen on ulkoistettu. |
| --- | --- |

(208)

Lopputuotteen laadun ja maun varmistamiseksi Melitta joko toimittaa paahtokäyrää koskevat määräykset tai makuprofiilimääritykset kolmannelle osapuolelle, jolle paahtaminen on ulkoistettu.

| (209) | Paahtotoiminnan ulkoistamista koskeva sopimusjärjestely ei sisällä minkäänlaisia Melittalle maksettavia rojaltimaksuja. |
| --- | --- |

(209)

Paahtotoiminnan ulkoistamista koskeva sopimusjärjestely ei sisällä minkäänlaisia Melittalle maksettavia rojaltimaksuja.

7.5   Yritys Y

Yritys Y

| (210) | Yritys Y vastasi komission markkinatietopyyntöön 27 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellään. Komissio pyysi yritykseltä selvennystä 11 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellään, johon yritys Y vastasi 21 päivänä toukokuuta 2015. |
| --- | --- |

(210)

Yritys Y vastasi komission markkinatietopyyntöön 27 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellään. Komissio pyysi yritykseltä selvennystä 11 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellään, johon yritys Y vastasi 21 päivänä toukokuuta 2015.

| (211) | Yritys Y ei ole ulkoistanut kahvinpaahtotoimintaansa kolmansille osapuolille. Paahtamisesta vastaa konsernin yhtiö, jonka yritys Y on nimennyt sopimusvalmistajaksi. Tämä kahvinpaahtoyritys ei maksa rojaltimaksuja teollis- ja tekijänoikeuksien käyttämisestä tai paahtoprosessissa käytettävästä taitotiedosta. |
| --- | --- |

(211)

Yritys Y ei ole ulkoistanut kahvinpaahtotoimintaansa kolmansille osapuolille. Paahtamisesta vastaa konsernin yhtiö, jonka yritys Y on nimennyt sopimusvalmistajaksi. Tämä kahvinpaahtoyritys ei maksa rojaltimaksuja teollis- ja tekijänoikeuksien käyttämisestä tai paahtoprosessissa käytettävästä taitotiedosta.

| (212) | Yritys maksaa lisenssimaksuja tietoteknisten järjestelmien käyttämisestä. Konsernin yhtiölle, jonka yritys Y on luokitellut sopimusvalmistajaksi, maksettavan korvauksen kustannusperuste ovat tuotantokustannukset ilman raaka-ainekustannuksia. Tuotantokustannuksiin lukeutuvat erityisesti energia, poistot koneista (esimerkiksi paahto- ja pakkauslinjasto), henkilöstökulut, tietotekniikkakulut ja laitteiston huolto. |
| --- | --- |

(212)

Yritys maksaa lisenssimaksuja tietoteknisten järjestelmien käyttämisestä. Konsernin yhtiölle, jonka yritys Y on luokitellut sopimusvalmistajaksi, maksettavan korvauksen kustannusperuste ovat tuotantokustannukset ilman raaka-ainekustannuksia. Tuotantokustannuksiin lukeutuvat erityisesti energia, poistot koneista (esimerkiksi paahto- ja pakkauslinjasto), henkilöstökulut, tietotekniikkakulut ja laitteiston huolto.

8.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN JA YRITYKSEN X HUOMAUTUKSISTA JA VASTAUKSISTA KILPAILIJAN MARKKINATIETOPYYNTÖÖN

ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN JA YRITYKSEN X HUOMAUTUKSISTA JA VASTAUKSISTA KILPAILIJAN MARKKINATIETOPYYNTÖÖN

8.1   Alankomaiden huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista

Alankomaiden huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista

| (213) | Alankomaat esitti 20 ja 26 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyissä kirjeissään olevansa täysin yhtä mieltä Starbucksin, NOBin, VNO-NCW:n ja ATOZin havaintojen kanssa. Oxfamin huomautuksista Alankomaat totesi, että niissä on kyse yleisestä haitallista verokilpailua koskevasta havainnosta, eikä niissä käsitellä SMBV:n tapausta erityisesti. Alankomaat pitää BAKin esittämiä väitteitä virheellisinä ja pidättäytyy kommentoimasta niitä. |
| --- | --- |

(213)

Alankomaat esitti 20 ja 26 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyissä kirjeissään olevansa täysin yhtä mieltä Starbucksin, NOBin, VNO-NCW:n ja ATOZin havaintojen kanssa. Oxfamin huomautuksista Alankomaat totesi, että niissä on kyse yleisestä haitallista verokilpailua koskevasta havainnosta, eikä niissä käsitellä SMBV:n tapausta erityisesti. Alankomaat pitää BAKin esittämiä väitteitä virheellisinä ja pidättäytyy kommentoimasta niitä.

8.2   Alankomaiden huomautukset yrityksen X huomautuksista

Alankomaiden huomautukset yrityksen X huomautuksista

| (214) | Maaliskuun 11 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään Alankomaat totesi, ettei se voi antaa kunnollista vastausta yrityksen X huomautuksiin, koska Alankomaille ei toimitettu anonyymin kilpailijan toiminta-analyysia ja vertailutietoja. |
| --- | --- |

(214)

Maaliskuun 11 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään Alankomaat totesi, ettei se voi antaa kunnollista vastausta yrityksen X huomautuksiin, koska Alankomaille ei toimitettu anonyymin kilpailijan toiminta-analyysia ja vertailutietoja.

8.3   Alankomaiden huomautukset Dallmayrin ja yrityksen Y huomautuksista

Alankomaiden huomautukset Dallmayrin ja yrityksen Y huomautuksista

| (215) | Alankomaat toimitti Dallmayrin ja yrityksen Y antamia markkinatietoja koskevat huomautuksensa 27 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessään. Yleisenä huomautuksena Alankomaat toteaa, että toiminta-analyysi ja sopimusjärjestelyt puuttuvat tiedoista ja että vertailun tekeminen on siksi hyvin vaikeaa, koska kumpikaan osapuoli ei ole ulkoistanut paahtotoimintaansa riippumattomalle kolmannelle osapuolelle. |
| --- | --- |

(215)

Alankomaat toimitti Dallmayrin ja yrityksen Y antamia markkinatietoja koskevat huomautuksensa 27 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessään. Yleisenä huomautuksena Alankomaat toteaa, että toiminta-analyysi ja sopimusjärjestelyt puuttuvat tiedoista ja että vertailun tekeminen on siksi hyvin vaikeaa, koska kumpikaan osapuoli ei ole ulkoistanut paahtotoimintaansa riippumattomalle kolmannelle osapuolelle.

| (216) | Dallmayrin osalta Alankomaat toteaa, että Dallmayrin määritelmään paahtamisesta sisältyy muutakin kuin vain kahvin paahtaminen, koska hankintatoiminta on yhdistetty paahtotoimintaan. Lisäksi Alankomaat katsoo, ettei SMBV harjoita kahvia ja muita kuin kahviin liittyviä hyödykkeitä koskevaa myyntitoimintaa, joten Dallmayrin organisaatio vaikuttaa tältä osin erilaiselta. Dallmayrin asiakas-sopimusosapuolisuhteesta Alankomaat toteaa, että korvaus perustuu raakakahvin painoon ja hintaan, jolloin elinkeinotoiminnan riski on sopimusosapuolella, kun taas SMBV:n tapauksessa näin ei ole. |
| --- | --- |

(216)

Dallmayrin osalta Alankomaat toteaa, että Dallmayrin määritelmään paahtamisesta sisältyy muutakin kuin vain kahvin paahtaminen, koska hankintatoiminta on yhdistetty paahtotoimintaan. Lisäksi Alankomaat katsoo, ettei SMBV harjoita kahvia ja muita kuin kahviin liittyviä hyödykkeitä koskevaa myyntitoimintaa, joten Dallmayrin organisaatio vaikuttaa tältä osin erilaiselta. Dallmayrin asiakas-sopimusosapuolisuhteesta Alankomaat toteaa, että korvaus perustuu raakakahvin painoon ja hintaan, jolloin elinkeinotoiminnan riski on sopimusosapuolella, kun taas SMBV:n tapauksessa näin ei ole.

| (217) | Yrityksestä Y Alankomaat toteaa, että kahvin paahtaminen katsotaan tavanomaiseksi toiminnaksi ja että paahtimo saa kustannusvoittomarginaaliin perustuvan korvauksen, mutta raakakahvi ei kuitenkaan sisälly kustannusperustaan. Alankomaiden mukaan tämä lähestymistapa on täysin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(217)

Yrityksestä Y Alankomaat toteaa, että kahvin paahtaminen katsotaan tavanomaiseksi toiminnaksi ja että paahtimo saa kustannusvoittomarginaaliin perustuvan korvauksen, mutta raakakahvi ei kuitenkaan sisälly kustannusperustaan. Alankomaiden mukaan tämä lähestymistapa on täysin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen mukainen.

8.4   Alankomaiden huomautukset Nestlén huomautuksista

Alankomaiden huomautukset Nestlén huomautuksista

| (218) | Nestlén osalta Alankomaat toteaa, että kaikkia niitä kolmea Nestlén esittämää osatekijää, jotka luovat kahville arvoa, toteuttavat Starbucks-konsernin muut ulkomaalaiset yhtiöt, ei siis SMBV (SCTC vastaa kahvipapujen hankinnasta ja laadunvalvonnasta, Alki LP toimittaa paahtokäyrät ja jauhatuksesta vastaavat Starbucksin kahvilat). |
| --- | --- |

(218)

Nestlén osalta Alankomaat toteaa, että kaikkia niitä kolmea Nestlén esittämää osatekijää, jotka luovat kahville arvoa, toteuttavat Starbucks-konsernin muut ulkomaalaiset yhtiöt, ei siis SMBV (SCTC vastaa kahvipapujen hankinnasta ja laadunvalvonnasta, Alki LP toimittaa paahtokäyrät ja jauhatuksesta vastaavat Starbucksin kahvilat).

8.5   Alankomaiden huomautukset Melittan huomautuksista

Alankomaiden huomautukset Melittan huomautuksista

| (219) | Melittan osalta Alankomaat toteaa, että Melittan kuvaamat kolme tilannetta, joissa kahvinpaahtotoiminta voitaisiin ulkoistaa, ovat tietyiltä osin erilaiset kuin SMBV:n tilanne. Tilanteissa 1 ja 3 samaa on se, että hankintatoiminnasta ei vastaa tuottaja, vaan Alankomaiden mukaan ero piilee paahtosopimuksen pituudessa (vuoden mittainen sopimus verrattuna 50 vuotta voimassa olevaan paahtosopimukseen) ja elinkeinotoiminnan riskissä (joka olisi Alankomaiden mukaan Melittaa koskevaan vertailuun nähden Alki LP:llä). Toista tilannetta Alankomaat pitää vertailun kannalta liian erilaisena, koska siinä ei ole kyse pelkästään kahvipapujen paahtamisesta vaan myös täyden palvelun tuotteiden tuottamisesta. |
| --- | --- |

(219)

Melittan osalta Alankomaat toteaa, että Melittan kuvaamat kolme tilannetta, joissa kahvinpaahtotoiminta voitaisiin ulkoistaa, ovat tietyiltä osin erilaiset kuin SMBV:n tilanne. Tilanteissa 1 ja 3 samaa on se, että hankintatoiminnasta ei vastaa tuottaja, vaan Alankomaiden mukaan ero piilee paahtosopimuksen pituudessa (vuoden mittainen sopimus verrattuna 50 vuotta voimassa olevaan paahtosopimukseen) ja elinkeinotoiminnan riskissä (joka olisi Alankomaiden mukaan Melittaa koskevaan vertailuun nähden Alki LP:llä). Toista tilannetta Alankomaat pitää vertailun kannalta liian erilaisena, koska siinä ei ole kyse pelkästään kahvipapujen paahtamisesta vaan myös täyden palvelun tuotteiden tuottamisesta.

8.6   Alankomaiden huomautukset Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta, 29 päivänä toukokuuta, 10 ja 11 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2015 päivätyistä kirjeistä

Alankomaiden huomautukset Starbucksin 13 päivänä huhtikuuta, 29 päivänä toukokuuta, 10 ja 11 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2015 päivätyistä kirjeistä

| (220) | Alankomaat toimitti huomautuksensa Starbucksin antamiin markkinatietoihin 19 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessään. Näissä huomautuksissa Alankomaat toisti näkemyksensä, jonka mukaan se katsoo, että asianmukaisen viitejärjestelmän pitäisi olla Alankomaiden kansallinen verojärjestelmä ja etenkin yhteisöverolain 8b § ja asetus. Alankomaiden mukaan 8b §:ää ja asetusta sovelletaan aina konserninsisäisiin liiketoimiin siitä huolimatta, onko yritys pyytänyt ennakkohinnoittelusopimusta vai ei. Lisäksi Alankomaat toteaa, että liiketoiminettomarginaalimenetelmä on kansainvälisesti yleisimmin käytetty menetelmä ja ettei Alankomaat sovella parhaan menetelmän sääntöä. Alankomaat myös toteaa liiketoiminettomarginaalimenetelmän etuna olevan se, että jonkin maan on vain määritettävä siirtohinta yksipuolisesti ja että raakakahvin mahdollisesti suurempi tai pienempi siirtohinta ei vaikuttaisi SMBV:n veron perusteeseen, koska raakakahvista aiheutuvia kustannuksia ei oteta huomioon siinä kustannusperustassa, johon marginaalia sovelletaan. |
| --- | --- |

(220)

Alankomaat toimitti huomautuksensa Starbucksin antamiin markkinatietoihin 19 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyssä kirjeessään. Näissä huomautuksissa Alankomaat toisti näkemyksensä, jonka mukaan se katsoo, että asianmukaisen viitejärjestelmän pitäisi olla Alankomaiden kansallinen verojärjestelmä ja etenkin yhteisöverolain 8b § ja asetus. Alankomaiden mukaan 8b §:ää ja asetusta sovelletaan aina konserninsisäisiin liiketoimiin siitä huolimatta, onko yritys pyytänyt ennakkohinnoittelusopimusta vai ei. Lisäksi Alankomaat toteaa, että liiketoiminettomarginaalimenetelmä on kansainvälisesti yleisimmin käytetty menetelmä ja ettei Alankomaat sovella parhaan menetelmän sääntöä. Alankomaat myös toteaa liiketoiminettomarginaalimenetelmän etuna olevan se, että jonkin maan on vain määritettävä siirtohinta yksipuolisesti ja että raakakahvin mahdollisesti suurempi tai pienempi siirtohinta ei vaikuttaisi SMBV:n veron perusteeseen, koska raakakahvista aiheutuvia kustannuksia ei oteta huomioon siinä kustannusperustassa, johon marginaalia sovelletaan.

| (221) | Syyskuun 25 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään Alankomaat toistaa näkemyksensä siitä, että siirtohinnoitteluraportin, SMBV:n ja sen sopimuskumppanien välisten sopimussuhteiden sekä SMBV:n varsinaisen toiminnan perusteella SMBV:tä on pidettävä profiililtaan pieniriskisenä valmistajana. Lisäksi Alankomaat katsoo, että Alankomaissa on yleinen käytäntö, ettei ainutkertaisia toimintoja, kuten aineettoman varallisuuden omistamisen ja yrittäjäriskeistä vastaamisen yhdistelmää voida vertailla ja että sen vuoksi on loogista, että rojaltimaksut lasketaan jäännöksenä. Alankomaiden mukaan sen näkemystä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on markkinaehtoinen ja täysin OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen, puoltavat [asianajotoimiston] laatima toinen mielipide (toimitettu aiemmin, ks. johdanto-osan 192 kappale), yrityksen Y toimittamat tiedot (90), Alankomaiden laatima herkkyysanalyysi (toimitettu aiemmin, ks. johdanto-osan 178 kappale) ja erilaiset veroasiantuntijoiden artikkelit. Vaikka markkinahintavertailumenetelmää ei Alankomaiden mukaan voida soveltaa SMBV:n tilanteeseen, sentyyppinen Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisten kahvinpaahtosopimusten tai kahvituotteiden yhteistyövalmistusta koskevien sopimusten (ks. johdanto-osan 152 kappale) analyysi osoittaa Alankomaiden mukaan, etteivät SMBV:n Alki LP:lle maksamat rojaltimaksut olleet liian suuret (91). |
| --- | --- |

(221)

Syyskuun 25 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään Alankomaat toistaa näkemyksensä siitä, että siirtohinnoitteluraportin, SMBV:n ja sen sopimuskumppanien välisten sopimussuhteiden sekä SMBV:n varsinaisen toiminnan perusteella SMBV:tä on pidettävä profiililtaan pieniriskisenä valmistajana. Lisäksi Alankomaat katsoo, että Alankomaissa on yleinen käytäntö, ettei ainutkertaisia toimintoja, kuten aineettoman varallisuuden omistamisen ja yrittäjäriskeistä vastaamisen yhdistelmää voida vertailla ja että sen vuoksi on loogista, että rojaltimaksut lasketaan jäännöksenä. Alankomaiden mukaan sen näkemystä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on markkinaehtoinen ja täysin OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen, puoltavat [asianajotoimiston] laatima toinen mielipide (toimitettu aiemmin, ks. johdanto-osan 192 kappale), yrityksen Y toimittamat tiedot (90), Alankomaiden laatima herkkyysanalyysi (toimitettu aiemmin, ks. johdanto-osan 178 kappale) ja erilaiset veroasiantuntijoiden artikkelit. Vaikka markkinahintavertailumenetelmää ei Alankomaiden mukaan voida soveltaa SMBV:n tilanteeseen, sentyyppinen Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisten kahvinpaahtosopimusten tai kahvituotteiden yhteistyövalmistusta koskevien sopimusten (ks. johdanto-osan 152 kappale) analyysi osoittaa Alankomaiden mukaan, etteivät SMBV:n Alki LP:lle maksamat rojaltimaksut olleet liian suuret (91).

90

91

| (222) | Lokakuun 7 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään Alankomaat toistaa näkemyksensä, ettei markkinahintavertailumenetelmää voida soveltaa rojaltimaksuihin, joita SMBV maksaa Alki LP:lle. Lisäksi Alankomaat katsoo, että SMBV:n SCTC:lle maksama hinta raakakahvista on markkinaehtoinen sillä perusteella, että [riippumaton valmistusyhtiö 2] maksoi Starbucksin kanssa tekemänsä sopimuksen nojalla korkeampaa hintaa raakakahvista kuin SMBV. Alankomaat toimitti taloudellisia tietoja 11 yrityksestä unionin eri jäsenvaltioista. Kaikki nämä yritykset on rekisteröity NACE-koodilla ”teen ja kahvin valmistus”. Taseen perusteella kaikkien näiden yritysten kannattavuus on samankaltainen tai heikompi kuin SMBV:llä, ja jotkin näistä yrityksistä ovat olleet tappiollisia useiden tilikausien ajan. |
| --- | --- |

(222)

Lokakuun 7 päivänä 2015 päivätyssä kirjeessään Alankomaat toistaa näkemyksensä, ettei markkinahintavertailumenetelmää voida soveltaa rojaltimaksuihin, joita SMBV maksaa Alki LP:lle. Lisäksi Alankomaat katsoo, että SMBV:n SCTC:lle maksama hinta raakakahvista on markkinaehtoinen sillä perusteella, että [riippumaton valmistusyhtiö 2] maksoi Starbucksin kanssa tekemänsä sopimuksen nojalla korkeampaa hintaa raakakahvista kuin SMBV. Alankomaat toimitti taloudellisia tietoja 11 yrityksestä unionin eri jäsenvaltioista. Kaikki nämä yritykset on rekisteröity NACE-koodilla ”teen ja kahvin valmistus”. Taseen perusteella kaikkien näiden yritysten kannattavuus on samankaltainen tai heikompi kuin SMBV:llä, ja jotkin näistä yrityksistä ovat olleet tappiollisia useiden tilikausien ajan.

9.   RIIDANALAISEN TOIMENPITEEN ARVIOINTI

RIIDANALAISEN TOIMENPITEEN ARVIOINTI

9.1   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (223) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(223)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (224) | Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä käy ilmi, että toimenpiteen luokitteleminen perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää, että kaikki kyseisessä määräyksessä tarkoitetut edellytykset täyttyvät (92). On siis osoitettu, että jotta toimenpide luokiteltaisiin valtiontueksi kyseisessä määräyksessä tarkoitetun mukaisesti, kyseessä on ensinnäkin oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide; toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan; kolmanneksi yrityksen on saatava toimenpiteestä etua ja neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (93). |
| --- | --- |

(224)

Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä käy ilmi, että toimenpiteen luokitteleminen perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää, että kaikki kyseisessä määräyksessä tarkoitetut edellytykset täyttyvät (92). On siis osoitettu, että jotta toimenpide luokiteltaisiin valtiontueksi kyseisessä määräyksessä tarkoitetun mukaisesti, kyseessä on ensinnäkin oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide; toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan; kolmanneksi yrityksen on saatava toimenpiteestä etua ja neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (93).

92

93

| (225) | Tuen myöntämisen ensimmäisen edellytyksen osalta SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen teki Alankomaiden verohallinto, joka on osa Alankomaiden julkishallintoa. Ennakkohinnoittelusopimus sisältää Starbucksin ehdottaman voitonjaon, jonka Alankomaiden verohallinto on hyväksynyt ja jonka perusteella SMBV määrittää, minkä verran sen on maksettava Alankomaille yhteisöveroa vuosittain. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus johtuu Alankomaista. |
| --- | --- |

(225)

Tuen myöntämisen ensimmäisen edellytyksen osalta SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen teki Alankomaiden verohallinto, joka on osa Alankomaiden julkishallintoa. Ennakkohinnoittelusopimus sisältää Starbucksin ehdottaman voitonjaon, jonka Alankomaiden verohallinto on hyväksynyt ja jonka perusteella SMBV määrittää, minkä verran sen on maksettava Alankomaille yhteisöveroa vuosittain. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus johtuu Alankomaista.

| (226) | Kun arvioidaan, onko toimenpidettä rahoitettu valtion varoista, unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että toimenpide, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille verovapautuksen, joka, vaikka se ei sisällä valtion varojen selvää siirtoa, asettaa henkilöt, joihin sitä sovelletaan, suotuisampaan taloudelliseen asemaan kuin muut verovelvolliset, on valtiontukea (94). Jäljempänä komissio osoittaa, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on johtanut siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaissa on pienentynyt, koska siitä verosta, joka SMBV:llä olisi Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla muutoin ollut velvollisuus maksaa, on poikettu. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen on katsottava aiheuttaneen valtion varojen menetystä, koska SMBV:n verojen pienentäminen aiheuttaa sellaisten verotulojen menetystä, jotka Alankomaat olisi muutoin saanut. |
| --- | --- |

(226)

Kun arvioidaan, onko toimenpidettä rahoitettu valtion varoista, unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että toimenpide, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille verovapautuksen, joka, vaikka se ei sisällä valtion varojen selvää siirtoa, asettaa henkilöt, joihin sitä sovelletaan, suotuisampaan taloudelliseen asemaan kuin muut verovelvolliset, on valtiontukea (94). Jäljempänä komissio osoittaa, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on johtanut siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaissa on pienentynyt, koska siitä verosta, joka SMBV:llä olisi Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla muutoin ollut velvollisuus maksaa, on poikettu. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen on katsottava aiheuttaneen valtion varojen menetystä, koska SMBV:n verojen pienentäminen aiheuttaa sellaisten verotulojen menetystä, jotka Alankomaat olisi muutoin saanut.

94

| (227) | Tuen myöntämisen toisen edellytyksen osalta SMBV on osa Starbucks-konsernia, maailmanlaajuisesti aktiivinen yritys, joka toimii kaikissa unionin jäsenvaltioissa, joten sen eduksi myönnetty tuki on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Samalla tavalla valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (95). Jos SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus vapauttaa SMBV:n velvollisuudesta maksaa veroja, jotka sillä olisi Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla muutoin ollut velvollisuus maksaa, tämä ennakkohinnoittelusopimus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua parantamalla SMBV:n taloudellista asemaa, joten myös tuen myöntämistä koskeva neljäs edellytys täyttyy tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(227)

Tuen myöntämisen toisen edellytyksen osalta SMBV on osa Starbucks-konsernia, maailmanlaajuisesti aktiivinen yritys, joka toimii kaikissa unionin jäsenvaltioissa, joten sen eduksi myönnetty tuki on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Samalla tavalla valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (95). Jos SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus vapauttaa SMBV:n velvollisuudesta maksaa veroja, jotka sillä olisi Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla muutoin ollut velvollisuus maksaa, tämä ennakkohinnoittelusopimus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua parantamalla SMBV:n taloudellista asemaa, joten myös tuen myöntämistä koskeva neljäs edellytys täyttyy tässä tapauksessa.

95

| (228) | Tuen myöntämistä koskevan kolmannen edellytyksen osalta komissio osoittaa johdanto-osan 252 kappaleesta alkaen, miksi se katsoo, että Starbucks saa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta valikoivaa etua: sen johdosta SMBV:n veron määrä Alankomaissa pienenee, kun poiketaan siitä verosta, joka SMBV:llä olisi Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla ollut muutoin velvollisuus maksaa. Näin ollen kaikki perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(228)

Tuen myöntämistä koskevan kolmannen edellytyksen osalta komissio osoittaa johdanto-osan 252 kappaleesta alkaen, miksi se katsoo, että Starbucks saa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta valikoivaa etua: sen johdosta SMBV:n veron määrä Alankomaissa pienenee, kun poiketaan siitä verosta, joka SMBV:llä olisi Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla ollut muutoin velvollisuus maksaa. Näin ollen kaikki perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset täyttyvät.

9.2   Valikoivan edun olemassaolo

Valikoivan edun olemassaolo

| (229) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos näin on, kyseessä oleva toimenpide täyttää valikoivuutta koskevan edellytyksen” (96). |
| --- | --- |

(229)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos näin on, kyseessä oleva toimenpide täyttää valikoivuutta koskevan edellytyksen” (96).

96

| (230) | Verotusta koskevissa asioissa unionin tuomioistuin on kehittänyt kolmivaiheisen analyysin, jolla määritetään, onko jokin tietty verotuksellinen toimenpide valikoiva (97). Ensimmäisessä vaiheessa yksilöidään jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai normaali verotusjärjestelmä eli ”viitejärjestelmä”. Toisessa vaiheessa määritetään, muodostaako kyseinen verotoimenpide poikkeuksen tästä järjestelmästä, koska siinä erotellaan toisistaan talouden toimijat, jotka järjestelmään olennaisesti kuuluvien tavoitteiden mukaisesti ovat vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos toimenpiteellä poiketaan viitejärjestelmästä, analyysin kolmannessa vaiheessa selvitetään, onko toimenpide oikeutettu viitejärjestelmän luonteen tai yleisrakenteen perusteella. Verotoimenpide, jolla poiketaan viitejärjestelmän soveltamisesta, voi nimittäin olla oikeutettu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (98). Jos näin on, verotoimenpide ei ole valikoiva. Kolmannessa vaiheessa todistustaakka kuuluu jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(230)

Verotusta koskevissa asioissa unionin tuomioistuin on kehittänyt kolmivaiheisen analyysin, jolla määritetään, onko jokin tietty verotuksellinen toimenpide valikoiva (97). Ensimmäisessä vaiheessa yksilöidään jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai normaali verotusjärjestelmä eli ”viitejärjestelmä”. Toisessa vaiheessa määritetään, muodostaako kyseinen verotoimenpide poikkeuksen tästä järjestelmästä, koska siinä erotellaan toisistaan talouden toimijat, jotka järjestelmään olennaisesti kuuluvien tavoitteiden mukaisesti ovat vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Jos toimenpiteellä poiketaan viitejärjestelmästä, analyysin kolmannessa vaiheessa selvitetään, onko toimenpide oikeutettu viitejärjestelmän luonteen tai yleisrakenteen perusteella. Verotoimenpide, jolla poiketaan viitejärjestelmän soveltamisesta, voi nimittäin olla oikeutettu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (98). Jos näin on, verotoimenpide ei ole valikoiva. Kolmannessa vaiheessa todistustaakka kuuluu jäsenvaltiolle.

97

98

9.2.1   Viitejärjestelmän määrittäminen

Viitejärjestelmän määrittäminen

9.2.1.1   Alankomaiden yhteisöverojärjestelmän muodostama viitejärjestelmä

Alankomaiden yhteisöverojärjestelmän muodostama viitejärjestelmä

| (231) | Yleissääntö valikoivuusanalyysissa on se, että viitejärjestelmä koostuu yhtenäisestä säännöstöstä, jota sovelletaan objektiivisin perustein kaikkiin yrityksiin, jotka kuuluvat sen tavoitteen mukaan määritettyyn soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(231)

Yleissääntö valikoivuusanalyysissa on se, että viitejärjestelmä koostuu yhtenäisestä säännöstöstä, jota sovelletaan objektiivisin perustein kaikkiin yrityksiin, jotka kuuluvat sen tavoitteen mukaan määritettyyn soveltamisalaan.

| (232) | Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio katsoo, että viitejärjestelmä on Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä, jonka tavoitteena on kaikkien Alankomaissa verovelvollisten yritysten voittojen verottaminen (99). Alankomaihin sijoittautuneet yritykset ovat unionissa verotuksellista kotipaikkaansa pitäviä verovelvollisia (100); ne ovat siis yhteisöverovelvollisia kaikkialta maailmasta saamastaan tulosta (101). Yritykset, jotka eivät ole sijoittautuneet Alankomaihin (unionin ulkopuolella verotuksellista kotipaikkaansa pitävät verovelvolliset), ovat velvollisia maksamaan veroa Alankomaissa olevista lähteistä saamastaan tulosta (102). Sitä, katsotaanko yrityksen sijoittautuneen Alankomaihin verotuksellisessa mielessä, arvioidaan tosiasiallisten olosuhteiden perusteella. Tässä arvioinnissa tärkeitä tekijöitä ovat esimerkiksi varsinaisen hallinnon sijaintipaikka ja pääkonttorin sijaintipaikka. Yhteisöverolain nojalla kaikkien Alankomaiden lain mukaan perustettujen yritysten katsotaan pitävän kotipaikkaansa Alankomaissa (103). |
| --- | --- |

(232)

Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio katsoo, että viitejärjestelmä on Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä, jonka tavoitteena on kaikkien Alankomaissa verovelvollisten yritysten voittojen verottaminen (99). Alankomaihin sijoittautuneet yritykset ovat unionissa verotuksellista kotipaikkaansa pitäviä verovelvollisia (100); ne ovat siis yhteisöverovelvollisia kaikkialta maailmasta saamastaan tulosta (101). Yritykset, jotka eivät ole sijoittautuneet Alankomaihin (unionin ulkopuolella verotuksellista kotipaikkaansa pitävät verovelvolliset), ovat velvollisia maksamaan veroa Alankomaissa olevista lähteistä saamastaan tulosta (102). Sitä, katsotaanko yrityksen sijoittautuneen Alankomaihin verotuksellisessa mielessä, arvioidaan tosiasiallisten olosuhteiden perusteella. Tässä arvioinnissa tärkeitä tekijöitä ovat esimerkiksi varsinaisen hallinnon sijaintipaikka ja pääkonttorin sijaintipaikka. Yhteisöverolain nojalla kaikkien Alankomaiden lain mukaan perustettujen yritysten katsotaan pitävän kotipaikkaansa Alankomaissa (103).

99

100

101

102

103

| (233) | Vuoden 2001 tuloverolain (Wet inkomstenbelasting 2001) 3.25 §:n, jota vuoden 1969 yhteisöverolain 8 §:n kautta sovelletaan myös yhtiöverovelvollisiin, mukaan verotettava vuotuinen voitto on määritettävä hyvien liiketoimintakäytäntöjen mukaisesti ja johdonmukaisesti todennäköisestä tuloksesta riippumatta (104). Hyvien liiketoimintakäytäntöjen mukaan voidaan esimerkiksi kirjata hyvityksiä toteutumattomista tappioista, kun taas voitot, jotka eivät ole vielä toteutuneet, voidaan jättää huomiotta. |
| --- | --- |

(233)

Vuoden 2001 tuloverolain (Wet inkomstenbelasting 2001) 3.25 §:n, jota vuoden 1969 yhteisöverolain 8 §:n kautta sovelletaan myös yhtiöverovelvollisiin, mukaan verotettava vuotuinen voitto on määritettävä hyvien liiketoimintakäytäntöjen mukaisesti ja johdonmukaisesti todennäköisestä tuloksesta riippumatta (104). Hyvien liiketoimintakäytäntöjen mukaan voidaan esimerkiksi kirjata hyvityksiä toteutumattomista tappioista, kun taas voitot, jotka eivät ole vielä toteutuneet, voidaan jättää huomiotta.

104

| (234) | Yleensä verotettava tulo vastaa kirjanpidon tulosta yrityksen tuloslaskelmassa esitetyn mukaisesti. Oikaisuja voidaan kuitenkin tehdä esimerkiksi seuraavien verosäännösten perusteella: sovellettavat verokannustimet, tytäryhtiövapautus, verotettavan tulon korjaukset niiden liiketoimien perusteella, joita ei ole toteutettu markkinaehtoisesti, sekä erilaisten poistosääntöjen soveltaminen vero- ja kirjanpitosääntöjen nojalla (105). |
| --- | --- |

(234)

Yleensä verotettava tulo vastaa kirjanpidon tulosta yrityksen tuloslaskelmassa esitetyn mukaisesti. Oikaisuja voidaan kuitenkin tehdä esimerkiksi seuraavien verosäännösten perusteella: sovellettavat verokannustimet, tytäryhtiövapautus, verotettavan tulon korjaukset niiden liiketoimien perusteella, joita ei ole toteutettu markkinaehtoisesti, sekä erilaisten poistosääntöjen soveltaminen vero- ja kirjanpitosääntöjen nojalla (105).

105

| (235) | Markkinoilla toimivien integroimattomien/kotimaisten itsenäisten yritysten verotettavan tulon määrittäminen on varsin suoraviivaista, koska se perustuu tulojen ja menojen erotukseen kilpailuun perustuvilla markkinoilla. Sen sijaan integroitujen konserniyritysten, kuten Starbucksin, verotettavan tulon määrittäminen edellyttää likiarvojen käyttöä. Itsenäiset integroimattomat yritykset voivat käyttää kirjanpidon tulostaan perusteena määrittäessään veron perustetta, johon Alankomaiden yhteisöverolakia sovelletaan, koska tulos määräytyy sen hinnan mukaan, jonka markkinat määräävät yrityksen hankkimille ostoille ja myymille tuotteille ja palveluille. Sen sijaan integroidun yrityksen, jolla on liiketoimintaa samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa, on ensin arvioitava hinnat, joita näihin konserninsisäisiin liiketoimiin sovelletaan, voidakseen määrittää verotettavan tulonsa, ja tämän arvion määrittää sama yritys, jolla on konsernissa määräysvalta, markkinoiden määräämien hintojen sijasta. |
| --- | --- |

(235)

Markkinoilla toimivien integroimattomien/kotimaisten itsenäisten yritysten verotettavan tulon määrittäminen on varsin suoraviivaista, koska se perustuu tulojen ja menojen erotukseen kilpailuun perustuvilla markkinoilla. Sen sijaan integroitujen konserniyritysten, kuten Starbucksin, verotettavan tulon määrittäminen edellyttää likiarvojen käyttöä. Itsenäiset integroimattomat yritykset voivat käyttää kirjanpidon tulostaan perusteena määrittäessään veron perustetta, johon Alankomaiden yhteisöverolakia sovelletaan, koska tulos määräytyy sen hinnan mukaan, jonka markkinat määräävät yrityksen hankkimille ostoille ja myymille tuotteille ja palveluille. Sen sijaan integroidun yrityksen, jolla on liiketoimintaa samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa, on ensin arvioitava hinnat, joita näihin konserninsisäisiin liiketoimiin sovelletaan, voidakseen määrittää verotettavan tulonsa, ja tämän arvion määrittää sama yritys, jolla on konsernissa määräysvalta, markkinoiden määräämien hintojen sijasta.

| (236) | Tämä ero, joka liittyy siihen, miten määritetään integroimattomien yritysten eli niiden yritysten, jotka eivät kuulu konserniin ja jotka ovat siis ”itsenäisiä”, ja integroitujen yritysten eli niiden yritysten, jotka kuuluvat konserniin, verotettava tulo, ei kuitenkaan vaikuta Alankomaiden yhteisöverojärjestelmän tavoitteeseen eli kaikkien Alankomaissa verovelvollisten yritysten voittojen verottamiseen siitä riippumatta, onko yritys integroimaton vai integroitu. Koska Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä kaikkien Alankomaissa verotuksellista kotipaikkaansa pitävien yritysten voittoja verotetaan samalla tavalla erottelematta konserniin kuuluvia ja itsenäisiä yrityksiä, kummankin tyyppisten yritysten on katsottava olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kyseiseen järjestelmään kiinteästi liittyvän tavoitteen kannalta (106). Koska SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tarkoituksena on määrittää SMBV:n veron peruste, jotta siltä voidaan periä yhteisöveroa kyseisen järjestelmän nojalla, Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä on se viitejärjestelmä, jonka mukaan ennakkohinnoittelusopimusta on tutkittava, kun selvitetään, onko Starbucksille koitunut hyötyä valikoivasta edusta. Näin ollen sillä, että integroitujen ja integroimattomien yritysten verotettava tulo määritetään eri tavalla, ei ole merkitystä, kun määritetään viitejärjestelmää valikoivuusanalyysia varten nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa. |
| --- | --- |

(236)

Tämä ero, joka liittyy siihen, miten määritetään integroimattomien yritysten eli niiden yritysten, jotka eivät kuulu konserniin ja jotka ovat siis ”itsenäisiä”, ja integroitujen yritysten eli niiden yritysten, jotka kuuluvat konserniin, verotettava tulo, ei kuitenkaan vaikuta Alankomaiden yhteisöverojärjestelmän tavoitteeseen eli kaikkien Alankomaissa verovelvollisten yritysten voittojen verottamiseen siitä riippumatta, onko yritys integroimaton vai integroitu. Koska Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä kaikkien Alankomaissa verotuksellista kotipaikkaansa pitävien yritysten voittoja verotetaan samalla tavalla erottelematta konserniin kuuluvia ja itsenäisiä yrityksiä, kummankin tyyppisten yritysten on katsottava olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kyseiseen järjestelmään kiinteästi liittyvän tavoitteen kannalta (106). Koska SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tarkoituksena on määrittää SMBV:n veron peruste, jotta siltä voidaan periä yhteisöveroa kyseisen järjestelmän nojalla, Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä on se viitejärjestelmä, jonka mukaan ennakkohinnoittelusopimusta on tutkittava, kun selvitetään, onko Starbucksille koitunut hyötyä valikoivasta edusta. Näin ollen sillä, että integroitujen ja integroimattomien yritysten verotettava tulo määritetään eri tavalla, ei ole merkitystä, kun määritetään viitejärjestelmää valikoivuusanalyysia varten nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa.

106

| (237) | Tämä vahvistetaan myös yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa ja asetuksessa, jolla OECD:n markkinaehtoperiaate pannaan täytäntöön Alankomaiden verolainsäädännössä. Asetuksen johdanto-osassa todetaan näin: ”[...] Alankomaissa noudatetaan markkinaehtoperiaatetta kansainvälisen verolainsäädännön alalla, koska tämä periaate on kiinteä osa Alankomaiden verolainsäädäntöjärjestelmää, sillä se on sisällytetty tulon laajaan määritelmään vuonna 2001 annetun tuloverolain 3.8 §:ssä”. Vuoden 2001 tuloverolain 3.8 § kuuluu näin: ”[L]iikeyrityksen tuotto on kaikkien niiden tulojen summa, jotka ovat peräisin liikeyritykseltä, niiden nimestä ja muodosta riippumatta.” Näin ollen asetuksen viittauksessa vuoden 2001 tuloverolain 3.8 §:ään ja tulon ja tuoton käsitteisiin (”riippumatta niiden nimestä ja muodosta”) ei tehdä eroa konserniin kuuluvan yrityksen ja itsenäisen yrityksen tulojen ja voittojen välille. |
| --- | --- |

(237)

Tämä vahvistetaan myös yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa ja asetuksessa, jolla OECD:n markkinaehtoperiaate pannaan täytäntöön Alankomaiden verolainsäädännössä. Asetuksen johdanto-osassa todetaan näin: ”[...] Alankomaissa noudatetaan markkinaehtoperiaatetta kansainvälisen verolainsäädännön alalla, koska tämä periaate on kiinteä osa Alankomaiden verolainsäädäntöjärjestelmää, sillä se on sisällytetty tulon laajaan määritelmään vuonna 2001 annetun tuloverolain 3.8 §:ssä”. Vuoden 2001 tuloverolain 3.8 § kuuluu näin: ”[L]iikeyrityksen tuotto on kaikkien niiden tulojen summa, jotka ovat peräisin liikeyritykseltä, niiden nimestä ja muodosta riippumatta.” Näin ollen asetuksen viittauksessa vuoden 2001 tuloverolain 3.8 §:ään ja tulon ja tuoton käsitteisiin (”riippumatta niiden nimestä ja muodosta”) ei tehdä eroa konserniin kuuluvan yrityksen ja itsenäisen yrityksen tulojen ja voittojen välille.

| (238) | Alankomaiden ja Starbucksin mukaan komissio on kuitenkin aiemmin groepsrentebox-päätöksessään (107) päättänyt, etteivät konsernit ja itsenäiset yritykset kuulu samaan viitejärjestelmään (108). Tämä tarkoittanee sitä, että valikoivuuden arvioimisessa käytettyyn viitejärjestelmään voi kuulua vain yrityksiä, joihin sovelletaan siirtohinnoittelusääntöjä, kuten konserniyrityksiin. |
| --- | --- |

(238)

Alankomaiden ja Starbucksin mukaan komissio on kuitenkin aiemmin groepsrentebox-päätöksessään (107) päättänyt, etteivät konsernit ja itsenäiset yritykset kuulu samaan viitejärjestelmään (108). Tämä tarkoittanee sitä, että valikoivuuden arvioimisessa käytettyyn viitejärjestelmään voi kuulua vain yrityksiä, joihin sovelletaan siirtohinnoittelusääntöjä, kuten konserniyrityksiin.

107

108

| (239) | Komissio muistuttaa, ettei sen päätöskäytäntö sido sitä. Jokainen mahdollinen tukitoimenpide on arvioitava tapauskohtaisesti perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitettyjen objektiivisten kriteerien mukaisesti, joten vaikka osoitettaisiin, että päinvastaisia päätöksiä on tehty, se ei vaikuttaisi tämän päätöksen havaintoihin (109). |
| --- | --- |

(239)

Komissio muistuttaa, ettei sen päätöskäytäntö sido sitä. Jokainen mahdollinen tukitoimenpide on arvioitava tapauskohtaisesti perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitettyjen objektiivisten kriteerien mukaisesti, joten vaikka osoitettaisiin, että päinvastaisia päätöksiä on tehty, se ei vaikuttaisi tämän päätöksen havaintoihin (109).

109

| (240) | Toisin kuin Alankomaat ja Starbucks väittävät, groepsrentebox-päätöksellä ei vahvisteta sitä, että kun jokin verotoimenpide myönnetään integroidun yrityksen eduksi, viitejärjestelmän pitäisi rajoittua vain sentyyppisiin yrityksiin. groepsrentebox-päätöksen perusteena olevan verotoimenpiteen tavoite ei myöskään ole verrattavissa tähän tapaukseen, joten Alankomaiden ja Starbucksin kyseisestä päätöksestä tekemiä päätelmiä ei voida soveltaa tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(240)

Toisin kuin Alankomaat ja Starbucks väittävät, groepsrentebox-päätöksellä ei vahvisteta sitä, että kun jokin verotoimenpide myönnetään integroidun yrityksen eduksi, viitejärjestelmän pitäisi rajoittua vain sentyyppisiin yrityksiin. groepsrentebox-päätöksen perusteena olevan verotoimenpiteen tavoite ei myöskään ole verrattavissa tähän tapaukseen, joten Alankomaiden ja Starbucksin kyseisestä päätöksestä tekemiä päätelmiä ei voida soveltaa tähän tapaukseen.

| (241) | Alankomaiden viranomaiset perustivat groepsrentebox-järjestelmän aikanaan pienentämään pääomasijoitusten ja pääomalainojen verokohteluun liittyviä eroja konsernien yhteydessä ja rajoittamaan näiden kahden konserninsisäisen rahoitusmuodon välistä arbitraasia (110). Lopullisessa päätöksessään komissio totesi, että kun otetaan huomioon toimenpiteen tavoite, joka siis oli pääomasijoitusten ja pääomalainojen verokohteluun liittyvien erojen pienentäminen konsernien yhteydessä ja näiden kahden konserninsisäisen rahoitusmuodon välisen arbitraasin rajoittaminen, ”vain konserniyritykset [toisin kuin itsenäiset] yritykset joutuvat konsernin sisällä kohtaamaan oman ja vieraan pääoman välistä arbitraasia” (111). Tämän havainnon ja järjestelmän tavoitteen, joka oli ”vähentää arbitraasin käyttöä pääomankorotuksella ja lainalla tapahtuvan rahoituksen välillä ja varmistaa siltä osin verotuksen tasapuolisuus” (112), perusteella komissio katsoi, että tässä tapauksessa viitejärjestelmään tuli sisältyä vain yrityksiä, jotka maksavat yhteisöveroa ja jotka osallistuvat konserninsisäisiin rahoitusoperaatioihin (113). |
| --- | --- |

(241)

Alankomaiden viranomaiset perustivat groepsrentebox-järjestelmän aikanaan pienentämään pääomasijoitusten ja pääomalainojen verokohteluun liittyviä eroja konsernien yhteydessä ja rajoittamaan näiden kahden konserninsisäisen rahoitusmuodon välistä arbitraasia (110). Lopullisessa päätöksessään komissio totesi, että kun otetaan huomioon toimenpiteen tavoite, joka siis oli pääomasijoitusten ja pääomalainojen verokohteluun liittyvien erojen pienentäminen konsernien yhteydessä ja näiden kahden konserninsisäisen rahoitusmuodon välisen arbitraasin rajoittaminen, ”vain konserniyritykset [toisin kuin itsenäiset] yritykset joutuvat konsernin sisällä kohtaamaan oman ja vieraan pääoman välistä arbitraasia” (111). Tämän havainnon ja järjestelmän tavoitteen, joka oli ”vähentää arbitraasin käyttöä pääomankorotuksella ja lainalla tapahtuvan rahoituksen välillä ja varmistaa siltä osin verotuksen tasapuolisuus” (112), perusteella komissio katsoi, että tässä tapauksessa viitejärjestelmään tuli sisältyä vain yrityksiä, jotka maksavat yhteisöveroa ja jotka osallistuvat konserninsisäisiin rahoitusoperaatioihin (113).

110

111

112

113

| (242) | Sen sijaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tavoitteena on määrittää SMBV:n veron peruste, jotta voidaan laskea kyseiseen määrään perustuva Alankomaiden yhteisövero. Vaikka voidaan väittää, että groepsrentebox-päätöksen perusteena oleva tavoite koskee vain konserneja (esimerkiksi siltä osin, etteivät itsenäiset yritykset joudu kohtaamaan arbitraasiin liittyvää ongelmaa eri rahoitusmuotojen osalta), vuotuisen yhteisöveron laskemiseen tarvittavan veron perusteen määrittäminen on yhtä merkityksellistä sekä konserniin kuuluvien että itsenäisten yritysten kannalta ja niihin sovellettavissa. |
| --- | --- |

(242)

Sen sijaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tavoitteena on määrittää SMBV:n veron peruste, jotta voidaan laskea kyseiseen määrään perustuva Alankomaiden yhteisövero. Vaikka voidaan väittää, että groepsrentebox-päätöksen perusteena oleva tavoite koskee vain konserneja (esimerkiksi siltä osin, etteivät itsenäiset yritykset joudu kohtaamaan arbitraasiin liittyvää ongelmaa eri rahoitusmuotojen osalta), vuotuisen yhteisöveron laskemiseen tarvittavan veron perusteen määrittäminen on yhtä merkityksellistä sekä konserniin kuuluvien että itsenäisten yritysten kannalta ja niihin sovellettavissa.

| (243) | On totta, että SMBV tarjoaa palveluja konsernin muille yrityksille ja näin ollen toimii konsernin yhteydessä, sen toteuttamia liiketoimia voidaan kuitenkin toteuttaa myös konsernin ulkopuolella. SMBV on kahvin paahtamisen ja jakelun alalla toimiva yritys. Kuten Starbucksin toimittamat sopimukset osoittavat, muut Starbucks-konsernin yritykset ovat ulkoistaneet nämä toiminnot kolmansille osapuolille (114).. Lisäksi kilpailijoiden vastauksista kilpailijoiden markkinatietopyyntöihin käy ilmi, että paahtaminen ulkoistetaan konsernin ulkopuolisille yrityksille (115). SMBV:n toteuttamia toimintoja voidaan siis toteuttaa myös itsenäisissä yrityksissä, ei siis pelkästään konsernin sisäisesti (116). |
| --- | --- |

(243)

On totta, että SMBV tarjoaa palveluja konsernin muille yrityksille ja näin ollen toimii konsernin yhteydessä, sen toteuttamia liiketoimia voidaan kuitenkin toteuttaa myös konsernin ulkopuolella. SMBV on kahvin paahtamisen ja jakelun alalla toimiva yritys. Kuten Starbucksin toimittamat sopimukset osoittavat, muut Starbucks-konsernin yritykset ovat ulkoistaneet nämä toiminnot kolmansille osapuolille (114).. Lisäksi kilpailijoiden vastauksista kilpailijoiden markkinatietopyyntöihin käy ilmi, että paahtaminen ulkoistetaan konsernin ulkopuolisille yrityksille (115). SMBV:n toteuttamia toimintoja voidaan siis toteuttaa myös itsenäisissä yrityksissä, ei siis pelkästään konsernin sisäisesti (116).

114

115

116

| (244) | Näin ollen komissio katsoo, että viitejärjestelmä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tulee tarkastella, on Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä, joka perustuu Alankomaiden yhteisöverolain säännöksiin. Tämä viitejärjestelmä koostuu yhtenäisestä säännöstöstä, jota sovelletaan objektiivisten kriteerien nojalla itsenäisten yritysten voiton verottamiseen, kun verotettavan tulon määrittämisessä käytetään yleensä kirjanpidon tulosta (tiettyjen verolakiin perustuvien oikaisujen mukaisesti), ja niiden konserniyritysten voiton verottamiseen, jotka turvautuvat siirtohintoihin voittojen kohdentamiseksi. Tähän järjestelmään kiinteästi liittyvän tavoitteen kannalta kummankin tyyppisten yritysten – integroimattomien ja integroitujen – on katsottava olevan samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa. |
| --- | --- |

(244)

Näin ollen komissio katsoo, että viitejärjestelmä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tulee tarkastella, on Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä, joka perustuu Alankomaiden yhteisöverolain säännöksiin. Tämä viitejärjestelmä koostuu yhtenäisestä säännöstöstä, jota sovelletaan objektiivisten kriteerien nojalla itsenäisten yritysten voiton verottamiseen, kun verotettavan tulon määrittämisessä käytetään yleensä kirjanpidon tulosta (tiettyjen verolakiin perustuvien oikaisujen mukaisesti), ja niiden konserniyritysten voiton verottamiseen, jotka turvautuvat siirtohintoihin voittojen kohdentamiseksi. Tähän järjestelmään kiinteästi liittyvän tavoitteen kannalta kummankin tyyppisten yritysten – integroimattomien ja integroitujen – on katsottava olevan samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa.

9.2.1.2   Yhteisöverolain 8b §:n 1 momentti ja asetus eivät muodosta asianmukaista viitejärjestelmää

Yhteisöverolain 8b §:n 1 momentti ja asetus eivät muodosta asianmukaista viitejärjestelmää

| (245) | Alankomaat katsoo, että viitejärjestelmänä olisi pidettävä asetusta ja että näin ollen SMBV:n tulisi katsoa olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa kuin asetuksen soveltamisalaan kuuluvien konserniyritysten (117). Valikoivuuden todistaminen edellyttäisi myös näyttöä siitä, että SMBV:tä on kohdeltu eri tavalla kuin muita asetuksen soveltamisalaan kuuluvia konserniyrityksiä, joiden verotuksellinen kotipaikka on Alankomaissa. |
| --- | --- |

(245)

Alankomaat katsoo, että viitejärjestelmänä olisi pidettävä asetusta ja että näin ollen SMBV:n tulisi katsoa olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa kuin asetuksen soveltamisalaan kuuluvien konserniyritysten (117). Valikoivuuden todistaminen edellyttäisi myös näyttöä siitä, että SMBV:tä on kohdeltu eri tavalla kuin muita asetuksen soveltamisalaan kuuluvia konserniyrityksiä, joiden verotuksellinen kotipaikka on Alankomaissa.

117

| (246) | Komissio ei hyväksy näitä perusteluja. |
| --- | --- |

(246)

Komissio ei hyväksy näitä perusteluja.

| (247) | Kuten johdanto-osan 236 kappaleessa on selitetty, Alankomaiden yhteisöverojärjestelmän tavoitteena on verottaa kaikkien niiden verolainsäädännön piiriin kuuluvien yritysten voittoja, riippumatta siitä, ovatko nämä yritykset integroituja vai integroimattomia. Johdanto-osan 232 kappaleessa selitetyn mukaisesti Alankomaissa verotuksellista kotipaikkaansa pitäviltä yrityksiltä peritään Alankomaiden yhteisöveroa niiden maailmanlaajuisista voitoista (ellei niihin sovelleta verosopimusta), kun taas Alankomaiden ulkopuolella verotuksellista kotipaikkaansa pitäviltä yrityksiltä ja ulkomaalaisten yritysten Alankomaissa sijaitsevilta haaraliikkeiltä peritään veroa vain Alankomaissa syntyneestä tulosta. |
| --- | --- |

(247)

Kuten johdanto-osan 236 kappaleessa on selitetty, Alankomaiden yhteisöverojärjestelmän tavoitteena on verottaa kaikkien niiden verolainsäädännön piiriin kuuluvien yritysten voittoja, riippumatta siitä, ovatko nämä yritykset integroituja vai integroimattomia. Johdanto-osan 232 kappaleessa selitetyn mukaisesti Alankomaissa verotuksellista kotipaikkaansa pitäviltä yrityksiltä peritään Alankomaiden yhteisöveroa niiden maailmanlaajuisista voitoista (ellei niihin sovelleta verosopimusta), kun taas Alankomaiden ulkopuolella verotuksellista kotipaikkaansa pitäviltä yrityksiltä ja ulkomaalaisten yritysten Alankomaissa sijaitsevilta haaraliikkeiltä peritään veroa vain Alankomaissa syntyneestä tulosta.

| (248) | Kun oletetaan Alankomaiden tavoin, että viitejärjestelmään sisältyy vain konserniyrityksiä, koska vain niiden täytyy noudattaa markkinaehtoperiaatetta yhteisöverolain 8b §:n ja asetuksen nojalla voiton jakamisessa, tehdään keinotekoinen ero yritysten välille niiden yritysrakenteen perusteella verotettavan tulon määrittämistä varten, eikä Alankomaiden yhteisöverojärjestelmässä tunneta tällaista eroa perittäessä veroa sen verotukselliselle lainkäyttöalueelle kuuluvien yritysten tulosta. Asetuksella on tarkoitus nimenomaan varmistaa, että konserniyrityksiä ja itsenäisiä yrityksiä kohdellaan Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä samalla tavalla ja että niiltä peritään veroa niiden toiminnasta saaduista tuloista siitä riippumatta, onko nämä toiminnot toteutettu konsernin sisällä vai ei. |
| --- | --- |

(248)

Kun oletetaan Alankomaiden tavoin, että viitejärjestelmään sisältyy vain konserniyrityksiä, koska vain niiden täytyy noudattaa markkinaehtoperiaatetta yhteisöverolain 8b §:n ja asetuksen nojalla voiton jakamisessa, tehdään keinotekoinen ero yritysten välille niiden yritysrakenteen perusteella verotettavan tulon määrittämistä varten, eikä Alankomaiden yhteisöverojärjestelmässä tunneta tällaista eroa perittäessä veroa sen verotukselliselle lainkäyttöalueelle kuuluvien yritysten tulosta. Asetuksella on tarkoitus nimenomaan varmistaa, että konserniyrityksiä ja itsenäisiä yrityksiä kohdellaan Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä samalla tavalla ja että niiltä peritään veroa niiden toiminnasta saaduista tuloista siitä riippumatta, onko nämä toiminnot toteutettu konsernin sisällä vai ei.

| (249) | Komissio katsoo, että asetuksen tarkoituksena ei voi olla määrittää erityissääntöjä sidossuhteessa oleville yrityksille, vaan selventää yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa tarkoitetun markkinaehtoperiaatteen soveltamista OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden nojalla, kun asetuksen tarkoituksena, kuten Alankomaat on myöntänyt, on ”käsitellä nimenomaan niitä seikkoja, jotka ovat OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa tulkinnanvaraisia tai epäselviä”. Asetuksen säännösten tarkoituksena on näin ollen yhtenäistää sidossuhteessa olevien yritysten ja itsenäisten yritysten verokohtelua siten, että sidossuhteessa olevien osapuolten väliset liiketoimet pitäisi hinnoitella markkinaehtoisesti, jolloin ne vastaisivat itsenäisten osapuolten asemaa, kun määritetään yritysten tulosta perittävää yhteisöveroa. |
| --- | --- |

(249)

Komissio katsoo, että asetuksen tarkoituksena ei voi olla määrittää erityissääntöjä sidossuhteessa oleville yrityksille, vaan selventää yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa tarkoitetun markkinaehtoperiaatteen soveltamista OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden nojalla, kun asetuksen tarkoituksena, kuten Alankomaat on myöntänyt, on ”käsitellä nimenomaan niitä seikkoja, jotka ovat OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa tulkinnanvaraisia tai epäselviä”. Asetuksen säännösten tarkoituksena on näin ollen yhtenäistää sidossuhteessa olevien yritysten ja itsenäisten yritysten verokohtelua siten, että sidossuhteessa olevien osapuolten väliset liiketoimet pitäisi hinnoitella markkinaehtoisesti, jolloin ne vastaisivat itsenäisten osapuolten asemaa, kun määritetään yritysten tulosta perittävää yhteisöveroa.

| (250) | Komissio toteaa, että jos hyväksyttäisiin Alankomaiden ja Starbucksin perustelu, jonka mukaan asetuksessa vahvistetaan erityissäännöt integroiduille yrityksille, tällaisten erityissääntöjen olemassaolo voisi jo sinällään johtaa valikoivuuteen. Verotuksellisissa asioissa valikoivuudesta on kyse silloin, kun jokin jäsenvaltio myöntää (tietyn luokan) yritykselle (yrityksille) vapautuksen sellaisesta yleisestä säännöstä, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joiden tosiasiallinen ja oikeudellinen asema on samankaltainen. Siitä on kyse myös silloin, kun laaditaan erityisjärjestely, joka poikkeaa tästä yleisestä säännöstä tiettyjen mutta ei kaikkien samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa olevien yritysten kohdalla. Kun siis otetaan huomioon komission näkemys, että integroidut ja integroimattomat yritykset ovat samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa Alankomaissa tulosta perittävän yhteisöveron määräämisen osalta, sellaisen erikoisjärjestelyn laatiminen vain integroiduille yrityksille, joka poikkeaa Alankomaiden yleisistä yhteisöverosäännöistä, on luonteeltaan valikoiva. Tästä seuraa, että kaikki tämän järjestelyn perusteella myönnetyt edut ovat luonteeltaan valikoivia. |
| --- | --- |

(250)

Komissio toteaa, että jos hyväksyttäisiin Alankomaiden ja Starbucksin perustelu, jonka mukaan asetuksessa vahvistetaan erityissäännöt integroiduille yrityksille, tällaisten erityissääntöjen olemassaolo voisi jo sinällään johtaa valikoivuuteen. Verotuksellisissa asioissa valikoivuudesta on kyse silloin, kun jokin jäsenvaltio myöntää (tietyn luokan) yritykselle (yrityksille) vapautuksen sellaisesta yleisestä säännöstä, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joiden tosiasiallinen ja oikeudellinen asema on samankaltainen. Siitä on kyse myös silloin, kun laaditaan erityisjärjestely, joka poikkeaa tästä yleisestä säännöstä tiettyjen mutta ei kaikkien samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa olevien yritysten kohdalla. Kun siis otetaan huomioon komission näkemys, että integroidut ja integroimattomat yritykset ovat samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa Alankomaissa tulosta perittävän yhteisöveron määräämisen osalta, sellaisen erikoisjärjestelyn laatiminen vain integroiduille yrityksille, joka poikkeaa Alankomaiden yleisistä yhteisöverosäännöistä, on luonteeltaan valikoiva. Tästä seuraa, että kaikki tämän järjestelyn perusteella myönnetyt edut ovat luonteeltaan valikoivia.

| (251) | Näin ollen komissio katsoo, että tässä tapauksessa viitejärjestelmä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pitäisi tutkia, on Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä riippumatta siitä, peritäänkö yhteisöveroa sen nojalla konserniyrityksiltä vai itsenäisiltä yrityksiltä. |
| --- | --- |

(251)

Näin ollen komissio katsoo, että tässä tapauksessa viitejärjestelmä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pitäisi tutkia, on Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä riippumatta siitä, peritäänkö yhteisöveroa sen nojalla konserniyrityksiltä vai itsenäisiltä yrityksiltä.

9.2.2   Alankomaiden yleisestä yhteisöverojärjestelmästä poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

Alankomaiden yleisestä yhteisöverojärjestelmästä poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

| (252) | Viitejärjestelmä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pitäisi arvioida, on siis Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä. Seuraavaksi on määritettävä, muodostaako ennakkohinnoittelusopimus poikkeuksen tästä viitejärjestelmästä, mistä seuraa, että tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samankaltaisessa asemassa olevia yrityksiä kohdellaan eriarvoisesti. |
| --- | --- |

(252)

Viitejärjestelmä, jonka perusteella SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pitäisi arvioida, on siis Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä. Seuraavaksi on määritettävä, muodostaako ennakkohinnoittelusopimus poikkeuksen tästä viitejärjestelmästä, mistä seuraa, että tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samankaltaisessa asemassa olevia yrityksiä kohdellaan eriarvoisesti.

| (253) | Yleensä tässä valikoivuusanalyysin toisessa vaiheessa, jossa selvitetään, muodostaako jokin verotoimenpide poikkeuksen viitejärjestelmästä, määritetään samalla, onko tämän toimenpiteen kohteena ollut tuensaaja saanut siitä etua. Jos verotoimenpide johtaa siihen, että tuensaajan veron määrä pienenee perusteetta, kun sen olisi pitänyt viitejärjestelmän nojalla muutoin maksaa enemmän veroa, pienennys on sekä verotoimenpiteestä koitunutta etua että viitejärjestelmästä poikkeamista. |
| --- | --- |

(253)

Yleensä tässä valikoivuusanalyysin toisessa vaiheessa, jossa selvitetään, muodostaako jokin verotoimenpide poikkeuksen viitejärjestelmästä, määritetään samalla, onko tämän toimenpiteen kohteena ollut tuensaaja saanut siitä etua. Jos verotoimenpide johtaa siihen, että tuensaajan veron määrä pienenee perusteetta, kun sen olisi pitänyt viitejärjestelmän nojalla muutoin maksaa enemmän veroa, pienennys on sekä verotoimenpiteestä koitunutta etua että viitejärjestelmästä poikkeamista.

| (254) | Tuomioistuimen mukaan yksittäisen tukitoimenpiteen yhteydessä – toisin kuin yleisen tukijärjestelmän yhteydessä – ”taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi” (118). Tässä tapauksessa yksittäinen tukitoimenpide, josta SMBV on saanut etua, on SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus. Siinä hyväksytään menetelmä, jolla määritetään sen Alankomaissa verotettava tulo niistä toiminnoista, joita se toteuttaa Starbucks-konsernissa. Vero peritään Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(254)

Tuomioistuimen mukaan yksittäisen tukitoimenpiteen yhteydessä – toisin kuin yleisen tukijärjestelmän yhteydessä – ”taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi” (118). Tässä tapauksessa yksittäinen tukitoimenpide, josta SMBV on saanut etua, on SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus. Siinä hyväksytään menetelmä, jolla määritetään sen Alankomaissa verotettava tulo niistä toiminnoista, joita se toteuttaa Starbucks-konsernissa. Vero peritään Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti.

118

9.2.3   Markkinaehtoperiaatteesta poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

Markkinaehtoperiaatteesta poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

| (255) | Ennakkohinnoittelusopimuksen tehtävänä on periaatteessa vahvistaa etukäteen, että tiettyyn tapaukseen sovelletaan yleistä verojärjestelmää tietyt tähän tapaukseen liittyvät tosiasiat ja olosuhteet huomioon ottaen tietyllä ajanjaksolla ja edellyttäen, ettei tämän ennakkohinnoittelusopimuksen soveltaminen muutu merkittävästi näiden nimenomaisten tosiasioiden ja olosuhteiden vallitessa. Kun ennakkohinnoittelusopimus perustuu sellaiseen arviointimenetelmään, joka poikkeaa perusteetta siitä, mitä muutoin seuraisi yleisen verojärjestelmän normaalista soveltamisesta, tuensaajalle katsotaan koituvan tästä ennakkohinnoittelusopimuksesta valikoivaa etua, koska valikoivan kohtelun vuoksi tämän tuensaajan veron määrä asianomaisessa jäsenvaltiossa pienenee verrattuna muihin samankaltaisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa asemassa oleviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(255)

Ennakkohinnoittelusopimuksen tehtävänä on periaatteessa vahvistaa etukäteen, että tiettyyn tapaukseen sovelletaan yleistä verojärjestelmää tietyt tähän tapaukseen liittyvät tosiasiat ja olosuhteet huomioon ottaen tietyllä ajanjaksolla ja edellyttäen, ettei tämän ennakkohinnoittelusopimuksen soveltaminen muutu merkittävästi näiden nimenomaisten tosiasioiden ja olosuhteiden vallitessa. Kun ennakkohinnoittelusopimus perustuu sellaiseen arviointimenetelmään, joka poikkeaa perusteetta siitä, mitä muutoin seuraisi yleisen verojärjestelmän normaalista soveltamisesta, tuensaajalle katsotaan koituvan tästä ennakkohinnoittelusopimuksesta valikoivaa etua, koska valikoivan kohtelun vuoksi tämän tuensaajan veron määrä asianomaisessa jäsenvaltiossa pienenee verrattuna muihin samankaltaisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa asemassa oleviin yrityksiin.

| (256) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ts. ilman valtion toimenpidettä (119). Edusta on siis kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. Tilanteen paraneminen osoitetaan vertaamalla sen yrityksen taloudellista tilannetta, johon riidanalainen toimenpide kohdistui, saman yrityksen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpidettä ei olisi toteutettu (120). Etu voi koostua sekä suotuisien taloudellisten etujen myöntämisestä että yleensä yrityksen talousarvioon sisältyvien maksujen lieventämisestä (121). |
| --- | --- |

(256)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ts. ilman valtion toimenpidettä (119). Edusta on siis kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. Tilanteen paraneminen osoitetaan vertaamalla sen yrityksen taloudellista tilannetta, johon riidanalainen toimenpide kohdistui, saman yrityksen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpidettä ei olisi toteutettu (120). Etu voi koostua sekä suotuisien taloudellisten etujen myöntämisestä että yleensä yrityksen talousarvioon sisältyvien maksujen lieventämisestä (121).

119

120

121

| (257) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selitetty, tekemällä SMBV:n kanssa ennakkohinnoittelusopimuksen Alankomaat hyväksyi menetelmän, jolla SMBV:n verotettava tulo määritetään Alankomaissa, siten kuin Starbucksin veroneuvoja ehdotti siirtohinnoitteluraportissa, eli SMBV voi määrittää yhteisöveron määränsä Alankomaissa vuosittain niin kauan kuin kyseinen ennakkohinnoittelusopimus on voimassa. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetussa siirtohinnoitteluraportissa määritetään etenkin voitto, joka jaetaan tälle Starbucks-konsernin yritykselle ja joka on seurausta liiketoimista, joita se on tehnyt muiden Starbucks-konserniin kuuluvien yritysten kanssa, koska sellaisia markkinoiden määräämiä liiketoimia ei ole, joita integroimattomalla itsenäisellä yrityksellä olisi. |
| --- | --- |

(257)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selitetty, tekemällä SMBV:n kanssa ennakkohinnoittelusopimuksen Alankomaat hyväksyi menetelmän, jolla SMBV:n verotettava tulo määritetään Alankomaissa, siten kuin Starbucksin veroneuvoja ehdotti siirtohinnoitteluraportissa, eli SMBV voi määrittää yhteisöveron määränsä Alankomaissa vuosittain niin kauan kuin kyseinen ennakkohinnoittelusopimus on voimassa. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetussa siirtohinnoitteluraportissa määritetään etenkin voitto, joka jaetaan tälle Starbucks-konsernin yritykselle ja joka on seurausta liiketoimista, joita se on tehnyt muiden Starbucks-konserniin kuuluvien yritysten kanssa, koska sellaisia markkinoiden määräämiä liiketoimia ei ole, joita integroimattomalla itsenäisellä yrityksellä olisi.

| (258) | Unionin tuomioistuin on katsonut, että yrityksen veron perusteen supistaminen, joka johtuu sellaisesta verotoimenpiteestä, jonka johdosta verovelvollinen voi käyttää konsernin sisäisissä liiketoimissa sellaisia siirtohintoja, jotka eivät olisi lähellä itsenäisten yritysten välisessä vapaassa kilpailussa vahvistettavia hintoja, joista kyseiset yritykset neuvottelevat vastaavissa olosuhteissa markkinaehdoin, antaa kyseiselle verovelvolliselle valikoivan edun, koska sen tavanomaisen verojärjestelmän mukainen veron määrä supistuu verrattuna itsenäisiin yrityksiin, joiden veron peruste perustuu kirjanpidon tulokseen (122). |
| --- | --- |

(258)

Unionin tuomioistuin on katsonut, että yrityksen veron perusteen supistaminen, joka johtuu sellaisesta verotoimenpiteestä, jonka johdosta verovelvollinen voi käyttää konsernin sisäisissä liiketoimissa sellaisia siirtohintoja, jotka eivät olisi lähellä itsenäisten yritysten välisessä vapaassa kilpailussa vahvistettavia hintoja, joista kyseiset yritykset neuvottelevat vastaavissa olosuhteissa markkinaehdoin, antaa kyseiselle verovelvolliselle valikoivan edun, koska sen tavanomaisen verojärjestelmän mukainen veron määrä supistuu verrattuna itsenäisiin yrityksiin, joiden veron peruste perustuu kirjanpidon tulokseen (122).

122

| (259) | Belgiaan sijoittautuneita koordinointikeskuksia koskevaan verojärjestelmään liittyvässä tuomiossaan (123) tuomioistuin arvioi riitautettua komission päätöstä, jossa muun muassa todettiin, että menetelmästä, jolla tässä järjestelmässä määritettiin verotettava tulo, koitui valikoivaa etua näille keskuksille (124). Kyseisessä järjestelmässä verotettava tulo vahvistettiin kiinteämääräisesti. Tulo vastasi tiettyä prosenttiosuutta toimintamenojen ja -kulujen kokonaismäärästä, josta vähennettiin henkilöstökulut sekä rahoituskulut. Tuomioistuimen mukaan ”sen selvittämiseksi, tuottaako koordinointikeskusten järjestelmän mukainen verotettavien tulojen määrittämistapa etua koordinointikeskuksille, on syytä [...] verrata kyseistä järjestelmää yleisesti sovellettavan verolainsäädännön mukaiseen järjestelmään, joka perustuu tulojen ja menojen väliseen erotukseen yhtiössä, joka toimii vapaan kilpailun ympäristössä”. Tuomioistuin katsoi, että ”jos nämä kulut ja menot [henkilöstökulut ja rahoituskulut] jätetään kyseessä olevien keskusten verotettavan tulon määrittämisperusteena olevien kustannusten ulkopuolelle, ei saada sellaisia siirtohintoja, jotka olisivat lähellä vapaassa kilpailussa vahvistettavia hintoja”, mikä on tuomioistuimen mukaan ”omiaan johtamaan taloudellisen edun antamiseen kyseisille keskuksille” (125). |
| --- | --- |

(259)

Belgiaan sijoittautuneita koordinointikeskuksia koskevaan verojärjestelmään liittyvässä tuomiossaan (123) tuomioistuin arvioi riitautettua komission päätöstä, jossa muun muassa todettiin, että menetelmästä, jolla tässä järjestelmässä määritettiin verotettava tulo, koitui valikoivaa etua näille keskuksille (124). Kyseisessä järjestelmässä verotettava tulo vahvistettiin kiinteämääräisesti. Tulo vastasi tiettyä prosenttiosuutta toimintamenojen ja -kulujen kokonaismäärästä, josta vähennettiin henkilöstökulut sekä rahoituskulut. Tuomioistuimen mukaan ”sen selvittämiseksi, tuottaako koordinointikeskusten järjestelmän mukainen verotettavien tulojen määrittämistapa etua koordinointikeskuksille, on syytä [...] verrata kyseistä järjestelmää yleisesti sovellettavan verolainsäädännön mukaiseen järjestelmään, joka perustuu tulojen ja menojen väliseen erotukseen yhtiössä, joka toimii vapaan kilpailun ympäristössä”. Tuomioistuin katsoi, että ”jos nämä kulut ja menot [henkilöstökulut ja rahoituskulut] jätetään kyseessä olevien keskusten verotettavan tulon määrittämisperusteena olevien kustannusten ulkopuolelle, ei saada sellaisia siirtohintoja, jotka olisivat lähellä vapaassa kilpailussa vahvistettavia hintoja”, mikä on tuomioistuimen mukaan ”omiaan johtamaan taloudellisen edun antamiseen kyseisille keskuksille” (125).

123

124

125

| (260) | Tuomioistuin on siis hyväksynyt sen, että verotoimenpiteestä, jonka perusteella konserniin kuuluva yritys voi vahvistaa sellaiset siirtohinnat, jotka eivät vastaa niitä, joita vapaassa kilpailussa vahvistettaisiin, eli hintoja, jotka itsenäiset samankaltaisissa olosuhteissa olevat yritykset neuvottelevat markkinaehtoisesti, koituu etua tälle konserniin kuuluvalle yritykselle, koska sen veron peruste pienenee toimenpiteen vuoksi ja näin ollen myös sen veron määrä, joka sen pitäisi maksaa yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(260)

Tuomioistuin on siis hyväksynyt sen, että verotoimenpiteestä, jonka perusteella konserniin kuuluva yritys voi vahvistaa sellaiset siirtohinnat, jotka eivät vastaa niitä, joita vapaassa kilpailussa vahvistettaisiin, eli hintoja, jotka itsenäiset samankaltaisissa olosuhteissa olevat yritykset neuvottelevat markkinaehtoisesti, koituu etua tälle konserniin kuuluvalle yritykselle, koska sen veron peruste pienenee toimenpiteen vuoksi ja näin ollen myös sen veron määrä, joka sen pitäisi maksaa yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti.

| (261) | ”Markkinaehtoperiaatteella” tarkoitetaan yleensä sellaista periaatetta, jonka mukaan konserniin kuuluvien yritysten välisistä liiketoimista pitäisi maksaa korvaus ikään kuin niistä olisivat sopineet itsenäiset yritykset, jotka neuvottelevat samankaltaisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti. Belgian koordinointikeskuksia koskevassa tuomiossaan tuomioistuin vahvisti markkinaehtoperiaatteen vertailukohdaksi selvitettäessä, onko konserniin kuuluvalle yritykselle koitunut perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua verotoimenpiteestä, jolla määritetään sen siirtohinnoittelu ja myös veron peruste. |
| --- | --- |

(261)

”Markkinaehtoperiaatteella” tarkoitetaan yleensä sellaista periaatetta, jonka mukaan konserniin kuuluvien yritysten välisistä liiketoimista pitäisi maksaa korvaus ikään kuin niistä olisivat sopineet itsenäiset yritykset, jotka neuvottelevat samankaltaisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti. Belgian koordinointikeskuksia koskevassa tuomiossaan tuomioistuin vahvisti markkinaehtoperiaatteen vertailukohdaksi selvitettäessä, onko konserniin kuuluvalle yritykselle koitunut perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua verotoimenpiteestä, jolla määritetään sen siirtohinnoittelu ja myös veron peruste.

| (262) | Markkinaehtoperiaatteen tarkoituksena on varmistaa, että konserniyritysten välisiä liiketoimia kohdellaan verotuksessa sen tulon määrän mukaan, joka olisi syntynyt, jos itsenäiset yritykset olisivat tehneet samat liiketoimet. Muutoin konserniyritykset hyötyisivät niiden verotettavaa tuloa määritettäessä sellaisesta suotuisasta kohtelusta yleisessä yhteisöverojärjestelmässä, jota itsenäiset yritykset eivät voi saada. Tämä johtaa siihen, että yrityksiä, jotka ovat tämän järjestelmän tavoitteen eli kaikkien sen verotuksellisen lainkäyttöalueen piiriin kuuluvien yritysten tulojen verottamisen kannalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samankaltaisessa asemassa, kohdellaan eriarvoisesti. |
| --- | --- |

(262)

Markkinaehtoperiaatteen tarkoituksena on varmistaa, että konserniyritysten välisiä liiketoimia kohdellaan verotuksessa sen tulon määrän mukaan, joka olisi syntynyt, jos itsenäiset yritykset olisivat tehneet samat liiketoimet. Muutoin konserniyritykset hyötyisivät niiden verotettavaa tuloa määritettäessä sellaisesta suotuisasta kohtelusta yleisessä yhteisöverojärjestelmässä, jota itsenäiset yritykset eivät voi saada. Tämä johtaa siihen, että yrityksiä, jotka ovat tämän järjestelmän tavoitteen eli kaikkien sen verotuksellisen lainkäyttöalueen piiriin kuuluvien yritysten tulojen verottamisen kannalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samankaltaisessa asemassa, kohdellaan eriarvoisesti.

| (263) | Kun komissio arvioi, onko Alankomaat myöntänyt valikoivaa etua SMBV:lle, on näin ollen varmennettava, poikkeaako menetelmä, jonka Alankomaiden verohallinto hyväksyi ennakkohinnoittelusopimusta tehtäessä SMBV:n verotettavan tulon määrittämiseen Alankomaissa, sellaisesta menetelmästä, josta saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta ja siis myös markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta. Koska siitä menetelmästä, jonka Alankomaat hyväksyi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, seuraa se, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon tässä järjestelmässä määrittävät markkinat, tästä ennakkohinnoittelusopimuksesta katsotaan koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(263)

Kun komissio arvioi, onko Alankomaat myöntänyt valikoivaa etua SMBV:lle, on näin ollen varmennettava, poikkeaako menetelmä, jonka Alankomaiden verohallinto hyväksyi ennakkohinnoittelusopimusta tehtäessä SMBV:n verotettavan tulon määrittämiseen Alankomaissa, sellaisesta menetelmästä, josta saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta ja siis myös markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta. Koska siitä menetelmästä, jonka Alankomaat hyväksyi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, seuraa se, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon tässä järjestelmässä määrittävät markkinat, tästä ennakkohinnoittelusopimuksesta katsotaan koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

| (264) | Sen vuoksi markkinaehtoperiaate kuuluu ehdottomasti komission perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiseen arviointiin, joka koskee konserniyrityksille myönnettyjä verotoimenpiteitä, riippumatta siitä, onko jäsenvaltio saattanut tämän periaatteen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Periaatetta käytetään määrittämään, onko konserniyrityksen yhteisöverojärjestelmän mukainen verotettava tulo määritetty sellaisella menetelmällä, jolla voidaan arvioida markkinaolosuhteita, jotta tätä yritystä ei kohdella suotuisasti yleisessä yhteisöverojärjestelmässä verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon määrittävät markkinat. Epäilysten hälventämiseksi todettakoon, että komission valtiontukiarvioinnissaan soveltama markkinaehtoperiaate ei ole peräisin OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklasta, joka on ei-sitova väline, vaan kyse on yleisestä periaatteesta, joka koskee yhdenvertaista kohtelua verotuksessa. Se kuuluu jäsenvaltioita sitovan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jonka piiristä jäsenvaltioiden verosääntöjä ei ole suljettu pois (126). |
| --- | --- |

(264)

Sen vuoksi markkinaehtoperiaate kuuluu ehdottomasti komission perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiseen arviointiin, joka koskee konserniyrityksille myönnettyjä verotoimenpiteitä, riippumatta siitä, onko jäsenvaltio saattanut tämän periaatteen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Periaatetta käytetään määrittämään, onko konserniyrityksen yhteisöverojärjestelmän mukainen verotettava tulo määritetty sellaisella menetelmällä, jolla voidaan arvioida markkinaolosuhteita, jotta tätä yritystä ei kohdella suotuisasti yleisessä yhteisöverojärjestelmässä verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon määrittävät markkinat. Epäilysten hälventämiseksi todettakoon, että komission valtiontukiarvioinnissaan soveltama markkinaehtoperiaate ei ole peräisin OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklasta, joka on ei-sitova väline, vaan kyse on yleisestä periaatteesta, joka koskee yhdenvertaista kohtelua verotuksessa. Se kuuluu jäsenvaltioita sitovan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jonka piiristä jäsenvaltioiden verosääntöjä ei ole suljettu pois (126).

126

| (265) | Alankomaat väittää, että komissio tässä arvioinnissa korvaa jäsenvaltion verohallinnon Alankomaiden lakia tulkitessaan (127). Tältä osin komissio muistuttaa, ettei se tutki sitä, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus yhtiöverolain 8b §:n 1 momentissa tai asetuksessa määritetyn markkinaehtoperiaatteen mukainen. Komissio tutkii sitä, onko Alankomaiden verohallinto myöntänyt SMBV:lle valikoivaa etua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla tehdessään sellaisen ennakkohinnoittelusopimuksen, jossa vahvistetaan siitä voiton määrästä poikkeava voitonjako, jota Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaan olisi verotettu, jos nämä samat liiketoimet olisivat tehneet samankaltaisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti neuvottelevat itsenäiset yritykset. |
| --- | --- |

(265)

Alankomaat väittää, että komissio tässä arvioinnissa korvaa jäsenvaltion verohallinnon Alankomaiden lakia tulkitessaan (127). Tältä osin komissio muistuttaa, ettei se tutki sitä, onko SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus yhtiöverolain 8b §:n 1 momentissa tai asetuksessa määritetyn markkinaehtoperiaatteen mukainen. Komissio tutkii sitä, onko Alankomaiden verohallinto myöntänyt SMBV:lle valikoivaa etua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla tehdessään sellaisen ennakkohinnoittelusopimuksen, jossa vahvistetaan siitä voiton määrästä poikkeava voitonjako, jota Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaan olisi verotettu, jos nämä samat liiketoimet olisivat tehneet samankaltaisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti neuvottelevat itsenäiset yritykset.

127

| (266) | Alankomaiden ja Starbucksin esittämästä väitteestä, jonka mukaan komission tekemä arviointi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitusta siirtohinnoittelujärjestelystä on väistämättä rajallinen, koska siirtohinnoittelu ei ole eksaktia tiedettä (128), komissio toteaa, että siirtohinnoittelun arviointiosa-aluetta on tarkasteltava sen tavoitteesta käsin. Vaikka OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.13 kohdassa todetaankin, ettei siirtohinnoittelu ole eksaktia tiedettä, samassa kohdassa selitetään ensin, että ”[o]n tärkeää pitää mielessä tavoite eli saada kohtuullinen arvio markkinaehtoisuudesta luotettavien tietojen perusteella”. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden tavoitteena on kehittää verohallintojen ja monikansallisten yritysten hyväksi asianmukaisimmat menetelmät, joilla arvioidaan sidossuhteessa olevien yritysten rajatylittävien liiketoimien markkinaehtoisuutta verotusta varten. Tämän tavoitteen saavuttaminen olisi mahdotonta, jos siirtohinnoittelua, joka on luonteeltaan suuntaa-antavaa, voitaisiin käyttää kumoamaan näissä ohjeissa esitettyjä asianmukaisia siirtohinnoittelumenetelmiä koskeva yksimielisyys. Näin ollen markkinaehtoperiaatteen suuntaa-antavuutta ei voida käyttää perusteena sellaiselle siirtohinnoitteluanalyysille, joka on joko metodologisesti epäjohdonmukainen tai joka perustuu epäasianmukaisesti valittuihin vertailukohteisiin. |
| --- | --- |

(266)

Alankomaiden ja Starbucksin esittämästä väitteestä, jonka mukaan komission tekemä arviointi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitusta siirtohinnoittelujärjestelystä on väistämättä rajallinen, koska siirtohinnoittelu ei ole eksaktia tiedettä (128), komissio toteaa, että siirtohinnoittelun arviointiosa-aluetta on tarkasteltava sen tavoitteesta käsin. Vaikka OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.13 kohdassa todetaankin, ettei siirtohinnoittelu ole eksaktia tiedettä, samassa kohdassa selitetään ensin, että ”[o]n tärkeää pitää mielessä tavoite eli saada kohtuullinen arvio markkinaehtoisuudesta luotettavien tietojen perusteella”. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden tavoitteena on kehittää verohallintojen ja monikansallisten yritysten hyväksi asianmukaisimmat menetelmät, joilla arvioidaan sidossuhteessa olevien yritysten rajatylittävien liiketoimien markkinaehtoisuutta verotusta varten. Tämän tavoitteen saavuttaminen olisi mahdotonta, jos siirtohinnoittelua, joka on luonteeltaan suuntaa-antavaa, voitaisiin käyttää kumoamaan näissä ohjeissa esitettyjä asianmukaisia siirtohinnoittelumenetelmiä koskeva yksimielisyys. Näin ollen markkinaehtoperiaatteen suuntaa-antavuutta ei voida käyttää perusteena sellaiselle siirtohinnoitteluanalyysille, joka on joko metodologisesti epäjohdonmukainen tai joka perustuu epäasianmukaisesti valittuihin vertailukohteisiin.

128

| (267) | Jos siis voidaan osoittaa, että Alankomaiden verohallinnon SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tehtäessä hyväksymä menetelmä, jolla SMBV:n verotettava tulo määritetään Alankomaissa, poikkeaa sellaisesta menetelmästä, jolla saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta ja näin ollen myös markkinaehtoperiaatteesta, tämän ennakkohinnoittelusopimuksen katsotaan olevan omiaan antamaan valikoivaa etua SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen perusteella SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden veron peruste määritetään niillä voitoilla, joita ne tuottavat markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(267)

Jos siis voidaan osoittaa, että Alankomaiden verohallinnon SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta tehtäessä hyväksymä menetelmä, jolla SMBV:n verotettava tulo määritetään Alankomaissa, poikkeaa sellaisesta menetelmästä, jolla saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta ja näin ollen myös markkinaehtoperiaatteesta, tämän ennakkohinnoittelusopimuksen katsotaan olevan omiaan antamaan valikoivaa etua SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen perusteella SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden veron peruste määritetään niillä voitoilla, joita ne tuottavat markkinaolosuhteissa.

9.2.3.1   Markkinaehtoperiaatteesta poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

Markkinaehtoperiaatteesta poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

| (268) | SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetaan menetelmä, jolla voitonjako SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä määritetään. Se perustuu Starbucksin veroneuvojan laatimaan siirtohinnoitteluraporttiin, jossa lasketaan korvaus SMBV:n toteuttamista toiminnoista (paahto/valmistus). |
| --- | --- |

(268)

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetaan menetelmä, jolla voitonjako SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä määritetään. Se perustuu Starbucksin veroneuvojan laatimaan siirtohinnoitteluraporttiin, jossa lasketaan korvaus SMBV:n toteuttamista toiminnoista (paahto/valmistus).

| (269) | Laskiessaan SMBV:stä johtuvaa korvausta veroneuvoja tekee siirtohinnoitteluraportissa peräkkäisiä metodologisia valintoja:






  i) | liiketoiminettomarginaalimenetelmän käyttäminen verotettavan tulon arvioimisessa |
| --- | --- | --- |

(269)

Laskiessaan SMBV:stä johtuvaa korvausta veroneuvoja tekee siirtohinnoitteluraportissa peräkkäisiä metodologisia valintoja:

i)

liiketoiminettomarginaalimenetelmän käyttäminen verotettavan tulon arvioimisessa

| ii) | toimintamenojen käyttäminen voittotason indikaattorina liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa (129) |
| --- | --- |

ii)

toimintamenojen käyttäminen voittotason indikaattorina liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa (129)

129

| iii) | käyttöpääomaan liittyvien oikaisujen soveltaminen SMBV:n ja vertailukohteiden välisten erojen käsittelemiseksi markkinaehtoisen voittolisän arvioinnissa (130). |
| --- | --- |

iii)

käyttöpääomaan liittyvien oikaisujen soveltaminen SMBV:n ja vertailukohteiden välisten erojen käsittelemiseksi markkinaehtoisen voittolisän arvioinnissa (130).

130

| (270) | Siirtohinnoitteluraportissa määritetään, että SMBV:n paahtotoiminnasta saama korvaus vastaa [9–12] prosentin voittolisää sen toimintamenoihin. Alankomaiden verohallinto on hyväksynyt tämän markkinaehtoiseksi korvaukseksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa. Lisäksi Alankomaiden verohallinto on vahvistanut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, että SMBV:lle tämän korvaustason yli kertyvä voitto maksetaan rojaltimaksuna Alki LP:lle. |
| --- | --- |

(270)

Siirtohinnoitteluraportissa määritetään, että SMBV:n paahtotoiminnasta saama korvaus vastaa [9–12] prosentin voittolisää sen toimintamenoihin. Alankomaiden verohallinto on hyväksynyt tämän markkinaehtoiseksi korvaukseksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa. Lisäksi Alankomaiden verohallinto on vahvistanut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, että SMBV:lle tämän korvaustason yli kertyvä voitto maksetaan rojaltimaksuna Alki LP:lle.

| (271) | Jäljempänä olevissa kohdissa komissio selittää, miksi se katsoo, ettei Alankomaiden verohallinnon olisi pitänyt hyväksyä useita siirtohinnoitteluraportissa käytettyjä menetelmävalintoja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa. Niiden hyväksymisen vuoksi SMBV:lle on määritetty sellainen verotettava tulo, jota ei voida pitää luotettavana arviona markkinapohjaisesta ratkaisusta. Tämän vuoksi SMBV:n maksettavaksi lankeava veron määrä on pienempi kuin niillä integroimattomilla yrityksillä, joiden verotettavan tulon määrittävät markkinat. |
| --- | --- |

(271)

Jäljempänä olevissa kohdissa komissio selittää, miksi se katsoo, ettei Alankomaiden verohallinnon olisi pitänyt hyväksyä useita siirtohinnoitteluraportissa käytettyjä menetelmävalintoja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa. Niiden hyväksymisen vuoksi SMBV:lle on määritetty sellainen verotettava tulo, jota ei voida pitää luotettavana arviona markkinapohjaisesta ratkaisusta. Tämän vuoksi SMBV:n maksettavaksi lankeava veron määrä on pienempi kuin niillä integroimattomilla yrityksillä, joiden verotettavan tulon määrittävät markkinat.

| (272) | Siirtohinnoitteluraportin suurin puute on siinä, ettei siinä yksilöidä tai analysoida SMBV:n valvottuja ja valvomattomia liiketoimia (131). Se olisi kuitenkin tarpeen, jotta voidaan arvioida sidossuhteessa olevien osapuolten välillä sovellettavien kaupallisten ehtojen markkinaehtoisuus siirtohinnoittelun alalla. Siirtohinnoitteluraportissa ei myöskään selvitetä, onko SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä maksama rojaltimaksu markkinaehtoinen. Tämä on se konserninsisäinen liiketoimi, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus alun perin pyydettiin ja laadittiin (132). Kuten komissio jäljempänä osoittaa, vertailukelpoisiin valvomattomiin liiketoimiin perustuvan rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon siirtohinnoitteluanalyysi johtaa siihen lopputulokseen, ettei Alki LP:n SMBV:lle myöntämästä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä pitäisi maksaa rojaltimaksua (133). Siirtohinnoitteluraportissa ei selvitetä sitäkään, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen. Kuten komissio jäljempänä osoittaa, sellaista markkinoihin pohjautuvaa syytä ei ole, jolla tämän hinnan merkittävä korottaminen vuodesta 2011 alkaen olisi ollut perusteltua, ja hinnan korotuksen vuoksi SMBV:n kirjanpidon tulos pieneni kyseisestä vuodesta alkaen (134). |
| --- | --- |

(272)

Siirtohinnoitteluraportin suurin puute on siinä, ettei siinä yksilöidä tai analysoida SMBV:n valvottuja ja valvomattomia liiketoimia (131). Se olisi kuitenkin tarpeen, jotta voidaan arvioida sidossuhteessa olevien osapuolten välillä sovellettavien kaupallisten ehtojen markkinaehtoisuus siirtohinnoittelun alalla. Siirtohinnoitteluraportissa ei myöskään selvitetä, onko SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä maksama rojaltimaksu markkinaehtoinen. Tämä on se konserninsisäinen liiketoimi, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus alun perin pyydettiin ja laadittiin (132). Kuten komissio jäljempänä osoittaa, vertailukelpoisiin valvomattomiin liiketoimiin perustuvan rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon siirtohinnoitteluanalyysi johtaa siihen lopputulokseen, ettei Alki LP:n SMBV:lle myöntämästä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä pitäisi maksaa rojaltimaksua (133). Siirtohinnoitteluraportissa ei selvitetä sitäkään, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen. Kuten komissio jäljempänä osoittaa, sellaista markkinoihin pohjautuvaa syytä ei ole, jolla tämän hinnan merkittävä korottaminen vuodesta 2011 alkaen olisi ollut perusteltua, ja hinnan korotuksen vuoksi SMBV:n kirjanpidon tulos pieneni kyseisestä vuodesta alkaen (134).

131

132

133

134

| (273) | Lisäksi – rajoittamatta johdanto-osan edellisessä kappaleessa sanottua – siirtohinnoitteluraportissa ei analysoida kaikkien valvottuihin liiketoimiin osallistuvien konserniyritysten, etenkään Alki LP:n, toimintojen monimutkaisuutta, vaikka siinä todetaan, että SMBV:tä on pidettävä toiminnoiltaan ”vähiten monimutkaisena” ja siis ”arvioitavana osapuolena” liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa (135). |
| --- | --- |

(273)

Lisäksi – rajoittamatta johdanto-osan edellisessä kappaleessa sanottua – siirtohinnoitteluraportissa ei analysoida kaikkien valvottuihin liiketoimiin osallistuvien konserniyritysten, etenkään Alki LP:n, toimintojen monimutkaisuutta, vaikka siinä todetaan, että SMBV:tä on pidettävä toiminnoiltaan ”vähiten monimutkaisena” ja siis ”arvioitavana osapuolena” liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa (135).

135

| (274) | Rajoittamatta johdanto-osan kahdessa edellisessä kappaleessa sanottua siirtohinnoitteluraportissa määritetään SMBV:n korvattavat päätoiminnot virheellisesti, ja tämä korvaus määritetään epäasianmukaisesti toimintamenojen perusteella (136). |
| --- | --- |

(274)

Rajoittamatta johdanto-osan kahdessa edellisessä kappaleessa sanottua siirtohinnoitteluraportissa määritetään SMBV:n korvattavat päätoiminnot virheellisesti, ja tämä korvaus määritetään epäasianmukaisesti toimintamenojen perusteella (136).

136

9.2.3.2   Siirtohinnoitteluraportissa ei tutkita sitä konserninsisäistä liiketoimea, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus nimenomaan pyydettiin ja toimitettiin

Siirtohinnoitteluraportissa ei tutkita sitä konserninsisäistä liiketoimea, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus nimenomaan pyydettiin ja toimitettiin

| (275) | SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetaan SMBV:n verotettava korvaus sen paahtotoiminnasta. Siinä sovitaan myös, että kaikki tämän korvaustason ylittävät voitot, jotka SMBV:lle kertyy, maksetaan rojaltimaksuna Alki LP:lle, jota ei veroteta Alankomaissa. |
| --- | --- |

(275)

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetaan SMBV:n verotettava korvaus sen paahtotoiminnasta. Siinä sovitaan myös, että kaikki tämän korvaustason ylittävät voitot, jotka SMBV:lle kertyy, maksetaan rojaltimaksuna Alki LP:lle, jota ei veroteta Alankomaissa.

| (276) | Toisin sanoen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tehdessään Alankomaiden verohallinto nimenomaan hyväksyi sen, että veroneuvojan menetelmä, jolla SMBV:n paahtotoiminnasta johtuva verotettava korvaus maksetaan, määrittää suoraan sen rojaltimaksun määrän, jonka SBMV maksaa Alki LP:lle niiden välisen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lisenssisopimuksen nojalla. Verohallinto hyväksyy nimenomaan myös sen, että tämä rojaltimaksu pienentää SMBV:n Alankomaissa saamien voittojen varsinaista verotettavaa määrää, jolloin verotettava tulo on tosiasiassa kirjattua pienempi. Jos SMBV:n kirjanpidon tulos on suurempi kuin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitun korvauksen määrä, Alki LP:lle maksettavaa rojaltimaksua korotetaan tämän korvausmäärän ja SMBV:n kirjanpidon tuloksen välisen eron verran. |
| --- | --- |

(276)

Toisin sanoen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tehdessään Alankomaiden verohallinto nimenomaan hyväksyi sen, että veroneuvojan menetelmä, jolla SMBV:n paahtotoiminnasta johtuva verotettava korvaus maksetaan, määrittää suoraan sen rojaltimaksun määrän, jonka SBMV maksaa Alki LP:lle niiden välisen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lisenssisopimuksen nojalla. Verohallinto hyväksyy nimenomaan myös sen, että tämä rojaltimaksu pienentää SMBV:n Alankomaissa saamien voittojen varsinaista verotettavaa määrää, jolloin verotettava tulo on tosiasiassa kirjattua pienempi. Jos SMBV:n kirjanpidon tulos on suurempi kuin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitun korvauksen määrä, Alki LP:lle maksettavaa rojaltimaksua korotetaan tämän korvausmäärän ja SMBV:n kirjanpidon tuloksen välisen eron verran.

| (277) | Rojaltimaksu on siis oikaisuväline, joka määritetään yhdistämällä SMBV:n kirjanpidon tulos ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus. Näin ollen Alki LP:n ja SMBV:n välinen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lisenssijärjestely on se liiketoimi, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta nimenomaisesti pyydettiin, ja menetelmä, jolla kyseisen oikaisuvälineenä toimivan rojaltimaksun suuruus määritetään, on se liiketoimi, joka hinnoitellaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(277)

Rojaltimaksu on siis oikaisuväline, joka määritetään yhdistämällä SMBV:n kirjanpidon tulos ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus. Näin ollen Alki LP:n ja SMBV:n välinen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lisenssijärjestely on se liiketoimi, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta nimenomaisesti pyydettiin, ja menetelmä, jolla kyseisen oikaisuvälineenä toimivan rojaltimaksun suuruus määritetään, on se liiketoimi, joka hinnoitellaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen nojalla.

| (278) | Siirtohinnoitteluraportissa, johon ennakkohinnoittelusopimus perustuu, kuitenkin vain ehdotetaan korvausta SMBV:lle analysoimalla sen toimintoja (paahtamista/valmistamista) liiketoiminettomarginaalimenetelmää soveltamalla. Siinä ei siis yksilöidä rojaltimaksua oikaisuvälineeksi ehdotetun korvauksen määrittämisessä. Tässä raportissa ei yksilöidä tai analysoida sitä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lisenssijärjestelyä, josta tämä rojaltimaksu maksetaan, nimenomaisesti hinnoiteltavaksi liiketoimeksi. Siksi sopimuksessa ei myöskään vahvisteta menetelmää, jolla varmistetaan, että tämä rojaltimaksu olisi markkinaehtoperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(278)

Siirtohinnoitteluraportissa, johon ennakkohinnoittelusopimus perustuu, kuitenkin vain ehdotetaan korvausta SMBV:lle analysoimalla sen toimintoja (paahtamista/valmistamista) liiketoiminettomarginaalimenetelmää soveltamalla. Siinä ei siis yksilöidä rojaltimaksua oikaisuvälineeksi ehdotetun korvauksen määrittämisessä. Tässä raportissa ei yksilöidä tai analysoida sitä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lisenssijärjestelyä, josta tämä rojaltimaksu maksetaan, nimenomaisesti hinnoiteltavaksi liiketoimeksi. Siksi sopimuksessa ei myöskään vahvisteta menetelmää, jolla varmistetaan, että tämä rojaltimaksu olisi markkinaehtoperiaatteen mukainen.

| (279) | Siirtohinnoittelun tarkoituksena on kuitenkin selvittää, ovatko valvottujen liiketoimien edellytykset markkinaehtoperiaatteen mukaiset. |
| --- | --- |

(279)

Siirtohinnoittelun tarkoituksena on kuitenkin selvittää, ovatko valvottujen liiketoimien edellytykset markkinaehtoperiaatteen mukaiset.

| (280) | Liiketoimien painottaminen siirtohinnoittelussa on ilmaistu selvästi OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.6 kohdassa, jossa täsmennetään, että ”koska erillisiin yksiköihin perustuvassa lähestymistavassa monikansallisen konsernin jäseniä kohdellaan kuin ne olisivat itsenäisiä yksiköitä, huomiota kiinnitetään näiden jäsenten välisten liiketoimien luonteeseen ja siihen, eroavatko niiden edellytykset niistä edellytyksistä, joita sovellettaisiin vertailukelpoisissa valvomattomissa liiketoimissa. Tällainen valvottujen ja valvomattomien liiketoimien analyysi, jota kutsutaan ’vertailtavuusanalyysiksi’, on markkinaehtoperiaatteen soveltamisessa keskeistä.” (137) |
| --- | --- |

(280)

Liiketoimien painottaminen siirtohinnoittelussa on ilmaistu selvästi OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.6 kohdassa, jossa täsmennetään, että ”koska erillisiin yksiköihin perustuvassa lähestymistavassa monikansallisen konsernin jäseniä kohdellaan kuin ne olisivat itsenäisiä yksiköitä, huomiota kiinnitetään näiden jäsenten välisten liiketoimien luonteeseen ja siihen, eroavatko niiden edellytykset niistä edellytyksistä, joita sovellettaisiin vertailukelpoisissa valvomattomissa liiketoimissa. Tällainen valvottujen ja valvomattomien liiketoimien analyysi, jota kutsutaan ’vertailtavuusanalyysiksi’, on markkinaehtoperiaatteen soveltamisessa keskeistä.” (137)

137

| (281) | Toisin sanoen sidossuhteessa olevien ja itsenäisten osapuolten väliset kaupalliset liiketoimet on siis ensin yksilöitävä selvästi, ennen kuin niiden vertailtavuutta voidaan arvioida. Liiketoimet ovat keskeisiä yhtä lailla myös Alankomaiden verolainsäädännössä, koska siinä on vaatimus, ettei sellaisia menoja voida vähentää, jotka eivät ole markkinaehtoperiaatteen mukaisia (138). |
| --- | --- |

(281)

Toisin sanoen sidossuhteessa olevien ja itsenäisten osapuolten väliset kaupalliset liiketoimet on siis ensin yksilöitävä selvästi, ennen kuin niiden vertailtavuutta voidaan arvioida. Liiketoimet ovat keskeisiä yhtä lailla myös Alankomaiden verolainsäädännössä, koska siinä on vaatimus, ettei sellaisia menoja voida vähentää, jotka eivät ole markkinaehtoperiaatteen mukaisia (138).

138

| (282) | Tämänkaltainen toimintojen vertailuun tukeutuminen on perusteltua vain silloin, jos on mahdotonta vertailla tiettyä konserninsisäistä liiketoimea, jota varten ennakkohinnoittelusopimusta on pyydetty (ottaen huomioon toteutetut toimet), samankaltaisiin valvomattomiin liiketoimiin. Tästä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.41 kohdassa selitetään, että ”ennen kuin aletaan etsiä lisää mahdollisesti vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia, jotka perustuvat samankaltaisiin toimintoihin, on syytä pohtia, ovatko nämä liiketoimet varmasti luotettavia vertailukohtia valvotuille liiketoimille” (139). Tämä selittää myös sen, miksi markkinahintavertailumenetelmää pidetään ensisijaisena verrattuna kaikkiin muihin siirtohinnoittelumenetelmiin. Tämä on todettu sekä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.14 kohdassa että OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 2.7 kohdassa: ”Jos on mahdollista löytää vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia, markkinahintavertailumenetelmä on suorin ja luotettavin tapa soveltaa markkinaehtoperiaatetta. Näissä tapauksissa markkinahintavertailumenetelmä on siis ensisijainen menetelmä kaikkiin muihin menetelmiin nähden.” |
| --- | --- |

(282)

Tämänkaltainen toimintojen vertailuun tukeutuminen on perusteltua vain silloin, jos on mahdotonta vertailla tiettyä konserninsisäistä liiketoimea, jota varten ennakkohinnoittelusopimusta on pyydetty (ottaen huomioon toteutetut toimet), samankaltaisiin valvomattomiin liiketoimiin. Tästä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.41 kohdassa selitetään, että ”ennen kuin aletaan etsiä lisää mahdollisesti vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia, jotka perustuvat samankaltaisiin toimintoihin, on syytä pohtia, ovatko nämä liiketoimet varmasti luotettavia vertailukohtia valvotuille liiketoimille” (139). Tämä selittää myös sen, miksi markkinahintavertailumenetelmää pidetään ensisijaisena verrattuna kaikkiin muihin siirtohinnoittelumenetelmiin. Tämä on todettu sekä OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.14 kohdassa että OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 2.7 kohdassa: ”Jos on mahdollista löytää vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia, markkinahintavertailumenetelmä on suorin ja luotettavin tapa soveltaa markkinaehtoperiaatetta. Näissä tapauksissa markkinahintavertailumenetelmä on siis ensisijainen menetelmä kaikkiin muihin menetelmiin nähden.”

139

| (283) | Sekä OECD:n vuoden 1995 että vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa pidetään perinteisiä liiketoimimenetelmiä ensisijaisina voittoon perustuviin menetelmiin nähden, kun selvitetään, onko siirtohinta markkinaehtoinen (140). OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa jopa suljetaan voittoon perustuviin menetelmiin, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmään, tukeutuminen siirtohinnoittelun yhteydessä automaattisesti pois. Ohjeiden 3.50 kohdassa tästä todetaan näin: ”On kuitenkin tapauksia, joissa perinteisiä menetelmiä ei voida soveltaa yksinään luotettavasti tai poikkeuksellisesti lainkaan. Näitä pidetään kuitenkin äärimmäisinä tapauksina. (...) Myös äärimmäisten tapausten yhteydessä on epäasianmukaista soveltaa automaattisesti voittoon perustuvia menetelmiä arvioimatta tämän menetelmän luotettavuutta ensin.” |
| --- | --- |

(283)

Sekä OECD:n vuoden 1995 että vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa pidetään perinteisiä liiketoimimenetelmiä ensisijaisina voittoon perustuviin menetelmiin nähden, kun selvitetään, onko siirtohinta markkinaehtoinen (140). OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa jopa suljetaan voittoon perustuviin menetelmiin, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmään, tukeutuminen siirtohinnoittelun yhteydessä automaattisesti pois. Ohjeiden 3.50 kohdassa tästä todetaan näin: ”On kuitenkin tapauksia, joissa perinteisiä menetelmiä ei voida soveltaa yksinään luotettavasti tai poikkeuksellisesti lainkaan. Näitä pidetään kuitenkin äärimmäisinä tapauksina. (...) Myös äärimmäisten tapausten yhteydessä on epäasianmukaista soveltaa automaattisesti voittoon perustuvia menetelmiä arvioimatta tämän menetelmän luotettavuutta ensin.”

140

| (284) | Alankomaiden toteamus, jonka mukaan verohallinto ei ole sidottu parhaan menetelmän sääntöön, ei kuitenkaan vapauta verohallintoa velvollisuudesta vahvistaa, että verovelvollisen valitseman siirtohinnoittelumenetelmän perusteella saadaan luotettava arvio markkinaehtoisesta hinnasta, ennen kuin se hyväksyy tähän menetelmään perustuvan ennakkohinnoittelusopimuspyynnön. Tämä velvollisuus mainitaan sen asetuksen säännöksessä, johon Alankomaat viittaa tältä osin. Asetuksen 3.1 kohdassa säädetään näin: ”[A]lankomaiden vero- ja tullihallinnon on aina aloitettava siirtohintojen tutkiminen siitä menetelmästä käsin, jota verovelvollinen käytti liiketoimen toteutushetkellä. Tämä tarkoittaa sitä, että verovelvollisella on periaatteessa vapaus valita mikä tahansa siirtohinnoittelumenetelmä, kunhan valitun menetelmän perusteella saadaan markkinaehtoinen tulos kyseisen liiketoimen osalta. Verovelvollisen on esiteltävä valintansa.” Toisin sanoen verovelvollisen ehdottaman menetelmän tulee olla verohallinnon lähtökohta ennakkohinnoittelusopimuspyynnön tutkimiselle. Valitulla menetelmällä pitää kuitenkin pystyä varmistamaan, että hinnoiteltavaa liiketoimea koskeva tulos on markkinaehtoinen, jotta verohallinnon ei tarvitse kyseenalaistaa verovelvollisen valitseman menetelmän asianmukaisuutta. Koska tässä säännöksessä edellytetään, että verovelvollinen perustelee valitsemansa siirtohinnoittelumenetelmän asianmukaisuuden, ja koska asetuksessa nimenomaisesti pidetään markkinahintavertailumenetelmää ensisijaisena, jos saatavilla on vertailukelpoisia liiketoimia (141), parhaan menetelmän säännöstä poikkeamisesta huolimatta verohallinnolla on velvollisuus varmistaa ennen ennakkohinnoittelusopimuspyynnön hyväksymistä, että verovelvollisen valitsemalla siirtohinnoittelumenetelmällä voidaan saada luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(284)

Alankomaiden toteamus, jonka mukaan verohallinto ei ole sidottu parhaan menetelmän sääntöön, ei kuitenkaan vapauta verohallintoa velvollisuudesta vahvistaa, että verovelvollisen valitseman siirtohinnoittelumenetelmän perusteella saadaan luotettava arvio markkinaehtoisesta hinnasta, ennen kuin se hyväksyy tähän menetelmään perustuvan ennakkohinnoittelusopimuspyynnön. Tämä velvollisuus mainitaan sen asetuksen säännöksessä, johon Alankomaat viittaa tältä osin. Asetuksen 3.1 kohdassa säädetään näin: ”[A]lankomaiden vero- ja tullihallinnon on aina aloitettava siirtohintojen tutkiminen siitä menetelmästä käsin, jota verovelvollinen käytti liiketoimen toteutushetkellä. Tämä tarkoittaa sitä, että verovelvollisella on periaatteessa vapaus valita mikä tahansa siirtohinnoittelumenetelmä, kunhan valitun menetelmän perusteella saadaan markkinaehtoinen tulos kyseisen liiketoimen osalta. Verovelvollisen on esiteltävä valintansa.” Toisin sanoen verovelvollisen ehdottaman menetelmän tulee olla verohallinnon lähtökohta ennakkohinnoittelusopimuspyynnön tutkimiselle. Valitulla menetelmällä pitää kuitenkin pystyä varmistamaan, että hinnoiteltavaa liiketoimea koskeva tulos on markkinaehtoinen, jotta verohallinnon ei tarvitse kyseenalaistaa verovelvollisen valitseman menetelmän asianmukaisuutta. Koska tässä säännöksessä edellytetään, että verovelvollinen perustelee valitsemansa siirtohinnoittelumenetelmän asianmukaisuuden, ja koska asetuksessa nimenomaisesti pidetään markkinahintavertailumenetelmää ensisijaisena, jos saatavilla on vertailukelpoisia liiketoimia (141), parhaan menetelmän säännöstä poikkeamisesta huolimatta verohallinnolla on velvollisuus varmistaa ennen ennakkohinnoittelusopimuspyynnön hyväksymistä, että verovelvollisen valitsemalla siirtohinnoittelumenetelmällä voidaan saada luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti.

141

| (285) | Koska siirtohinnoitteluraportissa ei annettu tietoa valvomattomista liiketoimista, jotka olisivat samankaltaisia kuin SMBV:n ja Alki LP:n välinen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lisenssijärjestely, ja koska siinä ei siis tutkittu sitä ainoaa konserninsisäistä liiketoimea, joka varsinaisesti hinnoiteltiin siirtohinnoitteluanalyysissa, Starbucksin veroneuvojan ehdottaman siirtohinnoittelumenetelmän, joka hyväksyttiin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, ei voida katsoa antaneen luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Tämä osoitetaan seuraavaksi. Koska siirtohinnoitteluraportin analyysissa SMBV:n markkinaehtoisesta korvauksesta on virheellinen lähtökohta (sen paahtotoiminta), tuloksena on korvaus, joka on epäasianmukaisesti arvioitu liiketoiminettomarginaalimenetelmän perusteella. Tämän sijasta siirtohinnoittelun yhteydessä olisi pitänyt tukeutua luotettavampiin vertailuihin, jotka olisivat perustuneet saatavilla oleviin tietoihin samankaltaisista liiketoimista itsenäisten osapuolten välillä. Starbucksilla oli tällaisia tietoja käytettävissään ennakkohintasopimuspyyntöä tehtäessä, ja Alankomaiden verohallinnon olisi pitänyt vaatia niitä sen varmistamiseksi, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa hinnoiteltu rojaltimaksu olisi markkinaehtoinen. |
| --- | --- |

(285)

Koska siirtohinnoitteluraportissa ei annettu tietoa valvomattomista liiketoimista, jotka olisivat samankaltaisia kuin SMBV:n ja Alki LP:n välinen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lisenssijärjestely, ja koska siinä ei siis tutkittu sitä ainoaa konserninsisäistä liiketoimea, joka varsinaisesti hinnoiteltiin siirtohinnoitteluanalyysissa, Starbucksin veroneuvojan ehdottaman siirtohinnoittelumenetelmän, joka hyväksyttiin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, ei voida katsoa antaneen luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Tämä osoitetaan seuraavaksi. Koska siirtohinnoitteluraportin analyysissa SMBV:n markkinaehtoisesta korvauksesta on virheellinen lähtökohta (sen paahtotoiminta), tuloksena on korvaus, joka on epäasianmukaisesti arvioitu liiketoiminettomarginaalimenetelmän perusteella. Tämän sijasta siirtohinnoittelun yhteydessä olisi pitänyt tukeutua luotettavampiin vertailuihin, jotka olisivat perustuneet saatavilla oleviin tietoihin samankaltaisista liiketoimista itsenäisten osapuolten välillä. Starbucksilla oli tällaisia tietoja käytettävissään ennakkohintasopimuspyyntöä tehtäessä, ja Alankomaiden verohallinnon olisi pitänyt vaatia niitä sen varmistamiseksi, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa hinnoiteltu rojaltimaksu olisi markkinaehtoinen.

9.2.3.3   SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella Alki LP:lle maksettua rojaltimaksua ei ole hinnoiteltu markkinaehtoisesti

SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella Alki LP:lle maksettua rojaltimaksua ei ole hinnoiteltu markkinaehtoisesti

| (286) | Teollis- ja tekijänoikeudet, joista rojaltimaksua maksetaan, kattavat paahtamiseen liittyvän taitotiedon ja paahtokäyrät, jotka Alki LP on lisensoinut SMBV:lle. Tämä rojaltimaksu ei liity Starbucks-brändin arvoon, koska myymälät maksavat Starbucks Coffee BV:lle oikeudesta käyttää tätä brändiä. |
| --- | --- |

(286)

Teollis- ja tekijänoikeudet, joista rojaltimaksua maksetaan, kattavat paahtamiseen liittyvän taitotiedon ja paahtokäyrät, jotka Alki LP on lisensoinut SMBV:lle. Tämä rojaltimaksu ei liity Starbucks-brändin arvoon, koska myymälät maksavat Starbucks Coffee BV:lle oikeudesta käyttää tätä brändiä.

| (287) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyksiä rojaltimaksun markkinaehtoisuudesta (142). Komission mukaan varsinkin se, että SMBV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen suuruuteen vaikuttaa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetun korvauksen ja kirjanpidon tuloksen (ennen veroja) välinen ero ennen rojaltimaksun maksamista (143), johtaa siihen, että rojaltimaksu lasketaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen ylittävän voiton perusteella, eikä se näin ollen kuvasta näiden teollis- ja tekijänoikeuksien markkinaehtoista arvoa (144). Tältä osin komissio viittasi OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 6.16 kohtaan, jonka mukaan ”rojaltimaksu on tavallisesti toistuva maksu, joka perustuu käyttäjän tuotantoon, myyntiin tai harvoissa tapauksissa voittoihin” (145). SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa Alki LP:lle maksettava rojaltimaksu ei liity SMBV:n tuotantoon, myyntiin tai voittoihin. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksen johdanto-osan 120 kappaleessa komissio ilmaisi myös epäilyksensä rojaltimaksun markkinaehtoisuudesta, kun otetaan huomioon, että rojaltimaksu erotetaan hinnoittelumenetelmän perusteella teollis- ja tekijänoikeuksien taloudellisesta arvosta eli siitä arvosta, joka paahtamiseen liittyvistä aineettomista hyödykkeistä koituu SMBV:lle. |
| --- | --- |

(287)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyksiä rojaltimaksun markkinaehtoisuudesta (142). Komission mukaan varsinkin se, että SMBV:n Alki LP:lle maksamien rojaltimaksujen suuruuteen vaikuttaa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetun korvauksen ja kirjanpidon tuloksen (ennen veroja) välinen ero ennen rojaltimaksun maksamista (143), johtaa siihen, että rojaltimaksu lasketaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen ylittävän voiton perusteella, eikä se näin ollen kuvasta näiden teollis- ja tekijänoikeuksien markkinaehtoista arvoa (144). Tältä osin komissio viittasi OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 6.16 kohtaan, jonka mukaan ”rojaltimaksu on tavallisesti toistuva maksu, joka perustuu käyttäjän tuotantoon, myyntiin tai harvoissa tapauksissa voittoihin” (145). SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa Alki LP:lle maksettava rojaltimaksu ei liity SMBV:n tuotantoon, myyntiin tai voittoihin. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksen johdanto-osan 120 kappaleessa komissio ilmaisi myös epäilyksensä rojaltimaksun markkinaehtoisuudesta, kun otetaan huomioon, että rojaltimaksu erotetaan hinnoittelumenetelmän perusteella teollis- ja tekijänoikeuksien taloudellisesta arvosta eli siitä arvosta, joka paahtamiseen liittyvistä aineettomista hyödykkeistä koituu SMBV:lle.

142

143

144

145

| (288) | Voidakseen vertailla rojaltimaksun arvoa sellaisiin markkinoilla maksettaviin rojaltimaksuihin, jotka määritetään prosenttiosuutena liikevaihdosta, komissio laski, mikä on SMBV:n Alki LP:lle rojaltimaksuina maksama summa prosenttiosuutena SMBV:n myymälöihin joka vuosi myymän paahdetun kahvin myynnistä. Näiden laskelmien mukaan rojaltimaksu vaihtelee välillä [1–10] prosenttia ja [30–40] prosenttia SMBV:n myyntituotoista, jotka se on saanut kahvin myynnistä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen voimassaolon aikana. Tämä vahvistaa komission epäilykset rojaltimaksun suuruuden vaihtelusta (146). Lisäksi kolmena vuotena näistä vuosista prosenttiosuus oli yli [30–40] prosenttia, kuten taulukosta 10 käy ilmi:

  Taulukko 10


  Rojaltimaksujen vaihtelu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen voimassaolon aikana














  (euroa) |
| --- | --- |
| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| SMBV:n maksamat rojaltit | 4 699 336 | 1 698 150 | 2 470 449 | 1 079 817 | 12 352 838 | 5 786 211 | 22 812 962 | 24 285 088 |
| Kahvin myyntituotot | [20-30 miljoonaa] | [20-30 miljoonaa] | [20-30 miljoonaa] | [20-30 miljoonaa] | [40-50 miljoonaa] | [50-60 miljoonaa] | [50-60 miljoonaa] | [60-70 miljoonaa] |
| Vuoden nettotulos | [20-30 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [30-40 %] | [10-20 %] | [30-40 %] | [30-40 %] |

(288)

Voidakseen vertailla rojaltimaksun arvoa sellaisiin markkinoilla maksettaviin rojaltimaksuihin, jotka määritetään prosenttiosuutena liikevaihdosta, komissio laski, mikä on SMBV:n Alki LP:lle rojaltimaksuina maksama summa prosenttiosuutena SMBV:n myymälöihin joka vuosi myymän paahdetun kahvin myynnistä. Näiden laskelmien mukaan rojaltimaksu vaihtelee välillä [1–10] prosenttia ja [30–40] prosenttia SMBV:n myyntituotoista, jotka se on saanut kahvin myynnistä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen voimassaolon aikana. Tämä vahvistaa komission epäilykset rojaltimaksun suuruuden vaihtelusta (146). Lisäksi kolmena vuotena näistä vuosista prosenttiosuus oli yli [30–40] prosenttia, kuten taulukosta 10 käy ilmi:

146

Taulukko 10

Taulukko 10

Rojaltimaksujen vaihtelu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen voimassaolon aikana

Rojaltimaksujen vaihtelu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen voimassaolon aikana

(euroa)

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

SMBV:n maksamat rojaltit

4 699 336

1 698 150

2 470 449

1 079 817

12 352 838

5 786 211

22 812 962

24 285 088

Kahvin myyntituotot

[20-30 miljoonaa]

[20-30 miljoonaa]

[20-30 miljoonaa]

[20-30 miljoonaa]

[40-50 miljoonaa]

[50-60 miljoonaa]

[50-60 miljoonaa]

[60-70 miljoonaa]

Vuoden nettotulos

Vuoden nettotulos

[20-30 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[30-40 %]

[10-20 %]

[30-40 %]

[30-40 %]

| (289) | Tätä taustaa vasten rojaltimaksun vaihtelevuus on ensimmäinen osoitus siitä, ettei maksun suuruus liity mitenkään niiden teollis- ja tekijänoikeuksien arvoon, joista sitä maksetaan. |
| --- | --- |

(289)

Tätä taustaa vasten rojaltimaksun vaihtelevuus on ensimmäinen osoitus siitä, ettei maksun suuruus liity mitenkään niiden teollis- ja tekijänoikeuksien arvoon, joista sitä maksetaan.

| (290) | Johdanto-osan 291–338 kappaleissa selitetyistä syistä komissio katsoo, että vertailu, jossa on käytetty vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia ja markkinahintavertailumenetelmää, etenkin niiden teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointijärjestelyjen osalta, joita on useissa Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksissa, osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon tulisi olla nolla. Toisin sanoen tässä nimenomaisessa suhteessa ei pitäisi maksaa rojaltimaksua näistä teollis- ja tekijänoikeuksista, sillä SMBV:lle ei koidu minkäänlaista hyötyä Alki LP:ltä lisensoitujen paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä. |
| --- | --- |

(290)

Johdanto-osan 291–338 kappaleissa selitetyistä syistä komissio katsoo, että vertailu, jossa on käytetty vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia ja markkinahintavertailumenetelmää, etenkin niiden teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointijärjestelyjen osalta, joita on useissa Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksissa, osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon tulisi olla nolla. Toisin sanoen tässä nimenomaisessa suhteessa ei pitäisi maksaa rojaltimaksua näistä teollis- ja tekijänoikeuksista, sillä SMBV:lle ei koidu minkäänlaista hyötyä Alki LP:ltä lisensoitujen paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä.

a)   Vertailu Starbucksin kolmansien osapuolten kanssa tekemiin paahtosopimuksiin ja vertailu muihin markkinoilla oleviin vastaaviin järjestelyihin

| (291) | Starbucks toimitti komissiolle tutkinnan aikana tietyt paahto- ja valmistussopimukset, jotka Starbucks-konserni oli tehnyt kolmansien osapuolten kanssa. Nämä sopimukset on lueteltu johdanto-osan 148–150 kappaleissa. Johdanto-osan 292–298 kappaleissa selitetyistä syistä komissio katsoo, että nämä liiketoimet ovat suora vertailukohta määritettäessä sen rojaltimaksun suuruutta, jonka SMBV maksaa Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lisensointijärjestelyn nojalla. |
| --- | --- |

(291)

Starbucks toimitti komissiolle tutkinnan aikana tietyt paahto- ja valmistussopimukset, jotka Starbucks-konserni oli tehnyt kolmansien osapuolten kanssa. Nämä sopimukset on lueteltu johdanto-osan 148–150 kappaleissa. Johdanto-osan 292–298 kappaleissa selitetyistä syistä komissio katsoo, että nämä liiketoimet ovat suora vertailukohta määritettäessä sen rojaltimaksun suuruutta, jonka SMBV maksaa Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lisensointijärjestelyn nojalla.

| (292) | OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.38 kohdassa annetaan seuraavat ohjeet vertailtavuuden tutkimiseen: ”[...] vertailtavuustekijöiden tutkiminen koostuu kahdesta osasta: se sisältää verovelvollisen valvottuihin liiketoimiin vaikuttavien tekijöiden tutkimisen ja valvomattomiin liiketoimiin vaikuttavien tekijöiden tutkimisen. Sekä valvotun liiketoimen että sovelletun siirtohinnoittelumenetelmän luonne [...] on otettava huomioon, kun arvioidaan mahdollisista vertailukohteista puuttuvien tietojen suhteellista merkitystä [...]”. |
| --- | --- |

(292)

OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.38 kohdassa annetaan seuraavat ohjeet vertailtavuuden tutkimiseen: ”[...] vertailtavuustekijöiden tutkiminen koostuu kahdesta osasta: se sisältää verovelvollisen valvottuihin liiketoimiin vaikuttavien tekijöiden tutkimisen ja valvomattomiin liiketoimiin vaikuttavien tekijöiden tutkimisen. Sekä valvotun liiketoimen että sovelletun siirtohinnoittelumenetelmän luonne [...] on otettava huomioon, kun arvioidaan mahdollisista vertailukohteista puuttuvien tietojen suhteellista merkitystä [...]”.

| (293) | OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.36 kohdassa luetellaan viisi vertailtavuustekijää (147), jotka ”sisältävät siirretyn omaisuuden tai siirrettyjen palvelujen ominaispiirteet, osapuolten toteuttamat toiminnot (ottaen huomioon käytetyt varat ja oletetut riskit), sopimusehdot, osapuolten taloudellisen tilanteen ja niiden liiketoimintastrategiat”. |
| --- | --- |

(293)

OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.36 kohdassa luetellaan viisi vertailtavuustekijää (147), jotka ”sisältävät siirretyn omaisuuden tai siirrettyjen palvelujen ominaispiirteet, osapuolten toteuttamat toiminnot (ottaen huomioon käytetyt varat ja oletetut riskit), sopimusehdot, osapuolten taloudellisen tilanteen ja niiden liiketoimintastrategiat”.

147

| (294) | Komissio toteaa, että ensinnäkin Alki LP:n ja SMBV:n välisen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan järjestelyn nojalla siirrettävän omaisuuden ominaispiirteet ovat identtiset johdanto-osan 148–150 kappaleissa lueteltujen paahtosopimusten nojalla Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä liiketoimissa siirrettävän omaisuuden kanssa. Kummassakin tapauksessa liiketoimet koostuvat paahtoteknologiasta, kahvisekoituksista ja paahtokäyristä. |
| --- | --- |

(294)

Komissio toteaa, että ensinnäkin Alki LP:n ja SMBV:n välisen paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan järjestelyn nojalla siirrettävän omaisuuden ominaispiirteet ovat identtiset johdanto-osan 148–150 kappaleissa lueteltujen paahtosopimusten nojalla Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä liiketoimissa siirrettävän omaisuuden kanssa. Kummassakin tapauksessa liiketoimet koostuvat paahtoteknologiasta, kahvisekoituksista ja paahtokäyristä.

| (295) | Toiseksi on todettava, että vaikka kaikki näistä kolmansista osapuolista eivät paahda kahvia (jotkin toimivat ready-to-drink-juomien tai muiden tuotteiden ja juomavalmisteiden ainesosien tuotannossa), niissä liiketoimissa, joissa kolmannet osapuolet paahtavat kahvia, kolmannen osapuolen toiminta liittyy täsmälleen samaan tuotteeseen kuin SMBV:n paahtotoiminta sen sopimussuhteessa Alki LP:hen. Varsinkin kaikki Starbucksin sopimusjärjestelyt [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa liittyvät raakakahvin paahtamiseen. |
| --- | --- |

(295)

Toiseksi on todettava, että vaikka kaikki näistä kolmansista osapuolista eivät paahda kahvia (jotkin toimivat ready-to-drink-juomien tai muiden tuotteiden ja juomavalmisteiden ainesosien tuotannossa), niissä liiketoimissa, joissa kolmannet osapuolet paahtavat kahvia, kolmannen osapuolen toiminta liittyy täsmälleen samaan tuotteeseen kuin SMBV:n paahtotoiminta sen sopimussuhteessa Alki LP:hen. Varsinkin kaikki Starbucksin sopimusjärjestelyt [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa liittyvät raakakahvin paahtamiseen.

| (296) | Kolmanneksi Starbucksin rooli ei ollut Alki LP:n roolia vähäisempi missään näistä liiketoimista. Joissakin näistä liiketoimista Starbucks oli enemmän tekemisissä suoraan kolmansien osapuolten kanssa kuin Alki LP SMBV:n kanssa. Useimmat sopimusjärjestelyt liittyivät etenkin Starbucksin kahvin hankintaan (148). Lisäksi joidenkin sopimusten nojalla Starbucks myös ostaa paahdettua kahvia kolmannelta osapuolelta. Näin ollen Starbucksin korvaus näissä järjestelyissä vastaa markkinaehtoista enimmäiskorvausta lisensointijärjestelystä, jos korvaukset tosiasiassa johtuivat Alki LP:stä. |
| --- | --- |

(296)

Kolmanneksi Starbucksin rooli ei ollut Alki LP:n roolia vähäisempi missään näistä liiketoimista. Joissakin näistä liiketoimista Starbucks oli enemmän tekemisissä suoraan kolmansien osapuolten kanssa kuin Alki LP SMBV:n kanssa. Useimmat sopimusjärjestelyt liittyivät etenkin Starbucksin kahvin hankintaan (148). Lisäksi joidenkin sopimusten nojalla Starbucks myös ostaa paahdettua kahvia kolmannelta osapuolelta. Näin ollen Starbucksin korvaus näissä järjestelyissä vastaa markkinaehtoista enimmäiskorvausta lisensointijärjestelystä, jos korvaukset tosiasiassa johtuivat Alki LP:stä.

148

| (297) | Neljänneksi ei ole merkkejä siitä, että kolmansien osapuolien taloudellinen tilanne vaikuttaisi niiden ja Starbucksin väliseen järjestelyyn. Erityisesti koska Starbucks teki useita paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia lisensointijärjestelyjä, joista yhdenkään ei voitu todeta sisältävän Starbucksille paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksettavaa rojaltimaksua, se ei voi liittyä yksittäisen kolmannen osapuolen varsinaiseen taloudelliseen tilanteeseen. Järjestelyihin sisältyy useita eri maantieteellisiä alueita, unioni ja Sveitsi mukaan luettuina, mitä pidettiin oleellisena maantieteellisenä rajoitteena siirtohinnoitteluraportin vertailukohtien etsimisessä. |
| --- | --- |

(297)

Neljänneksi ei ole merkkejä siitä, että kolmansien osapuolien taloudellinen tilanne vaikuttaisi niiden ja Starbucksin väliseen järjestelyyn. Erityisesti koska Starbucks teki useita paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia lisensointijärjestelyjä, joista yhdenkään ei voitu todeta sisältävän Starbucksille paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksettavaa rojaltimaksua, se ei voi liittyä yksittäisen kolmannen osapuolen varsinaiseen taloudelliseen tilanteeseen. Järjestelyihin sisältyy useita eri maantieteellisiä alueita, unioni ja Sveitsi mukaan luettuina, mitä pidettiin oleellisena maantieteellisenä rajoitteena siirtohinnoitteluraportin vertailukohtien etsimisessä.

| (298) | Viidenneksi on huomioitava kolmansien osapuolten liiketoimintastrategiat, joita käsitellään jäljempänä. Järjestelyt eroavat merkittävästi sen mukaan, hyödyntääkö kolmas osapuoli teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla myymällä tuotteita loppuasiakkaille vai ei. |
| --- | --- |

(298)

Viidenneksi on huomioitava kolmansien osapuolten liiketoimintastrategiat, joita käsitellään jäljempänä. Järjestelyt eroavat merkittävästi sen mukaan, hyödyntääkö kolmas osapuoli teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla myymällä tuotteita loppuasiakkaille vai ei.

| (299) | Näiden valvomattomien liiketoimien osalta SMBV:n ja Alki LP:n välisen rojaltimaksun markkinaehtoisuus voidaan määrittää markkinahintavertailumenetelmällä, jolloin siis vertaillaan valvotusta liiketoimesta johtuvaa maksua (SMBV:ltä Alki LP:lle) vertailukelpoisista valvomattomista liiketoimista johtuvaan maksuun (kolmansilta osapuolilta muille Starbucks-konsernin yrityksille), jotka on tehty vertailukelpoisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(299)

Näiden valvomattomien liiketoimien osalta SMBV:n ja Alki LP:n välisen rojaltimaksun markkinaehtoisuus voidaan määrittää markkinahintavertailumenetelmällä, jolloin siis vertaillaan valvotusta liiketoimesta johtuvaa maksua (SMBV:ltä Alki LP:lle) vertailukelpoisista valvomattomista liiketoimista johtuvaan maksuun (kolmansilta osapuolilta muille Starbucks-konsernin yrityksille), jotka on tehty vertailukelpoisissa olosuhteissa.

| (300) | Tältä osin komissio toteaa, että niiden samankaltaisten sopimusten nojalla, jotka Starbucks on tehnyt [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa, kolmannet osapuolet eivät maksa rojaltimaksua Starbucksin kanssa tekemänsä lisensointijärjestelyjen perusteella, elleivät ne hyödynnä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla. |
| --- | --- |

(300)

Tältä osin komissio toteaa, että niiden samankaltaisten sopimusten nojalla, jotka Starbucks on tehnyt [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 4:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 9:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 8:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa, kolmannet osapuolet eivät maksa rojaltimaksua Starbucksin kanssa tekemänsä lisensointijärjestelyjen perusteella, elleivät ne hyödynnä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla.

| (301) | [Riippumaton valmistusyhtiö 3] maksaa rojaltimaksua Starbucksille vain, kun se myy tuotantoaan [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n ja Starbucksin yhteisyritykselle]. Tässä tapauksessa [riippumaton valmistusyhtiö 3] hyödyntää paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla sidossuhteessa olevan osapuolen kautta, joten rojaltimaksu näyttää kattavan Starbucksin brändättyjen tuotteiden jakelun kolmansille osapuolille yhteisyrityksen kautta. Tämän päätelmän vahvistaa se seikka, että kun [riippumaton valmistusyhtiö 3] jälleenmyy paahdetun kahvin Starbucks-konsernille eikä yhteisyritykselle ja kun jakelusta ja levittämisestä brändin markkinoille vastaa Starbucks-konserni, [riippumaton valmistusyhtiö 3] ei maksa Starbucksille rojaltimaksuja paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista. |
| --- | --- |

(301)

[Riippumaton valmistusyhtiö 3] maksaa rojaltimaksua Starbucksille vain, kun se myy tuotantoaan [riippumattoman valmistusyhtiö 3:n ja Starbucksin yhteisyritykselle]. Tässä tapauksessa [riippumaton valmistusyhtiö 3] hyödyntää paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla sidossuhteessa olevan osapuolen kautta, joten rojaltimaksu näyttää kattavan Starbucksin brändättyjen tuotteiden jakelun kolmansille osapuolille yhteisyrityksen kautta. Tämän päätelmän vahvistaa se seikka, että kun [riippumaton valmistusyhtiö 3] jälleenmyy paahdetun kahvin Starbucks-konsernille eikä yhteisyritykselle ja kun jakelusta ja levittämisestä brändin markkinoille vastaa Starbucks-konserni, [riippumaton valmistusyhtiö 3] ei maksa Starbucksille rojaltimaksuja paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista.

| (302) | [Riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] osalta – kun Starbucks väittää, että [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] kanssa tehdyn sopimuksen nojalla Starbucksin lukuun ostetun raakakahvin suurempi voittolisä on korvaus paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista – vaikuttaa siltä, että tämä voittolisä siirretään [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle]. Hinta, jolla [riippumaton valmistusyhtiö 5] ostaa kahvia [riippumattomalta valmistusyhtiö 2:lta], määritellään myös raakakahvin hankintakulujen voittolisäksi. Suhteessaan [riippumattomaan valmistusyhtiö 2:een], jolle ilmeisesti maksetaan suurempaan voittolisään perustuva korvaus, Starbucks on toimittaja, joka on siis eri tehtävä kuin Alki LP:llä sen suhteessa SMBV:hen. Starbucksin väitteestä, että koska [riippumaton valmistusyhtiö 2] on valmis maksamaan SCTC:n laskuttaman hinnankorotuksen kahvipavuista ja että SCTC:n hinnat olisivat näin ollen markkinaehtoisia, komissio toteaa, että raakakahvin ostohintaa ei voida analysoida erillään [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] Starbucksin kanssa tekemään sopimukseen perustuvasta velvollisuudesta myydä tuotantonsa [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] ja että sen vuoksi myös [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] väliset hinnoittelujärjestelyt on otettava huomioon. Ei ole merkkejä siitä, että ostohinnan voittolisää ei siirrettäisi suoraan [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] tai että se muutoin vaikuttaisi [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] välisiin kaupallisiin ehtoihin, koska tätä sopimusjärjestelyä ei tehty riippumatta Starbucksin ja [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] välisestä sopimusjärjestelystä. |
| --- | --- |

(302)

[Riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] osalta – kun Starbucks väittää, että [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] kanssa tehdyn sopimuksen nojalla Starbucksin lukuun ostetun raakakahvin suurempi voittolisä on korvaus paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista – vaikuttaa siltä, että tämä voittolisä siirretään [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle]. Hinta, jolla [riippumaton valmistusyhtiö 5] ostaa kahvia [riippumattomalta valmistusyhtiö 2:lta], määritellään myös raakakahvin hankintakulujen voittolisäksi. Suhteessaan [riippumattomaan valmistusyhtiö 2:een], jolle ilmeisesti maksetaan suurempaan voittolisään perustuva korvaus, Starbucks on toimittaja, joka on siis eri tehtävä kuin Alki LP:llä sen suhteessa SMBV:hen. Starbucksin väitteestä, että koska [riippumaton valmistusyhtiö 2] on valmis maksamaan SCTC:n laskuttaman hinnankorotuksen kahvipavuista ja että SCTC:n hinnat olisivat näin ollen markkinaehtoisia, komissio toteaa, että raakakahvin ostohintaa ei voida analysoida erillään [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] Starbucksin kanssa tekemään sopimukseen perustuvasta velvollisuudesta myydä tuotantonsa [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] ja että sen vuoksi myös [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] väliset hinnoittelujärjestelyt on otettava huomioon. Ei ole merkkejä siitä, että ostohinnan voittolisää ei siirrettäisi suoraan [riippumattomalle valmistusyhtiö 5:lle] tai että se muutoin vaikuttaisi [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] ja [riippumattoman valmistusyhtiö 2:n] välisiin kaupallisiin ehtoihin, koska tätä sopimusjärjestelyä ei tehty riippumatta Starbucksin ja [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n] välisestä sopimusjärjestelystä.

| (303) | Lisäksi komissio katsoo, että vain [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] ja Starbucksin välisistä sopimuksista vain tavaramerkin ja teknologian lisensointia koskevat sopimukset sisältävät rojaltimaksun. Tämä rojaltimaksu on kuitenkin verrattavissa rojaltimaksuun, jonka myymälät maksavat Starbucks Coffee BV:lle Starbucksin brändiä koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämisestä markkinoilla, koska kaikki mainitut kolme yritystä myyvät tuotteita loppukäyttäjille. Näiden kolmen yrityksen ja Starbucksin välisissä pääsopimuksissa sekä valmistus- ja jakelusopimuksissa, jotka koskevat valmistusprosessia, ei määrätä Starbucksille teollis- ja tekijänoikeuksista maksettavasta rojaltimaksusta. |
| --- | --- |

(303)

Lisäksi komissio katsoo, että vain [riippumattoman valmistusyhtiö 5:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 6:n], [riippumattoman valmistusyhtiö 7:n] ja Starbucksin välisistä sopimuksista vain tavaramerkin ja teknologian lisensointia koskevat sopimukset sisältävät rojaltimaksun. Tämä rojaltimaksu on kuitenkin verrattavissa rojaltimaksuun, jonka myymälät maksavat Starbucks Coffee BV:lle Starbucksin brändiä koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämisestä markkinoilla, koska kaikki mainitut kolme yritystä myyvät tuotteita loppukäyttäjille. Näiden kolmen yrityksen ja Starbucksin välisissä pääsopimuksissa sekä valmistus- ja jakelusopimuksissa, jotka koskevat valmistusprosessia, ei määrätä Starbucksille teollis- ja tekijänoikeuksista maksettavasta rojaltimaksusta.

| (304) | Lisäksi komissio toteaa, että SMBV on ulkoistanut [kahvituotteen, jonka tavaramerkki on rekisteröity,] ja liukoisen kahvin tuotannon kolmansille osapuolille, etenkin [riippumattomalle valmistusyhtiö 1:lle]. Vaikka Starbucksin [kahvituote, jonka tavaramerkki on rekisteröity] on brändisuojattu tuote, [riippumaton valmistusyhtiö 1] ei maksa SMBV:lle tai muulle Starbucks-konsernin yhtiölle rojaltimaksuja kahvisekoituksesta eikä muista tuotetiedoista. Samalla tavalla vaikka Starbucks mainostaa liukoisten VIA-kahvituotteiden tuotannossa käytettävää teknologiaa innovatiiviseksi, sen tuotanto on ulkoistettu kolmannelle osapuolelle, eikä SMBV saa rojalteja VIA-tuotteita valmistavalta kolmannelta osapuolelta. SMBV:n kirjanpito todistaa, ettei yhtiö saa rojaltimaksuja mistään ulkoistamastaan tuotannosta (149). |
| --- | --- |

(304)

Lisäksi komissio toteaa, että SMBV on ulkoistanut [kahvituotteen, jonka tavaramerkki on rekisteröity,] ja liukoisen kahvin tuotannon kolmansille osapuolille, etenkin [riippumattomalle valmistusyhtiö 1:lle]. Vaikka Starbucksin [kahvituote, jonka tavaramerkki on rekisteröity] on brändisuojattu tuote, [riippumaton valmistusyhtiö 1] ei maksa SMBV:lle tai muulle Starbucks-konsernin yhtiölle rojaltimaksuja kahvisekoituksesta eikä muista tuotetiedoista. Samalla tavalla vaikka Starbucks mainostaa liukoisten VIA-kahvituotteiden tuotannossa käytettävää teknologiaa innovatiiviseksi, sen tuotanto on ulkoistettu kolmannelle osapuolelle, eikä SMBV saa rojalteja VIA-tuotteita valmistavalta kolmannelta osapuolelta. SMBV:n kirjanpito todistaa, ettei yhtiö saa rojaltimaksuja mistään ulkoistamastaan tuotannosta (149).

149

| (305) | Kun arvioidaan, onko SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksama korvaus markkinaehtoinen, Alki LP:n ja SMBV:n välistä järjestelyä voidaan verrata myös niihin järjestelyihin, joita Starbucksin kilpailijat ovat tehneet omien kolmansien osapuoltensa (paahtimoiden) kanssa. |
| --- | --- |

(305)

Kun arvioidaan, onko SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksama korvaus markkinaehtoinen, Alki LP:n ja SMBV:n välistä järjestelyä voidaan verrata myös niihin järjestelyihin, joita Starbucksin kilpailijat ovat tehneet omien kolmansien osapuoltensa (paahtimoiden) kanssa.

| (306) | Esimerkiksi Melitta vastasi kilpailijoiden markkinatietopyyntöön, joka koski markkinaehtoisia kaupallisia ehtoja niiden itsenäisten yritysten välillä, joiden toimeksi raakakahvin paahtaminen on annettu, että kun se ulkoistaa kahvin paahtamisen kolmannelle osapuolelle, se ei saa rojaltimaksuja, vaikka se antaa omat paahtokäyränsä kolmannen osapuolen käyttöön (150). |
| --- | --- |

(306)

Esimerkiksi Melitta vastasi kilpailijoiden markkinatietopyyntöön, joka koski markkinaehtoisia kaupallisia ehtoja niiden itsenäisten yritysten välillä, joiden toimeksi raakakahvin paahtaminen on annettu, että kun se ulkoistaa kahvin paahtamisen kolmannelle osapuolelle, se ei saa rojaltimaksuja, vaikka se antaa omat paahtokäyränsä kolmannen osapuolen käyttöön (150).

150

| (307) | Yritys Y paahtaa kahvia sopimusvalmistajaksi nimetyn konserniyrityksen kautta. Yritys Y:n toimittamien tietojen mukaan sen konserninsisäinen paahtimo ei myöskään maksa rojaltimaksuja konsernille sen paremmin teollis- ja tekijänoikeuksista kuin paahtoprosessista käytetystä taitotiedostakaan (151). |
| --- | --- |

(307)

Yritys Y paahtaa kahvia sopimusvalmistajaksi nimetyn konserniyrityksen kautta. Yritys Y:n toimittamien tietojen mukaan sen konserninsisäinen paahtimo ei myöskään maksa rojaltimaksuja konsernille sen paremmin teollis- ja tekijänoikeuksista kuin paahtoprosessista käytetystä taitotiedostakaan (151).

151

| (308) | Näin toimii myös Dallmayr, joka ilmoitti pitävänsä epätavallisena, että kahvia paahtava yritys maksaa rojaltimaksuja, ja sen mielestä olisi odotuksenmukaisempaa, että asiakkaat maksavat paahtimolle eikä toisin päin (152). |
| --- | --- |

(308)

Näin toimii myös Dallmayr, joka ilmoitti pitävänsä epätavallisena, että kahvia paahtava yritys maksaa rojaltimaksuja, ja sen mielestä olisi odotuksenmukaisempaa, että asiakkaat maksavat paahtimolle eikä toisin päin (152).

152

| (309) | Koska Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä valmistussopimuksissa, joista monet oli jo tehty Alankomaiden verohallinnon käsitellessä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöä, ei vaadita rojaltimaksua paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä, komissio katsoo, että johtopäätös SMBV:n Alki LP:lle maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisuutta koskevasta siirtohinnoitteluanalyysista on se, ettei näistä teollis- ja tekijänoikeuksista pidä maksaa rojaltimaksua tässä nimenomaisessa sopimussuhteessa. Tämä johtopäätös voidaan tehdä myös vertailtaessa Starbucksin kilpailijoiden ja niiden kolmansien osapuolten (paahtimoiden) välisiä järjestelyjä. |
| --- | --- |

(309)

Koska Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä valmistussopimuksissa, joista monet oli jo tehty Alankomaiden verohallinnon käsitellessä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöä, ei vaadita rojaltimaksua paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä, komissio katsoo, että johtopäätös SMBV:n Alki LP:lle maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisuutta koskevasta siirtohinnoitteluanalyysista on se, ettei näistä teollis- ja tekijänoikeuksista pidä maksaa rojaltimaksua tässä nimenomaisessa sopimussuhteessa. Tämä johtopäätös voidaan tehdä myös vertailtaessa Starbucksin kilpailijoiden ja niiden kolmansien osapuolten (paahtimoiden) välisiä järjestelyjä.

b)   SMBV ei määritä paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien arvoa suhteessaan Alki LP:hen.

| (310) | Vaikka paahtamiseen liittyvälle taitotiedolle ja paahtokäyrille voidaan määrittää jokin arvo, Alki LP:n ja SMBV:n välisessä suhteessa paahtimo ei hyödy tästä arvosta. Tämä johtuu siitä, että Starbucksin rakenteessa paahtamiseen liittyvän taitotiedon ja käyrien merkitys piilee brändiin ja yksittäisiin tuotteisiin liittyvän yhdenmukaisen maun varmistamisessa. Näin ollen Starbucksin paahtamiseen liittyvän taitotiedon ja käyrien arvoa hyödynnetään vain, kun Starbucks-brändiin kuuluvia Starbucks-tuotteita myydään myymälöissä. Pelkästä paahtamiseen liittyvästä taitotiedosta ja käyristä ei synny paahtimolle jatkuvaa arvoa, jos niitä ei voida hyödyntää markkinoilla. |
| --- | --- |

(310)

Vaikka paahtamiseen liittyvälle taitotiedolle ja paahtokäyrille voidaan määrittää jokin arvo, Alki LP:n ja SMBV:n välisessä suhteessa paahtimo ei hyödy tästä arvosta. Tämä johtuu siitä, että Starbucksin rakenteessa paahtamiseen liittyvän taitotiedon ja käyrien merkitys piilee brändiin ja yksittäisiin tuotteisiin liittyvän yhdenmukaisen maun varmistamisessa. Näin ollen Starbucksin paahtamiseen liittyvän taitotiedon ja käyrien arvoa hyödynnetään vain, kun Starbucks-brändiin kuuluvia Starbucks-tuotteita myydään myymälöissä. Pelkästä paahtamiseen liittyvästä taitotiedosta ja käyristä ei synny paahtimolle jatkuvaa arvoa, jos niitä ei voida hyödyntää markkinoilla.

| (311) | Tätä päätelmää tukevat Starbucksin toimittamat tiedot, joiden mukaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lisenssin sisältävien lisenssisopimusten tarkoituksena on vain mahdollistaa se, että kolmannet osapuolet voivat valmistaa tuotteita Starbucksin spesifikaatioiden mukaisesti ja suojata Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksia, mutta jos kolmannet osapuolet eivät hyödynnä aineettomia hyödykkeitä markkinoilla, sopimuksiin ei sisälly kolmansien osapuolten Starbucksille maksamia rojaltimaksuja (153). |
| --- | --- |

(311)

Tätä päätelmää tukevat Starbucksin toimittamat tiedot, joiden mukaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lisenssin sisältävien lisenssisopimusten tarkoituksena on vain mahdollistaa se, että kolmannet osapuolet voivat valmistaa tuotteita Starbucksin spesifikaatioiden mukaisesti ja suojata Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksia, mutta jos kolmannet osapuolet eivät hyödynnä aineettomia hyödykkeitä markkinoilla, sopimuksiin ei sisälly kolmansien osapuolten Starbucksille maksamia rojaltimaksuja (153).

153

| (312) | SMBV:n osalta paahtamiseen liittyvä taitotieto ja paahtokäyrät vaikuttavat muodostavan teknisen spesifikaation, jonka mukaan paahtaminen on tehtävä ostavan yrityksen mieltymysten tai valinnan mukaan. Siirtohinnoitteluraportissa Starbucks toteaa, että SMBV:lle ilmoitetaan paahtokäyrät, joita sen on noudatettava. Niiden perusteella SMBV ja kolmannet osapuolet, joiden kanssa paahtosopimuksia sekä valmistus- ja toimitussopimuksia on tehty, voivat täyttää Starbucksin vaatimukset. Valmistajille annetaan paahtamiseen liittyvät määräykset esimerkiksi paahtovakiovaatimuksina ja laadunvarmistusvaatimuksina. Jokainen paahto- tai valmistus- ja toimitussopimus sisältää tällaiset spesifikaatiot. |
| --- | --- |

(312)

SMBV:n osalta paahtamiseen liittyvä taitotieto ja paahtokäyrät vaikuttavat muodostavan teknisen spesifikaation, jonka mukaan paahtaminen on tehtävä ostavan yrityksen mieltymysten tai valinnan mukaan. Siirtohinnoitteluraportissa Starbucks toteaa, että SMBV:lle ilmoitetaan paahtokäyrät, joita sen on noudatettava. Niiden perusteella SMBV ja kolmannet osapuolet, joiden kanssa paahtosopimuksia sekä valmistus- ja toimitussopimuksia on tehty, voivat täyttää Starbucksin vaatimukset. Valmistajille annetaan paahtamiseen liittyvät määräykset esimerkiksi paahtovakiovaatimuksina ja laadunvarmistusvaatimuksina. Jokainen paahto- tai valmistus- ja toimitussopimus sisältää tällaiset spesifikaatiot.

| (313) | Tältä osin paahtosopimuksessa määrätään, että SMBV:n on noudatettava Alki LP:n määrittämiä paahtoprosesseja ja käytettävä asianmukaisia laitteita, koneita ja tuotantomenetelmiä, jotta varmistetaan, että tuotteet täyttävät Alki LP:n määräämät tuotespesifikaatiot (154). SMBV ei vaikuta saavan minkäänlaista etua tuotespesifikaatioiden käyttämisestä tässä suhteessa. Siitä, että SMBV pystyy paahtamaan Starbucks-brändin alla myytävää kahvia Alki LP:n paahtoprosessiin laatimien spesifikaatioiden ja etenkin paahtokäyrien avulla, ei vaikuta koituvan SMBV:lle minkäänlaista etua, esimerkiksi lisääntynyttä myyntiä tai korkeampaa myyntihintaa, kun otetaan huomioon, ettei SMBV periaatteessa myy tuotantoaan loppuasiakkaille, jotka arvostavat Starbucks-brändiä. SMBV myy käytännössä koko tuotantonsa Starbucksin franchisingmyymälöille, jotka kaikki maksavat konsernille rojaltimaksua Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämisestä markkinoilla. Tämä luo lisäarvoa niiden jakeluliiketoiminnalle. SMBV ei hyödynnä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla, vaan myymälöissä kohdataan loppuasiakkaat, jotka arvostavat Starbucks-brändiin liittyvää yhdenmukaista makua. |
| --- | --- |

(313)

Tältä osin paahtosopimuksessa määrätään, että SMBV:n on noudatettava Alki LP:n määrittämiä paahtoprosesseja ja käytettävä asianmukaisia laitteita, koneita ja tuotantomenetelmiä, jotta varmistetaan, että tuotteet täyttävät Alki LP:n määräämät tuotespesifikaatiot (154). SMBV ei vaikuta saavan minkäänlaista etua tuotespesifikaatioiden käyttämisestä tässä suhteessa. Siitä, että SMBV pystyy paahtamaan Starbucks-brändin alla myytävää kahvia Alki LP:n paahtoprosessiin laatimien spesifikaatioiden ja etenkin paahtokäyrien avulla, ei vaikuta koituvan SMBV:lle minkäänlaista etua, esimerkiksi lisääntynyttä myyntiä tai korkeampaa myyntihintaa, kun otetaan huomioon, ettei SMBV periaatteessa myy tuotantoaan loppuasiakkaille, jotka arvostavat Starbucks-brändiä. SMBV myy käytännössä koko tuotantonsa Starbucksin franchisingmyymälöille, jotka kaikki maksavat konsernille rojaltimaksua Starbucksin teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämisestä markkinoilla. Tämä luo lisäarvoa niiden jakeluliiketoiminnalle. SMBV ei hyödynnä paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia suoraan markkinoilla, vaan myymälöissä kohdataan loppuasiakkaat, jotka arvostavat Starbucks-brändiin liittyvää yhdenmukaista makua.

154

| (314) | Taulukossa 2 ja taulukossa 8 esitettyjen taloudellisten tietojen perusteella kuvassa 3 esitetään SMBV:n kahvinpaahtotoiminnoista saama voittomarginaali, joka on määritetty vähentämällä SMBV:n SCTC:lle raakakahvista maksama hinta kohtaan ”TUOTOT: PAKATTU KAHVI” merkitystä paahdetun kahvin tuotoista joka vuodelta (155).

  Kuva 3


  SMBV:n paahtotoiminnoista koituneet tappiot vuodesta 2010


  (tuotot ja kahvin ostohinta euroina)




  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  SCTC:lle maksettu kahvipapujen hankintahinta
  tulot paahdetun kahvin myynnistä myymälöille |
| --- | --- |

(314)

Taulukossa 2 ja taulukossa 8 esitettyjen taloudellisten tietojen perusteella kuvassa 3 esitetään SMBV:n kahvinpaahtotoiminnoista saama voittomarginaali, joka on määritetty vähentämällä SMBV:n SCTC:lle raakakahvista maksama hinta kohtaan ”TUOTOT: PAKATTU KAHVI” merkitystä paahdetun kahvin tuotoista joka vuodelta (155).

155

Kuva 3

Kuva 3

SMBV:n paahtotoiminnoista koituneet tappiot vuodesta 2010

SMBV:n paahtotoiminnoista koituneet tappiot vuodesta 2010

(tuotot ja kahvin ostohinta euroina)

(tuotot ja kahvin ostohinta euroina)

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

SCTC:lle maksettu kahvipapujen hankintahinta

tulot paahdetun kahvin myynnistä myymälöille

| (315) | Kuva 3 osoittaa, että SMBV:n paahtotoiminta on ollut vuodesta 2010 alkaen tappiollista, kun SCTC:n raakakahvista pyytämä marginaali nousi. Kun otetaan huomioon tämä ja taulukossa 10 esitetyt tiedot, jotka osoittavat SMBV:n Alki LP:lle kahvin myyntituotoista maksaman rojaltimaksun prosenttiosuuden, paahtamiseen liittyvä taitotieto ja käyrät eivät vaikuta luovan positiivista arvoa SMBV:lle. Esimerkiksi vuonna 2013, vaikka SMBV näyttää tehneen noin [1–10] miljoonan euron bruttotappion (ennen toimintamenojen vähentämistä) paahtotoiminnoistaan, se maksoi Alki LP:lle 22,8 miljoonaa euroa rojaltimaksuja paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista. |
| --- | --- |

(315)

Kuva 3 osoittaa, että SMBV:n paahtotoiminta on ollut vuodesta 2010 alkaen tappiollista, kun SCTC:n raakakahvista pyytämä marginaali nousi. Kun otetaan huomioon tämä ja taulukossa 10 esitetyt tiedot, jotka osoittavat SMBV:n Alki LP:lle kahvin myyntituotoista maksaman rojaltimaksun prosenttiosuuden, paahtamiseen liittyvä taitotieto ja käyrät eivät vaikuta luovan positiivista arvoa SMBV:lle. Esimerkiksi vuonna 2013, vaikka SMBV näyttää tehneen noin [1–10] miljoonan euron bruttotappion (ennen toimintamenojen vähentämistä) paahtotoiminnoistaan, se maksoi Alki LP:lle 22,8 miljoonaa euroa rojaltimaksuja paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista.

| (316) | Toisin sanoen SMBV:n Alki LP:lle maksamat rojaltimaksut rahoitetaan SMBV:n muilla toiminnoilla (156). Vaikka on ajateltavissa, että taloudellinen toimija tekisi tappiota voidakseen rahoittaa rojaltimaksut, joiden ansiosta tuotot saattaisivat tulevaisuudessa kasvaa, toiminnan tappiollisuus johtuu siitä, että SCTC oli nostanut raakakahvin hintaa, eikä se vaikuta lupaavan tuottojen kasvamista tulevaisuudessa (157). SMBV:n liiketoimintastrategia näyttää olleen vakaa ennakkohinnoittelusopimuksen voimassaolokaudella, eikä sellaisia konkreettisia toimia ole, joihin SMBV voisi ryhtyä kannattavuuden palauttamiseksi ja jotka vaikuttaisivat myyntiin ratkaisevasti. Koska toimintamenot ovat vain pieni osuus SMBV:n kokonaismenoista, menojen karsiminen ei riittäisi palauttamaan kannattavuutta, koska sillä ei olisi merkitystä raakakahvin korotetun voittolisän taloudelliseen vaikutukseen nähden. Rojaltimaksu, jonka SMBV maksaa Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista konserninsisäisesti, näyttää vaikuttavan rakenteellisesti pelkästään siten, että SMBV:n jälleenmyyntitoiminnasta saatuja tuottoja siirretään Alki LP:lle. |
| --- | --- |

(316)

Toisin sanoen SMBV:n Alki LP:lle maksamat rojaltimaksut rahoitetaan SMBV:n muilla toiminnoilla (156). Vaikka on ajateltavissa, että taloudellinen toimija tekisi tappiota voidakseen rahoittaa rojaltimaksut, joiden ansiosta tuotot saattaisivat tulevaisuudessa kasvaa, toiminnan tappiollisuus johtuu siitä, että SCTC oli nostanut raakakahvin hintaa, eikä se vaikuta lupaavan tuottojen kasvamista tulevaisuudessa (157). SMBV:n liiketoimintastrategia näyttää olleen vakaa ennakkohinnoittelusopimuksen voimassaolokaudella, eikä sellaisia konkreettisia toimia ole, joihin SMBV voisi ryhtyä kannattavuuden palauttamiseksi ja jotka vaikuttaisivat myyntiin ratkaisevasti. Koska toimintamenot ovat vain pieni osuus SMBV:n kokonaismenoista, menojen karsiminen ei riittäisi palauttamaan kannattavuutta, koska sillä ei olisi merkitystä raakakahvin korotetun voittolisän taloudelliseen vaikutukseen nähden. Rojaltimaksu, jonka SMBV maksaa Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista konserninsisäisesti, näyttää vaikuttavan rakenteellisesti pelkästään siten, että SMBV:n jälleenmyyntitoiminnasta saatuja tuottoja siirretään Alki LP:lle.

156

157

| (317) | Se, ettei paahtotoiminta tuota riittävästi rojaltimaksujen maksamista varten, vahvistaa, ettei menetelmä, jolla tämän rojaltimaksun suuruus on määritetty SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa hyväksyttynä oikaisuvälineenä, ole markkinaehtoperiaatteen mukainen, kun vielä otetaan huomioon SMBV:n ja Alki LP:n välinen konserninsisäinen suhde. |
| --- | --- |

(317)

Se, ettei paahtotoiminta tuota riittävästi rojaltimaksujen maksamista varten, vahvistaa, ettei menetelmä, jolla tämän rojaltimaksun suuruus on määritetty SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa hyväksyttynä oikaisuvälineenä, ole markkinaehtoperiaatteen mukainen, kun vielä otetaan huomioon SMBV:n ja Alki LP:n välinen konserninsisäinen suhde.

| (318) | Starbucksin ja kolmansien osapuolten paahtojärjestelyjen vertailun nojalla komissio katsoo, että johtopäätös SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksamien rojaltimaksujen markkinaehtoisuuden siirtohinnoitteluanalyysista on se, ettei näistä oikeuksista pitäisi maksaa rojaltimaksuja, koska SMBV ei vaikuta saavan minkäänlaista etua paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä tässä suhteessa. Mikään Alankomaiden tai Starbucksin tutkinnan aikana esittämistä argumenteista ei kumoa tätä johtopäätöstä. |
| --- | --- |

(318)

Starbucksin ja kolmansien osapuolten paahtojärjestelyjen vertailun nojalla komissio katsoo, että johtopäätös SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksamien rojaltimaksujen markkinaehtoisuuden siirtohinnoitteluanalyysista on se, ettei näistä oikeuksista pitäisi maksaa rojaltimaksuja, koska SMBV ei vaikuta saavan minkäänlaista etua paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä tässä suhteessa. Mikään Alankomaiden tai Starbucksin tutkinnan aikana esittämistä argumenteista ei kumoa tätä johtopäätöstä.

c)   Rojaltimaksu ei ole korvaus yrittäjäriskien kantamisesta.

| (319) | Rojaltimaksun markkinaehtoisuutta koskevista komission epäilyksistä Alankomaat ja Starbucks väittivät, että sen lisäksi, että tämä maksu on korvaus paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käyttämisestä, se on myös maksu siitä, että Alki LP kantaa yrittäjäriskit (158). Alankomaat vetoaa siihen, ettei SMBV kanna inventaarioerosta johtuvaa taloudellista riskiä, sillä kun otetaan huomioon, miten rojaltimaksut on määritetty paahtosopimuksessa, näistä kuluista vastaa viime kädessä Alki LP (159). |
| --- | --- |

(319)

Rojaltimaksun markkinaehtoisuutta koskevista komission epäilyksistä Alankomaat ja Starbucks väittivät, että sen lisäksi, että tämä maksu on korvaus paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käyttämisestä, se on myös maksu siitä, että Alki LP kantaa yrittäjäriskit (158). Alankomaat vetoaa siihen, ettei SMBV kanna inventaarioerosta johtuvaa taloudellista riskiä, sillä kun otetaan huomioon, miten rojaltimaksut on määritetty paahtosopimuksessa, näistä kuluista vastaa viime kädessä Alki LP (159).

158

159

| (320) | Komissio toteaa, että ensinnäkään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöä puoltava siirtohinnoitteluraportti ei tue tätä väitettä. Raportti on selvästi ristiriidassa tämän väitteen kanssa, kun siinä todetaan, että ”[SMBV] lisensoi Alki LP:ltä tietyn osan teollis- ja tekijänoikeuksia, joita tarvitaan kahvinpaahtoprosessin käyttämiseen, ja oikeuden toimittaa kahvia [k]ehittäjille. Vastineeksi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä [SMBV] maksaa Alki LP:lle rojaltimaksuja” (160). Missään siirtohinnoitteluraportin kohdassa ei mainita etenkään sitä, että rojaltimaksu olisi osaksi maksu siitä, että SMBV maksaa Alki LP:lle yrittäjäriskien kantamisesta. SMBV:llä on nimittäin siirtohinnoitteluraportissa esitettyä enemmän riskejä, joita ovat etenkin inventaarioriskit ja tietyt kahvipapujen toimittamiseen ja valmistuskapasiteetin hyödyntämiseen liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(320)

Komissio toteaa, että ensinnäkään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöä puoltava siirtohinnoitteluraportti ei tue tätä väitettä. Raportti on selvästi ristiriidassa tämän väitteen kanssa, kun siinä todetaan, että ”[SMBV] lisensoi Alki LP:ltä tietyn osan teollis- ja tekijänoikeuksia, joita tarvitaan kahvinpaahtoprosessin käyttämiseen, ja oikeuden toimittaa kahvia [k]ehittäjille. Vastineeksi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä [SMBV] maksaa Alki LP:lle rojaltimaksuja” (160). Missään siirtohinnoitteluraportin kohdassa ei mainita etenkään sitä, että rojaltimaksu olisi osaksi maksu siitä, että SMBV maksaa Alki LP:lle yrittäjäriskien kantamisesta. SMBV:llä on nimittäin siirtohinnoitteluraportissa esitettyä enemmän riskejä, joita ovat etenkin inventaarioriskit ja tietyt kahvipapujen toimittamiseen ja valmistuskapasiteetin hyödyntämiseen liittyvät riskit.

160

| (321) | Toiseksi komissio katsoo, että Alankomaat vaikuttaa katsovan, että tapa, jolla sopimusjärjestelyt on jäsennetty paahtosopimuksessa (161), antaa oikeudellista painoarvoa sille, miten riskit ja vastuut on tosiasiassa jaettu Alki LP:n ja SMBV:n välillä. SMBV:n kirjanpidon mukaan rojaltimaksu perustuu kuitenkin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimukseen eikä Alki LP:n ja SMBV:n väliseen sopimusjärjestelyyn. |
| --- | --- |

(321)

Toiseksi komissio katsoo, että Alankomaat vaikuttaa katsovan, että tapa, jolla sopimusjärjestelyt on jäsennetty paahtosopimuksessa (161), antaa oikeudellista painoarvoa sille, miten riskit ja vastuut on tosiasiassa jaettu Alki LP:n ja SMBV:n välillä. SMBV:n kirjanpidon mukaan rojaltimaksu perustuu kuitenkin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimukseen eikä Alki LP:n ja SMBV:n väliseen sopimusjärjestelyyn.

161

| (322) | Kolmas ja tärkein komission huomio on se, että jos Alankomaiden väite hyväksyttäisiin, minkä tahansa konserniin kuuluvan yrityksen liiketoiminnallinen riski voitaisiin eliminoida jakamalla riskit konsernin sisällä uudestaan pelkällä sopimuksella. Esimerkiksi yritystä, joka tekee kaikki konsernin strategiset päätökset, etenkin investointi- sekä tutkimus- ja kehityspäätökset, jolloin se voitaisiin katsoa monimutkaiseksi toiminnaksi, johon liittyy yrittäjäriskejä, voitaisiin pitää pieniriskisenä yrityksenä ja verottaa sen mukaisesti, kunhan olisi tehty konserninsisäinen sopimus, jonka nojalla sen korvaus olisi määritetty sattumanvaraiseksi osuudeksi toimintamenoista ja se siirtäisi jäännösvoittonsa konsernin toiselle yritykselle. Jos tämä väite hyväksyttäisiin, markkinaehtoperiaatteen soveltamisella konserninsisäisten liiketoimien hinnoittelussa ei olisi enää mitään merkitystä, koska sopimusjärjestelyillä voitaisiin kumota taloudelliset tosiseikat. |
| --- | --- |

(322)

Kolmas ja tärkein komission huomio on se, että jos Alankomaiden väite hyväksyttäisiin, minkä tahansa konserniin kuuluvan yrityksen liiketoiminnallinen riski voitaisiin eliminoida jakamalla riskit konsernin sisällä uudestaan pelkällä sopimuksella. Esimerkiksi yritystä, joka tekee kaikki konsernin strategiset päätökset, etenkin investointi- sekä tutkimus- ja kehityspäätökset, jolloin se voitaisiin katsoa monimutkaiseksi toiminnaksi, johon liittyy yrittäjäriskejä, voitaisiin pitää pieniriskisenä yrityksenä ja verottaa sen mukaisesti, kunhan olisi tehty konserninsisäinen sopimus, jonka nojalla sen korvaus olisi määritetty sattumanvaraiseksi osuudeksi toimintamenoista ja se siirtäisi jäännösvoittonsa konsernin toiselle yritykselle. Jos tämä väite hyväksyttäisiin, markkinaehtoperiaatteen soveltamisella konserninsisäisten liiketoimien hinnoittelussa ei olisi enää mitään merkitystä, koska sopimusjärjestelyillä voitaisiin kumota taloudelliset tosiseikat.

| (323) | Tältä osin komissio viittaa (162) OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.44–9.46 kohtaan (163). Niissä täsmennetään yritysrakenteiden uudelleenjärjestelystä, että ”sopivin siirtohinnoittelumenetelmä valitaan sen mukaan, onko liiketoiminta pieni- vai suuririskistä, ei siis toisin päin” (164). Vastoin Alankomaiden esittämiä näkemyksiä (165) ajatus siitä, että siirtohinnoittelusääntöjen soveltamisen olisi perustuttava riskeihin eikä sopimusjärjestelyihin, kun näissä järjestelyissä ei oteta huomioon liiketoiminnallista riskiä, on pätevä myös muissa asiayhteyksissä kuin vain yritysrakenteiden uudelleenjärjestelyssä. On totta, että kun sovitaan siirtohinnoittelumenetelmästä (kuten toimintamenoihin perustuvasta liiketoiminettomarginaalimenetelmästä) ja tehdään sopimusjärjestelyjä esimerkiksi bruttovoiton mukauttamiseksi joka vuosi tämän järjestelyn nojalla, voidaan vähentää yrityksen maksamien verojen määrän vaihtelua eri verovuosina, mutta tällainen sopimusjärjestelyillä tehty rakenne ei kuitenkaan välttämättä vastaa liiketoimen perusteena olevia taloudellisia tosiseikkoja ja yrityksen toimintaan liittyviä riskejä. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa tämä huomio on esitetty 1.26 kohdassa, jonka mukaan ”sopimusehtojen osalta voidaan arvioida, onko oletettu riskinjako yhdenmukainen liiketoimen taloudellisen sisällön kanssa. Tältä osin osapuolten toimintaa on yleensä pidettävä parhaana todisteena riskien tosiasiallisesta jakamisesta.” |
| --- | --- |

(323)

Tältä osin komissio viittaa (162) OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.44–9.46 kohtaan (163). Niissä täsmennetään yritysrakenteiden uudelleenjärjestelystä, että ”sopivin siirtohinnoittelumenetelmä valitaan sen mukaan, onko liiketoiminta pieni- vai suuririskistä, ei siis toisin päin” (164). Vastoin Alankomaiden esittämiä näkemyksiä (165) ajatus siitä, että siirtohinnoittelusääntöjen soveltamisen olisi perustuttava riskeihin eikä sopimusjärjestelyihin, kun näissä järjestelyissä ei oteta huomioon liiketoiminnallista riskiä, on pätevä myös muissa asiayhteyksissä kuin vain yritysrakenteiden uudelleenjärjestelyssä. On totta, että kun sovitaan siirtohinnoittelumenetelmästä (kuten toimintamenoihin perustuvasta liiketoiminettomarginaalimenetelmästä) ja tehdään sopimusjärjestelyjä esimerkiksi bruttovoiton mukauttamiseksi joka vuosi tämän järjestelyn nojalla, voidaan vähentää yrityksen maksamien verojen määrän vaihtelua eri verovuosina, mutta tällainen sopimusjärjestelyillä tehty rakenne ei kuitenkaan välttämättä vastaa liiketoimen perusteena olevia taloudellisia tosiseikkoja ja yrityksen toimintaan liittyviä riskejä. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa tämä huomio on esitetty 1.26 kohdassa, jonka mukaan ”sopimusehtojen osalta voidaan arvioida, onko oletettu riskinjako yhdenmukainen liiketoimen taloudellisen sisällön kanssa. Tältä osin osapuolten toimintaa on yleensä pidettävä parhaana todisteena riskien tosiasiallisesta jakamisesta.”

162

163

164

165

| (324) | Neljänneksi komissio toteaa Alankomaiden ja Starbucksin väitteestä, jonka mukaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetun siirtohinnoittelumenetelmän määrää SMBV:n liiketoiminnan pieniriskisyys, etteivät tutkinnan aikana toimitetut tiedot tue tätä väitettä. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 113 kappaleessa komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, pystyykö Alki LP kantamaan ja hallitsemaan liiketoiminnallisia riskejä. Jos jokin yritys ottaa vastatakseen riskistä, sen pitäisi yhtäältä pystyä hallitsemaan riskejä (166) ja toisaalta vastaamaan niistä myös taloudellisesti (167). Olisi siis analysoitava valmius kantaa riskejä, ennen kuin ehdotetun rakenteen todetaan olevan tavallisten kilpailuolosuhteiden mukainen. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa selvennetään, että tässä asiayhteydessä hallinta tulisi ymmärtää valmiudeksi tehdä riskin ottamiseen ja hallitsemiseen liittyviä päätöksiä. Tämä edellyttää, että yrityksessä on näistä hallintatehtävistä vastaavia työntekijöitä (168). |
| --- | --- |

(324)

Neljänneksi komissio toteaa Alankomaiden ja Starbucksin väitteestä, jonka mukaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa vahvistetun siirtohinnoittelumenetelmän määrää SMBV:n liiketoiminnan pieniriskisyys, etteivät tutkinnan aikana toimitetut tiedot tue tätä väitettä. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 113 kappaleessa komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, pystyykö Alki LP kantamaan ja hallitsemaan liiketoiminnallisia riskejä. Jos jokin yritys ottaa vastatakseen riskistä, sen pitäisi yhtäältä pystyä hallitsemaan riskejä (166) ja toisaalta vastaamaan niistä myös taloudellisesti (167). Olisi siis analysoitava valmius kantaa riskejä, ennen kuin ehdotetun rakenteen todetaan olevan tavallisten kilpailuolosuhteiden mukainen. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa selvennetään, että tässä asiayhteydessä hallinta tulisi ymmärtää valmiudeksi tehdä riskin ottamiseen ja hallitsemiseen liittyviä päätöksiä. Tämä edellyttää, että yrityksessä on näistä hallintatehtävistä vastaavia työntekijöitä (168).

166

167

168

| (325) | Starbucksin toimittamien tietojen mukaan (169) Alki LP:llä ei kuitenkaan ole omia työntekijöitä, ja koska kyse on kommandiittiyhtiöstä, ei periaatteessa voida sulkea pois, että yhtiömiehet voisivat vaikuttaa Alki LP:n toimintoihin, vaikka ne eivät olekaan työntekijöitä, sillä Alki LP:n toimittamien tietojen mukaan (170) sen yhtiömiehet ovat yhtiöitä, joilla ei ole yhtään työntekijää. Näin ollen Alki LP:n valmius ottaa riskejä vaikuttaa rajalliselta. |
| --- | --- |

(325)

Starbucksin toimittamien tietojen mukaan (169) Alki LP:llä ei kuitenkaan ole omia työntekijöitä, ja koska kyse on kommandiittiyhtiöstä, ei periaatteessa voida sulkea pois, että yhtiömiehet voisivat vaikuttaa Alki LP:n toimintoihin, vaikka ne eivät olekaan työntekijöitä, sillä Alki LP:n toimittamien tietojen mukaan (170) sen yhtiömiehet ovat yhtiöitä, joilla ei ole yhtään työntekijää. Näin ollen Alki LP:n valmius ottaa riskejä vaikuttaa rajalliselta.

169

170

| (326) | Myös Alki LP:n valmius vastata taloudellisesta riskistä rajoittuu sen ja sen yhtiömiesten taloudellisiin resursseihin. Starbucksin komissiolle toimittamien tietojen mukaan (171) yhtiömiehet eivät pidä erillistä kirjanpitoa, vaan ne ovat rajavastuuyhtiöitä. Näin ollen Alki LP:n taloudellinen valmius on heikompi kuin koko konsernin taloudellinen valmius, johon sitä ei voida rinnastaa. |
| --- | --- |

(326)

Myös Alki LP:n valmius vastata taloudellisesta riskistä rajoittuu sen ja sen yhtiömiesten taloudellisiin resursseihin. Starbucksin komissiolle toimittamien tietojen mukaan (171) yhtiömiehet eivät pidä erillistä kirjanpitoa, vaan ne ovat rajavastuuyhtiöitä. Näin ollen Alki LP:n taloudellinen valmius on heikompi kuin koko konsernin taloudellinen valmius, johon sitä ei voida rinnastaa.

171

| (327) | Tästä Starbucks väittää, että Alki LP:n toimintavalmius toteutetaan Starbucks Inc:n työntekijöiden avulla, sillä heitä palkataan toisinaan avustamaan Alki LP:tä sen tehtävissä (172). Komissio ei pidä tätä väitettä vakuuttavana. Sille, että johtoa avustava työntekijä pitäisi palkata Alki LP:n kautta, ei ole perusteita: SMBV olisi voinut palkata yrityksen johtoa avustavan työntekijän suoraan. Koska ulkoistetun johdon vastuuvelvollisuus on pienempi kuin suoran johdon, johdon ulkoistamisesta koituu hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän kannalta lisäkuluja agenttikustannuksista. Kun otetaan huomioon SMBV:n toiminta, johon sisältyy esimerkiksi paahtimon ylläpito, SMBV:n johtaminen edellyttää päivittäistä valvontaa eikä sitä voida varmistaa tehokkaasti osa-aikaisella työntekijällä. |
| --- | --- |

(327)

Tästä Starbucks väittää, että Alki LP:n toimintavalmius toteutetaan Starbucks Inc:n työntekijöiden avulla, sillä heitä palkataan toisinaan avustamaan Alki LP:tä sen tehtävissä (172). Komissio ei pidä tätä väitettä vakuuttavana. Sille, että johtoa avustava työntekijä pitäisi palkata Alki LP:n kautta, ei ole perusteita: SMBV olisi voinut palkata yrityksen johtoa avustavan työntekijän suoraan. Koska ulkoistetun johdon vastuuvelvollisuus on pienempi kuin suoran johdon, johdon ulkoistamisesta koituu hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän kannalta lisäkuluja agenttikustannuksista. Kun otetaan huomioon SMBV:n toiminta, johon sisältyy esimerkiksi paahtimon ylläpito, SMBV:n johtaminen edellyttää päivittäistä valvontaa eikä sitä voida varmistaa tehokkaasti osa-aikaisella työntekijällä.

172

| (328) | Näin ollen Alki LP ei voi varmistaa SMBV:n liiketoiminnallisten riskien hallintaa niin tehokkaasti kuin SMBV:n suorat työntekijät tai johtajat voisivat, joten tätä riskiä voidaan parhaiten hallita pienentämällä sitä siten, että sitä siirretään sopimuksen nojalla osittain Alki LP:lle. |
| --- | --- |

(328)

Näin ollen Alki LP ei voi varmistaa SMBV:n liiketoiminnallisten riskien hallintaa niin tehokkaasti kuin SMBV:n suorat työntekijät tai johtajat voisivat, joten tätä riskiä voidaan parhaiten hallita pienentämällä sitä siten, että sitä siirretään sopimuksen nojalla osittain Alki LP:lle.

| (329) | Tätä päätelmää tukee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 89 kappaleessa ilmaistu epäilys yritysrakenteen taloudellisesta järkevyydestä, koska Alki LP vaikuttaa olevan tässä rakenteessa tarpeeton. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.64–1.66 kohdassa viitataan (173) tältä osin tilanteisiin, joissa rakenteita ei määritetä normaalien kaupallisten edellytysten perusteella ja joita verovelvolliset ovat voineet kehittää verojen välttämiseksi tai minimoimiseksi. Näissä tapauksissa veroviranomaisten on analysoitava veron peruste sellaisen oikaistun rakenteen perusteella, joka olisi määritetty normaalien kaupallisten edellytysten perusteella. Starbucksin toimittamat tiedot, joiden mukaan Alki LP lisättiin yritysrakenteeseen Yhdysvaltojen verotukseen liittyvistä syistä (174), vahvistaa komission epäilykset rakenteen taloudellisesta järkevyydestä. |
| --- | --- |

(329)

Tätä päätelmää tukee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 89 kappaleessa ilmaistu epäilys yritysrakenteen taloudellisesta järkevyydestä, koska Alki LP vaikuttaa olevan tässä rakenteessa tarpeeton. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.64–1.66 kohdassa viitataan (173) tältä osin tilanteisiin, joissa rakenteita ei määritetä normaalien kaupallisten edellytysten perusteella ja joita verovelvolliset ovat voineet kehittää verojen välttämiseksi tai minimoimiseksi. Näissä tapauksissa veroviranomaisten on analysoitava veron peruste sellaisen oikaistun rakenteen perusteella, joka olisi määritetty normaalien kaupallisten edellytysten perusteella. Starbucksin toimittamat tiedot, joiden mukaan Alki LP lisättiin yritysrakenteeseen Yhdysvaltojen verotukseen liittyvistä syistä (174), vahvistaa komission epäilykset rakenteen taloudellisesta järkevyydestä.

173

174

| (330) | Viidenneksi komissio toteaa, että vaikka se hyväksyy Alankomaiden ja Starbucksin väitteen, jonka mukaan SMBV:n tiettyjä myyntiriskejä pienennetään myymälöiden kanssa tehdyillä järjestelyillä, sillä ei ole kuitenkaan merkitystä SMBV:n ja Alki LP:n välisessä suhteessa. Kun otetaan huomioon, että SMBV voi vaikuttaa sen sopimuskumppanien kanssa käytävissä neuvotteluissa vain rajallisesti kaupallisiin edellytyksiin tai hintoihin, komissio hyväksyy väitteen, jonka mukaan myymälöiden ennustejärjestelmä näyttää vähentävän SMBV:n liiketoiminnan epävarmuutta (175). Myymälöiden ja SMBV:n välisten sopimusjärjestelyjen vuoksi myymälät eivät voi poiketa merkittävästi SMBV:lle annetusta ennusteesta, ja niillä on myös velvollisuus ostaa tuotteita SMBV:ltä. SMBV:n tuotannon myynti varmistetaan sillä, että myymälöitä vaaditaan ostamaan SMBV:n tuotanto. Valmistusliiketoiminnan keskeiset riskit eivät kuitenkaan liity pelkästään inventaarioriskeihin vaan pääasiassa valmistuskapasiteettiin. Alankomaat ja Starbucks eivät ole vahvistaneet, että kysynnän vaihteluun liittyvien riskien vaikutus valmistuskapasiteetin käyttämiseen olisi mitätöity kokonaan näillä sopimusjärjestelyillä. Etenkään kolmansien osapuolten ja varsinkaan [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kanssa tehtyjä sopimuksia ei ole täysin mukautettu mahdolliseen kysynnän vaihteluun. |
| --- | --- |

(330)

Viidenneksi komissio toteaa, että vaikka se hyväksyy Alankomaiden ja Starbucksin väitteen, jonka mukaan SMBV:n tiettyjä myyntiriskejä pienennetään myymälöiden kanssa tehdyillä järjestelyillä, sillä ei ole kuitenkaan merkitystä SMBV:n ja Alki LP:n välisessä suhteessa. Kun otetaan huomioon, että SMBV voi vaikuttaa sen sopimuskumppanien kanssa käytävissä neuvotteluissa vain rajallisesti kaupallisiin edellytyksiin tai hintoihin, komissio hyväksyy väitteen, jonka mukaan myymälöiden ennustejärjestelmä näyttää vähentävän SMBV:n liiketoiminnan epävarmuutta (175). Myymälöiden ja SMBV:n välisten sopimusjärjestelyjen vuoksi myymälät eivät voi poiketa merkittävästi SMBV:lle annetusta ennusteesta, ja niillä on myös velvollisuus ostaa tuotteita SMBV:ltä. SMBV:n tuotannon myynti varmistetaan sillä, että myymälöitä vaaditaan ostamaan SMBV:n tuotanto. Valmistusliiketoiminnan keskeiset riskit eivät kuitenkaan liity pelkästään inventaarioriskeihin vaan pääasiassa valmistuskapasiteettiin. Alankomaat ja Starbucks eivät ole vahvistaneet, että kysynnän vaihteluun liittyvien riskien vaikutus valmistuskapasiteetin käyttämiseen olisi mitätöity kokonaan näillä sopimusjärjestelyillä. Etenkään kolmansien osapuolten ja varsinkaan [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kanssa tehtyjä sopimuksia ei ole täysin mukautettu mahdolliseen kysynnän vaihteluun.

175

| (331) | Kuudenneksi Alankomaiden mainitsemalla sopimusjärjestelyllä, jolla SCTC takaa, että toimitettava raakakahvi on tasalaatuista, ei ole merkitystä SMBV:n ja Alki LP:n välisessä suhteessa. Tämä on liiketoiminnallinen vakiojärjestely, joka ei vähennä SMBV:n riskiä normaaleihin markkinaolosuhteisiin verrattuna. |
| --- | --- |

(331)

Kuudenneksi Alankomaiden mainitsemalla sopimusjärjestelyllä, jolla SCTC takaa, että toimitettava raakakahvi on tasalaatuista, ei ole merkitystä SMBV:n ja Alki LP:n välisessä suhteessa. Tämä on liiketoiminnallinen vakiojärjestely, joka ei vähennä SMBV:n riskiä normaaleihin markkinaolosuhteisiin verrattuna.

| (332) | Komissio ei hyväksy väitteitä, joiden mukaan mahdollisia riskejä siirretään SMBV:ltä Alki LP:lle sopimusjärjestelyillä. Sen vuoksi minkäänlainen rojaltimaksu, jonka tarkoituksena on kompensoida yrittäjäriskien siirtoa, ei ole perusteltu. |
| --- | --- |

(332)

Komissio ei hyväksy väitteitä, joiden mukaan mahdollisia riskejä siirretään SMBV:ltä Alki LP:lle sopimusjärjestelyillä. Sen vuoksi minkäänlainen rojaltimaksu, jonka tarkoituksena on kompensoida yrittäjäriskien siirtoa, ei ole perusteltu.

d)   Rojaltimaksun suuruutta ei voida perustella summilla, joita Alki LP maksaa teknologiasta Starbucks US:lle kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla.

| (333) | Starbucks vaikuttaa vetoavan siihen, että SMBV:n Alki LP:lle maksama rojaltimaksu on perusteltu, koska Alki LP maksaa samansuuruisia summia Starbucks US:lle kahvinpaahtoteknologiasta. |
| --- | --- |

(333)

Starbucks vaikuttaa vetoavan siihen, että SMBV:n Alki LP:lle maksama rojaltimaksu on perusteltu, koska Alki LP maksaa samansuuruisia summia Starbucks US:lle kahvinpaahtoteknologiasta.

| (334) | Komissio toteaa, että ensinnäkään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ei ole kyse Alki LP:n ja Starbucks US:n välisestä suhteesta, vaan SMBV:n ja Alki LP:n välisestä suhteesta. Näin ollen se, millä on merkitystä arvioitaessa, onko näiden kahden yrityksen välisten liiketoimien siirtohinta-analyysissa käytetty sellaista menetelmää, jolla saadaan luotettava markkinapohjainen ratkaisu markkinaehtoperiaatteen mukaisesti, on näiden liiketoimintojen arvo, jonka Starbucksin veroneuvoja on määrittänyt, tämän suhteen ulkopuolisten maksujen arvon sijasta. |
| --- | --- |

(334)

Komissio toteaa, että ensinnäkään SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ei ole kyse Alki LP:n ja Starbucks US:n välisestä suhteesta, vaan SMBV:n ja Alki LP:n välisestä suhteesta. Näin ollen se, millä on merkitystä arvioitaessa, onko näiden kahden yrityksen välisten liiketoimien siirtohinta-analyysissa käytetty sellaista menetelmää, jolla saadaan luotettava markkinapohjainen ratkaisu markkinaehtoperiaatteen mukaisesti, on näiden liiketoimintojen arvo, jonka Starbucksin veroneuvoja on määrittänyt, tämän suhteen ulkopuolisten maksujen arvon sijasta.

| (335) | Komissio ei kiistä, ettei Alki LP olisi maksanut Starbucks US:lle merkittäviä summia, joita nimitetään ”jatkuviksi rojaltimaksuiksi” (176). Sitä, että tämä maksu on nimetty kustannusten jakamista koskevassa sopimuksessa paahtoteknologiasta maksettavaksi korvaukseksi, ei kuitenkaan voida vahvistaa sen perusteella, miten nämä maksut on jäsennetty kustannusten jakamista koskevassa sopimuksessa. |
| --- | --- |

(335)

Komissio ei kiistä, ettei Alki LP olisi maksanut Starbucks US:lle merkittäviä summia, joita nimitetään ”jatkuviksi rojaltimaksuiksi” (176). Sitä, että tämä maksu on nimetty kustannusten jakamista koskevassa sopimuksessa paahtoteknologiasta maksettavaksi korvaukseksi, ei kuitenkaan voida vahvistaa sen perusteella, miten nämä maksut on jäsennetty kustannusten jakamista koskevassa sopimuksessa.

176

| (336) | Ensinnäkin Alki LP:n Starbucks US:lle maksamia maksuja rahoitetaan enemmän rojaltimaksutuloilla, joita se saa Starbucks Coffee BV:n maksamista brändirojaltimaksuista, kuin SMBV:ltä saaduilla rojaltimaksuilla (177). |
| --- | --- |

(336)

Ensinnäkin Alki LP:n Starbucks US:lle maksamia maksuja rahoitetaan enemmän rojaltimaksutuloilla, joita se saa Starbucks Coffee BV:n maksamista brändirojaltimaksuista, kuin SMBV:ltä saaduilla rojaltimaksuilla (177).

177

| (337) | Toiseksi Alki LP:n Starbucks US:lle kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla maksamat maksut eivät vaikuta olevan markkinaehtoisia. Liiketoimintakonseptiin ja brändiin liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien hankkimisesta Alki LP (ja sen edeltäjä [CV1]) maksoi [30–40] miljoonaa euroa vuonna 2005, ja se myi nämä oikeudet [1–1,5] miljardilla eurolla vuonna 2014. Tällainen ero arvossa osoittanee, ettei järjestelyssä käytetty markkinaehtoista korvausta teollis- ja tekijänoikeuksista. Siksi jatkuvia rojaltimaksuja voidaan pitää brändin myynnin kompensoimisena samassa liiketoimessa, jonka arvo oli liian alhainen. |
| --- | --- |

(337)

Toiseksi Alki LP:n Starbucks US:lle kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla maksamat maksut eivät vaikuta olevan markkinaehtoisia. Liiketoimintakonseptiin ja brändiin liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien hankkimisesta Alki LP (ja sen edeltäjä [CV1]) maksoi [30–40] miljoonaa euroa vuonna 2005, ja se myi nämä oikeudet [1–1,5] miljardilla eurolla vuonna 2014. Tällainen ero arvossa osoittanee, ettei järjestelyssä käytetty markkinaehtoista korvausta teollis- ja tekijänoikeuksista. Siksi jatkuvia rojaltimaksuja voidaan pitää brändin myynnin kompensoimisena samassa liiketoimessa, jonka arvo oli liian alhainen.

| (338) | Näin ollen Starbucksin väite, jonka mukaan kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla maksettavilla maksuilla voidaan perustella, että SMBV:n ja Alki LP:n väliset rojaltimaksut ovat markkinaehtoisia, on hylättävä. |
| --- | --- |

(338)

Näin ollen Starbucksin väite, jonka mukaan kustannusten jakamista koskevan sopimuksen nojalla maksettavilla maksuilla voidaan perustella, että SMBV:n ja Alki LP:n väliset rojaltimaksut ovat markkinaehtoisia, on hylättävä.

e)   Johtopäätös rojaltimaksun markkinaehtoisuudesta

| (339) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vertailukelpoisten valvomattomien liiketoimien, etenkin useisiin Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisiin paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksiin perustuvien rojaltimaksujärjestelyjen, vertailu osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon olisi oltava nolla. Toisin sanoen tässä nimenomaisessa sopimussuhteessa ei pitäisi maksaa rojaltimaksuja näistä teollis- ja tekijänoikeuksista, koska SMBV:lle ei koidu minkäänlaista etua Alki LP:ltä lisensoitujen paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käyttämisestä. |
| --- | --- |

(339)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vertailukelpoisten valvomattomien liiketoimien, etenkin useisiin Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisiin paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksiin perustuvien rojaltimaksujärjestelyjen, vertailu osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon olisi oltava nolla. Toisin sanoen tässä nimenomaisessa sopimussuhteessa ei pitäisi maksaa rojaltimaksuja näistä teollis- ja tekijänoikeuksista, koska SMBV:lle ei koidu minkäänlaista etua Alki LP:ltä lisensoitujen paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käyttämisestä.

| (340) | Tämän johtopäätöksen perusteella tätä rojaltimaksua ei tarvitse arvioida. Arvioitaessa, miten paljon SMBV:n olisi maksettava veroa Alankomaissa, lähtökohtana olisi pidettävä SMBV:n kirjanpidon tulosta, josta ei ole vähennetty SMBV:n Alki LP:lle maksamia rojaltimaksuja paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä. Näin varmistetaan, että SMBV:n verotettava tulo vastaa integroimattomien yritysten tuloa, joiden veron määrä määritetään niiden markkinoilla kerryttämän voiton perusteella. Toisin sanoen sitä verottamatonta voittoa, jotka SMBV on maksanut Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevana rojaltimaksuna, olisi pitänyt verottaa täysimääräisesti Alankomaissa. |
| --- | --- |

(340)

Tämän johtopäätöksen perusteella tätä rojaltimaksua ei tarvitse arvioida. Arvioitaessa, miten paljon SMBV:n olisi maksettava veroa Alankomaissa, lähtökohtana olisi pidettävä SMBV:n kirjanpidon tulosta, josta ei ole vähennetty SMBV:n Alki LP:lle maksamia rojaltimaksuja paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä. Näin varmistetaan, että SMBV:n verotettava tulo vastaa integroimattomien yritysten tuloa, joiden veron määrä määritetään niiden markkinoilla kerryttämän voiton perusteella. Toisin sanoen sitä verottamatonta voittoa, jotka SMBV on maksanut Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevana rojaltimaksuna, olisi pitänyt verottaa täysimääräisesti Alankomaissa.

| (341) | Vastaavasti menetelmä, joka SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa on hyväksytty tämän maksun määrän määrittämiseen ja jonka mukaan kaikki voitot, jotka SMBV:lle kertyy [9–12] prosentin suuruisen toimintameno-osuuden lisäksi, siirretään Alki LP:lle (178), poikkeaa sellaisesta menetelmästä, jolla saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Koska tämän menetelmän soveltaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska tämä menetelmä on hyväksytty kyseisessä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(341)

Vastaavasti menetelmä, joka SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa on hyväksytty tämän maksun määrän määrittämiseen ja jonka mukaan kaikki voitot, jotka SMBV:lle kertyy [9–12] prosentin suuruisen toimintameno-osuuden lisäksi, siirretään Alki LP:lle (178), poikkeaa sellaisesta menetelmästä, jolla saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Koska tämän menetelmän soveltaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska tämä menetelmä on hyväksytty kyseisessä sopimuksessa.

178

f)   SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttamien hintojen markkinaehtoisuus

| (342) | Kuten johdanto-osan 272 kappaleessa on selitetty, SMBV:n valvottujen ja valvomattomien liiketoimien yksilöinti ja analysointi on välttämätön ensimmäinen vaihe, jotta voidaan arvioida sidossuhteessa olevien osapuolten välillä sovellettavien kaupallisten ehtojen markkinaehtoisuus siirtohinnoittelun alalla. |
| --- | --- |

(342)

Kuten johdanto-osan 272 kappaleessa on selitetty, SMBV:n valvottujen ja valvomattomien liiketoimien yksilöinti ja analysointi on välttämätön ensimmäinen vaihe, jotta voidaan arvioida sidossuhteessa olevien osapuolten välillä sovellettavien kaupallisten ehtojen markkinaehtoisuus siirtohinnoittelun alalla.

| (343) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 116 kappaleessa komissio selitti, että jos rojaltimaksu arvioitaisiin käyttämällä suoraa siirtohinnoittelumenetelmää, kuten markkinahintavertailumenetelmää, raakakahvista laskutetut hinnat olisivat se puuttuva valvottu liiketoimi, jota siirtohinnoittelussa on arvioitava, ja SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta olisi arvioitava, jotta voidaan vahvistaa, ettei tämä hinta, joka kuuluu myös SMBV:n tuloslaskelmaan, olisi liioiteltu, jolloin SMBV:n verotettava tulo pienenisi. |
| --- | --- |

(343)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 116 kappaleessa komissio selitti, että jos rojaltimaksu arvioitaisiin käyttämällä suoraa siirtohinnoittelumenetelmää, kuten markkinahintavertailumenetelmää, raakakahvista laskutetut hinnat olisivat se puuttuva valvottu liiketoimi, jota siirtohinnoittelussa on arvioitava, ja SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta olisi arvioitava, jotta voidaan vahvistaa, ettei tämä hinta, joka kuuluu myös SMBV:n tuloslaskelmaan, olisi liioiteltu, jolloin SMBV:n verotettava tulo pienenisi.

| (344) | Siirtohinnoitteluraportissa mainitaan SMBV:n ja SCTC:n välinen raakakahvin hankintasopimus yhtenä tärkeimmistä liiketoimista ja konsernin sisäisten rahavirtojen lähteistä, mutta siinä ei kuitenkaan tutkita tai analysoida, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen. |
| --- | --- |

(344)

Siirtohinnoitteluraportissa mainitaan SMBV:n ja SCTC:n välinen raakakahvin hankintasopimus yhtenä tärkeimmistä liiketoimista ja konsernin sisäisten rahavirtojen lähteistä, mutta siinä ei kuitenkaan tutkita tai analysoida, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen.

| (345) | SCTC:n raakakahvin hinnoittelutapaa kuvataan johdanto-osan 114–119 kappaleissa. Taulukossa 6 esitetään Starbucksin jaottelu SCTC:n ostaman raakakahvin voittolisästä, jonka se laskuttaa SMBV:ltä. Taulukossa 4 esitettyjen SCTC:n taloudellisten tietojen perusteella taulukossa 11 esitetään SCTC:n kirjaama todellinen voittolisä ja todellinen bruttokate, jonka se laskuttaa asiakkailtaan joka vuosi.

  Taulukko 11


  SCTC:n kirjaama raakakahvin voittolisä ja sen soveltama bruttokate
















  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Valmistus- ja hankintakulujen voittolisä | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [4,5–7,5] | [1,5–4,5] | [16,5–19,5] | [13,5–16,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |
| Valmistus- ja hankintakulujen bruttokate | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [16,5–19,5] | [16,5–19,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |

(345)

SCTC:n raakakahvin hinnoittelutapaa kuvataan johdanto-osan 114–119 kappaleissa. Taulukossa 6 esitetään Starbucksin jaottelu SCTC:n ostaman raakakahvin voittolisästä, jonka se laskuttaa SMBV:ltä. Taulukossa 4 esitettyjen SCTC:n taloudellisten tietojen perusteella taulukossa 11 esitetään SCTC:n kirjaama todellinen voittolisä ja todellinen bruttokate, jonka se laskuttaa asiakkailtaan joka vuosi.

Taulukko 11

Taulukko 11

SCTC:n kirjaama raakakahvin voittolisä ja sen soveltama bruttokate

SCTC:n kirjaama raakakahvin voittolisä ja sen soveltama bruttokate

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Valmistus- ja hankintakulujen voittolisä

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[4,5–7,5]

[1,5–4,5]

[16,5–19,5]

[13,5–16,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

Valmistus- ja hankintakulujen bruttokate

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[16,5–19,5]

[16,5–19,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

| (346) | SCTC:n vuosina 2005–2010 toimittaman raakakahvikustannusten keskimääräinen voittolisä oli [noin kolme prosenttia] verrattuna siihen, että vuosina 2011–2014 se oli [noin 18 prosenttia]. Vastaava valmistus- ja hankintakulujen bruttokate vuosina 2005–2010 oli [noin kuusi prosenttia], kun se vuosina 2011–2014 oli keskimäärin [noin 18 prosenttia]. |
| --- | --- |

(346)

SCTC:n vuosina 2005–2010 toimittaman raakakahvikustannusten keskimääräinen voittolisä oli [noin kolme prosenttia] verrattuna siihen, että vuosina 2011–2014 se oli [noin 18 prosenttia]. Vastaava valmistus- ja hankintakulujen bruttokate vuosina 2005–2010 oli [noin kuusi prosenttia], kun se vuosina 2011–2014 oli keskimäärin [noin 18 prosenttia].

| (347) | Starbucksin mukaan [noin kolmen prosentin] keskimääräinen voittolisä, jota sovellettiin vuosina 2005–2010, vastaa markkinaehtoista voittolisää. Vuodesta 2011 sovelletuista voittolisistä vähennettynä tämä voittolisä vaikuttaa johtaneen siihen, että SMBV:n kirjaama voittolisä paahtotoiminnoista on yritys X:n arvioiman vaihteluvälin mukainen eli 13–17 prosenttia paahtotoimintoihin liittyvistä valmistus- ja hankintakuluista (179).. Noin [kolmen prosentin] voittolisä on myös sen toimitukseen liittyvän korvauksen vaihteluvälin rajoissa, jonka Starbucks esitti 29 päivänä kesäkuuta 2015 toimittamassaan vertailuanalyysissa (180). Näin ollen komissio voi hyväksyä sen, että [noin kolmen prosentin] voittolisä raakakahvikustannuksiin vuosina 2005–2010 oli markkinaehtoinen. |
| --- | --- |

(347)

Starbucksin mukaan [noin kolmen prosentin] keskimääräinen voittolisä, jota sovellettiin vuosina 2005–2010, vastaa markkinaehtoista voittolisää. Vuodesta 2011 sovelletuista voittolisistä vähennettynä tämä voittolisä vaikuttaa johtaneen siihen, että SMBV:n kirjaama voittolisä paahtotoiminnoista on yritys X:n arvioiman vaihteluvälin mukainen eli 13–17 prosenttia paahtotoimintoihin liittyvistä valmistus- ja hankintakuluista (179).. Noin [kolmen prosentin] voittolisä on myös sen toimitukseen liittyvän korvauksen vaihteluvälin rajoissa, jonka Starbucks esitti 29 päivänä kesäkuuta 2015 toimittamassaan vertailuanalyysissa (180). Näin ollen komissio voi hyväksyä sen, että [noin kolmen prosentin] voittolisä raakakahvikustannuksiin vuosina 2005–2010 oli markkinaehtoinen.

179

180

| (348) | Koska Starbucks ei esittänyt päteviä perusteluja sille, että keskimääräinen voittolisä oli kasvanut [noin 18 prosenttiin] vuodesta 2011 alkaen, komissio katsoo, kuten johdanto-osan 349–357 kappaleissa on selitetty, ettei tähän korotukseen perustuvaa vähennystä SMBV:n kirjanpidon tuloksesta tule hyväksyä mainitusta vuodesta alkaen. Jos SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta olisi analysoitu siirtohinnoitteluraportissa asianmukaisesti valvottuna liiketoimena, tämä hinta olisi ollut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen mukainen, ja SMBV:n veron peruste Alankomaissa määritetään tämän sopimuksen perusteella (181). Koska raakakahvista maksettu hinta vähennetään SMBV:n kirjanpidon tuloksesta, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa olisi pitänyt määrätä markkinaehtoinen hinta vuonna 2008, jolloin siitä ei olisi voitu poiketa vuonna 2011 eikä voittolisää olisi voitu korottaa ilman tämän ennakkohinnoittelusopimuksen korvaamista tai muuttamista. |
| --- | --- |

(348)

Koska Starbucks ei esittänyt päteviä perusteluja sille, että keskimääräinen voittolisä oli kasvanut [noin 18 prosenttiin] vuodesta 2011 alkaen, komissio katsoo, kuten johdanto-osan 349–357 kappaleissa on selitetty, ettei tähän korotukseen perustuvaa vähennystä SMBV:n kirjanpidon tuloksesta tule hyväksyä mainitusta vuodesta alkaen. Jos SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta olisi analysoitu siirtohinnoitteluraportissa asianmukaisesti valvottuna liiketoimena, tämä hinta olisi ollut SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen mukainen, ja SMBV:n veron peruste Alankomaissa määritetään tämän sopimuksen perusteella (181). Koska raakakahvista maksettu hinta vähennetään SMBV:n kirjanpidon tuloksesta, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa olisi pitänyt määrätä markkinaehtoinen hinta vuonna 2008, jolloin siitä ei olisi voitu poiketa vuonna 2011 eikä voittolisää olisi voitu korottaa ilman tämän ennakkohinnoittelusopimuksen korvaamista tai muuttamista.

181

| (349) | Starbucks väittää, että voittolisän korottaminen vuonna 2011 johtui SCTC:n toimintojen kasvaneesta merkityksestä, etenkin kahvin hankintaa koskevan asiantuntemuksen lisääntymisestä sekä erityisesti kehittyvän C.A.F.E. Practices -ohjelman omistajuudesta ja sen toiminnan ylläpitämisestä. Tämä perustelu ei kuitenkaan näytä vastaavan tutkinnan aikana toimitettuja tietoja. C.A.F.E. Practices -ohjelma on toiminut vuodesta 2004 alkaen. Ja koska SCTC:n korvaus määräytyy myydyn raakakahvin perusteella, mahdollisesta kapasiteetin lisäämisestä olisi pitänyt saada korvaus. Niin kauan kuin korvaus on samana pysyvä prosenttiosuus valmistus- ja hankintakustannuksista, liikevaihdon kasvaminen johtaisi oikeasuhteiseen voittojen kasvuun. |
| --- | --- |

(349)

Starbucks väittää, että voittolisän korottaminen vuonna 2011 johtui SCTC:n toimintojen kasvaneesta merkityksestä, etenkin kahvin hankintaa koskevan asiantuntemuksen lisääntymisestä sekä erityisesti kehittyvän C.A.F.E. Practices -ohjelman omistajuudesta ja sen toiminnan ylläpitämisestä. Tämä perustelu ei kuitenkaan näytä vastaavan tutkinnan aikana toimitettuja tietoja. C.A.F.E. Practices -ohjelma on toiminut vuodesta 2004 alkaen. Ja koska SCTC:n korvaus määräytyy myydyn raakakahvin perusteella, mahdollisesta kapasiteetin lisäämisestä olisi pitänyt saada korvaus. Niin kauan kuin korvaus on samana pysyvä prosenttiosuus valmistus- ja hankintakustannuksista, liikevaihdon kasvaminen johtaisi oikeasuhteiseen voittojen kasvuun.

| (350) | Lisäksi Starbucks väittää, että vuosien 2005–2014 voittolisä oli markkinaehtoinen (182). Kesäkuun 29 päivänä 2015 toimittamissaan tiedoissa Starbucks täsmensi, että taulukko 5, jonka se oli toimittanut 13 päivänä huhtikuuta 2015, oli laadittu vertailuanalyysin perusteella. Komissio ei hyväksy tätä väitettä seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(350)

Lisäksi Starbucks väittää, että vuosien 2005–2014 voittolisä oli markkinaehtoinen (182). Kesäkuun 29 päivänä 2015 toimittamissaan tiedoissa Starbucks täsmensi, että taulukko 5, jonka se oli toimittanut 13 päivänä huhtikuuta 2015, oli laadittu vertailuanalyysin perusteella. Komissio ei hyväksy tätä väitettä seuraavista syistä.

182

| (351) | C.A.F.E. Practices -ohjelman hinnoittelusta Starbucksin 29 päivänä kesäkuuta 2015 (183) toimittamassa vertailuanalyysissa komissio toteaa ensiksi, että Starbucksin toimittamissa luvuissa on johdonmukaisuuteen liittyviä ongelmia. Huhtikuun 13 päivänä 2015 toimitetut tiedot, jotka on toisinnettu taulukossa 6, ovat ristiriidassa 29 päivänä kesäkuuta 2015 toimitettujen, taulukossa 7 esitettyjen tietojen kanssa. C.A.F.E. Practices -ohjelma esitettiin alun perin yläkvartiilissa, mutta myöhemmin Starbucks esitti sen suurimpana havaittuna arvona. Epäjohdonmukaisuuksia on myös siinä, miten oikaisukerrointa on käytetty sovitun rojaltimaksun esittämiseksi prosenttiosuutena myynnistä. Tältä osin Starbucks käyttää epätavanomaista oikaisua voidakseen esittää rojaltimaksun prosenttiosuutena kustannuksista (184). |
| --- | --- |

(351)

C.A.F.E. Practices -ohjelman hinnoittelusta Starbucksin 29 päivänä kesäkuuta 2015 (183) toimittamassa vertailuanalyysissa komissio toteaa ensiksi, että Starbucksin toimittamissa luvuissa on johdonmukaisuuteen liittyviä ongelmia. Huhtikuun 13 päivänä 2015 toimitetut tiedot, jotka on toisinnettu taulukossa 6, ovat ristiriidassa 29 päivänä kesäkuuta 2015 toimitettujen, taulukossa 7 esitettyjen tietojen kanssa. C.A.F.E. Practices -ohjelma esitettiin alun perin yläkvartiilissa, mutta myöhemmin Starbucks esitti sen suurimpana havaittuna arvona. Epäjohdonmukaisuuksia on myös siinä, miten oikaisukerrointa on käytetty sovitun rojaltimaksun esittämiseksi prosenttiosuutena myynnistä. Tältä osin Starbucks käyttää epätavanomaista oikaisua voidakseen esittää rojaltimaksun prosenttiosuutena kustannuksista (184).

183

184

| (352) | Lisäksi mainitut sopimukset (185) liittyvät teknologian lisensointiin. Tätä voitaisiin verrata tilanteeseen, jossa Starbucks lisensoi Alki LP:n kautta teknologiaa SMBV:lle, vaikka sellaisia sopimuksia, joilla kahviteknologia lisensoidaan ulkopuolisille, ei vaikuta olevan ilman kahvibrändeihin liittyvää lisenssisopimusta. SCTC ei lisensoi SMBV:lle teknologiaa, josta SMBV:n pitäisi saada korvaus ostetun raakakahvin suuremman voittolisän kautta. |
| --- | --- |

(352)

Lisäksi mainitut sopimukset (185) liittyvät teknologian lisensointiin. Tätä voitaisiin verrata tilanteeseen, jossa Starbucks lisensoi Alki LP:n kautta teknologiaa SMBV:lle, vaikka sellaisia sopimuksia, joilla kahviteknologia lisensoidaan ulkopuolisille, ei vaikuta olevan ilman kahvibrändeihin liittyvää lisenssisopimusta. SCTC ei lisensoi SMBV:lle teknologiaa, josta SMBV:n pitäisi saada korvaus ostetun raakakahvin suuremman voittolisän kautta.

185

| (353) | Toiseksi komissio toteaa, että sekä C.A.F.E. Practices -ohjelman että viljelijöiden tukikeskusten kulut olivat keskimäärin enintään [0,5–1] prosenttia SCTC:n ostaman raakakahvin arvosta (186). Nämä kulut ovat samaa suuruusluokkaa kuin [sertifiointiohjelmalle] määritetyt kulut eli [1,5–2] prosenttia ”[sertifiointiohjelman kahvituotteeseen e]” käytetyn raakakahvin hinnasta (kyseinen tuote on SMBV:n myydyin tuote) (187). C.A.F.E. Practices -ohjelma vaikuttaakin olevan eräänlainen sertifiointiohjelma, jota voi verrata paremmin [toiseen sertifiointiohjelmaan] kuin teollis- ja tekijänoikeuksien tai teknologian lisensointiin, kuten Starbucks on esittänyt. |
| --- | --- |

(353)

Toiseksi komissio toteaa, että sekä C.A.F.E. Practices -ohjelman että viljelijöiden tukikeskusten kulut olivat keskimäärin enintään [0,5–1] prosenttia SCTC:n ostaman raakakahvin arvosta (186). Nämä kulut ovat samaa suuruusluokkaa kuin [sertifiointiohjelmalle] määritetyt kulut eli [1,5–2] prosenttia ”[sertifiointiohjelman kahvituotteeseen e]” käytetyn raakakahvin hinnasta (kyseinen tuote on SMBV:n myydyin tuote) (187). C.A.F.E. Practices -ohjelma vaikuttaakin olevan eräänlainen sertifiointiohjelma, jota voi verrata paremmin [toiseen sertifiointiohjelmaan] kuin teollis- ja tekijänoikeuksien tai teknologian lisensointiin, kuten Starbucks on esittänyt.

186

187

| (354) | Lisäksi SMBV:n myymälöille myymien kahvituotteiden hinnat määräytyvät kustannusperusteisesti, kuten johdanto-osan 96 kappaleessa on selitetty. Näin ollen komissio katsoo, että toisin kuin Starbucks väittää, C.A.F.E. Practices -ohjelman välittömät ja välilliset kustannukset ovat sopivampi tapa käsitellä ohjelman markkinaehtoista hinnoittelua SMBV:ltä laskutetun raakakahvin hintoihin nähden. |
| --- | --- |

(354)

Lisäksi SMBV:n myymälöille myymien kahvituotteiden hinnat määräytyvät kustannusperusteisesti, kuten johdanto-osan 96 kappaleessa on selitetty. Näin ollen komissio katsoo, että toisin kuin Starbucks väittää, C.A.F.E. Practices -ohjelman välittömät ja välilliset kustannukset ovat sopivampi tapa käsitellä ohjelman markkinaehtoista hinnoittelua SMBV:ltä laskutetun raakakahvin hintoihin nähden.

| (355) | Taulukossa 6 esitetyn rahoituskorotuksen osalta komissio toteaa, että käytetyllä menetelmällä ei voida laskea käyttöpääoman kustannuksia, koska asiakkaiden velkoja, jotka vaikuttavat normaalissa liiketoiminnassa saamisten ja vaihto-omaisuuden rahoittamiseen, ei vähennetä arvioidusta rahoitettavasta määrästä (188). Starbucks mahdollisesti katsoo, että rahoituskulut on lisättävä, koska arvioituja toimituskustannuksia koskevat sopimukset perustuvat ostoagentteihin, jotka eivät välttämättä omista myytyjä hyödykkeitä. Tätä ei ole kuitenkaan arvioitu tai näytetty toteen Starbucksin toimittamassa analyysissa. Sen vuoksi Starbucksin käyttämään korotukseen verrattava rahoituskorotus ei vaikuta perustellulta. |
| --- | --- |

(355)

Taulukossa 6 esitetyn rahoituskorotuksen osalta komissio toteaa, että käytetyllä menetelmällä ei voida laskea käyttöpääoman kustannuksia, koska asiakkaiden velkoja, jotka vaikuttavat normaalissa liiketoiminnassa saamisten ja vaihto-omaisuuden rahoittamiseen, ei vähennetä arvioidusta rahoitettavasta määrästä (188). Starbucks mahdollisesti katsoo, että rahoituskulut on lisättävä, koska arvioituja toimituskustannuksia koskevat sopimukset perustuvat ostoagentteihin, jotka eivät välttämättä omista myytyjä hyödykkeitä. Tätä ei ole kuitenkaan arvioitu tai näytetty toteen Starbucksin toimittamassa analyysissa. Sen vuoksi Starbucksin käyttämään korotukseen verrattava rahoituskorotus ei vaikuta perustellulta.

188

| (356) | Kolmanneksi kuvassa 4 näytetään Sveitsin frangein, mikä vaikutus voittolisän suurentamisella vuonna 2011 on ollut SCTC:n voittoihin. Lisäksi kuvassa 4 esitetään SCTC:n toimintamenot, joissa ei näy sellaista korotusta, joka olisi ollut odotettavissa, jos SCTC:n merkitys olisi kasvanut, kuten Starbucks väittää. Prosenttiosuutena kokonaiskustannuksista esitetyt toimintamenot pysyivät vakaina, joten ne olisi katettu valmistus- ja hankintakuluihin liittyvällä korvauksella. Voittolisän korottaminen [noin kolmesta prosentista] keskimäärin [noin 18 prosenttiin] vuosina 2005–2010 ja 2011–2014 (189) johti siihen, että SCTC:n voitto nelinkertaistui, kuten kuvasta 4 näkyy.

  Kuva 4


  SCTC:n kannattavuus




  voitto ennen veroja, CHF (vasen akseli)
  toimintakulut (pl.varaukset) / kokonaiskulut prosentteina (oikea akseli)
  Sveitsin frangia (CHF)
  bruttokate (myynti - COGS), CHF (vasen akseli)
  toimintakulut (pl. varaukset), CHF (vasen akseli)
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 |
| --- | --- |

(356)

Kolmanneksi kuvassa 4 näytetään Sveitsin frangein, mikä vaikutus voittolisän suurentamisella vuonna 2011 on ollut SCTC:n voittoihin. Lisäksi kuvassa 4 esitetään SCTC:n toimintamenot, joissa ei näy sellaista korotusta, joka olisi ollut odotettavissa, jos SCTC:n merkitys olisi kasvanut, kuten Starbucks väittää. Prosenttiosuutena kokonaiskustannuksista esitetyt toimintamenot pysyivät vakaina, joten ne olisi katettu valmistus- ja hankintakuluihin liittyvällä korvauksella. Voittolisän korottaminen [noin kolmesta prosentista] keskimäärin [noin 18 prosenttiin] vuosina 2005–2010 ja 2011–2014 (189) johti siihen, että SCTC:n voitto nelinkertaistui, kuten kuvasta 4 näkyy.

189

Kuva 4

Kuva 4

SCTC:n kannattavuus

SCTC:n kannattavuus

voitto ennen veroja, CHF (vasen akseli)

toimintakulut (pl.varaukset) / kokonaiskulut prosentteina (oikea akseli)

Sveitsin frangia (CHF)

bruttokate (myynti - COGS), CHF (vasen akseli)

toimintakulut (pl. varaukset), CHF (vasen akseli)

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

| (357) | Epäselvyyksien välttämiseksi komissio toteaa, että SMBV:n paahtotoiminnan tappiollisuus vuodesta 2010 alkaen voidaan suhteuttaa SCTC:n raakakahvista maksamien kustannusten voittolisän korotukseen (190), kuten kuvassa 5 näytetään.

  Kuva 5


  SMBV:n paahtotoiminnan kannattavuus




  22,8 million
  1 million
  1,7 million
  2,5 million
  [16,5 – 19,5] %
  [16,5 – 19,5] %
  [19,5 – 22,5] %
  5,8 million
  12,4 million
  24,3 million
  [16,5 – 19,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  20 %
  15 %
  10 %
  5 %
  0 %
  – 5 %
  – 10 %
  – 15 %
  SMBV:n bruttovoitto, paahtotoiminta (vasen akseli)
  SMBV:n bruttotappio, paahtotoiminta(vasen akseli)
  SMBV:n Alki LP:lle vuonna 2008 annetun päätöksen nojalla maksama rojalti (vasen akseli)
  SCTC:n raakapavuista saama kate Sveitsissä (oikea akseli)
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  30 000 000
  25 000 000
  20 000 000
  15 000 000
  10 000 000
  5 000 000
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000 |
| --- | --- |

(357)

Epäselvyyksien välttämiseksi komissio toteaa, että SMBV:n paahtotoiminnan tappiollisuus vuodesta 2010 alkaen voidaan suhteuttaa SCTC:n raakakahvista maksamien kustannusten voittolisän korotukseen (190), kuten kuvassa 5 näytetään.

190

Kuva 5

Kuva 5

SMBV:n paahtotoiminnan kannattavuus

SMBV:n paahtotoiminnan kannattavuus

22,8 million

1 million

1,7 million

2,5 million

[16,5 – 19,5] %

[16,5 – 19,5] %

[19,5 – 22,5] %

5,8 million

12,4 million

24,3 million

[16,5 – 19,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

20 %

15 %

10 %

5 %

0 %

– 5 %

– 10 %

– 15 %

SMBV:n bruttovoitto, paahtotoiminta (vasen akseli)

SMBV:n bruttotappio, paahtotoiminta(vasen akseli)

SMBV:n Alki LP:lle vuonna 2008 annetun päätöksen nojalla maksama rojalti (vasen akseli)

SCTC:n raakapavuista saama kate Sveitsissä (oikea akseli)

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

30 000 000

25 000 000

20 000 000

15 000 000

10 000 000

5 000 000

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

| (358) | Näiden havaintojen perusteella komissio katsoo, että jotta saataisiin luotettava arvio markkinaehtoisesta voittolisästä vuodesta 2011 alkaen, vuosien 2005–2010 voittolisään, joka oli keskimäärin [noin kolme prosenttia], olisi lisättävä C.A.F.E. Practices -ohjelman kustannukset ja [sertifiointiohjelmaan] valitsemisen kulut. [Sertifiointiohjelmaan] valitsemisen kulut olivat [1–1,5] prosenttia SCTC:n ostaman raakakahvin kustannuksista vuoden 2014 lopussa, ja ne olivat noin [0,5–1] prosenttia hinnasta, joka SMBV:ltä laskutettiin (191). Markkinaehtoinen voittolisä, jonka SCTC ilmoitti vuonna 2011 alkavalle ajanjaksolle, olisi näin ollen [noin kuusi prosenttia] SCTC:n ostaman raakakahvin kustannuksista, mikä vastaa [noin yhdeksän prosentin] bruttokatetta SCTC:n valmistus- ja hankintakuluille, ja SCTC laskutti tämän siis SMBV:ltä. Vuosina 2011–2014 sovellettu [noin 18 prosentin] keskimääräinen voittolisä SCTC:n SMBV:lle toimittaman raakakahvin kustannuksiin ei ole luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta, eikä se ole markkinaehtoperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(358)

Näiden havaintojen perusteella komissio katsoo, että jotta saataisiin luotettava arvio markkinaehtoisesta voittolisästä vuodesta 2011 alkaen, vuosien 2005–2010 voittolisään, joka oli keskimäärin [noin kolme prosenttia], olisi lisättävä C.A.F.E. Practices -ohjelman kustannukset ja [sertifiointiohjelmaan] valitsemisen kulut. [Sertifiointiohjelmaan] valitsemisen kulut olivat [1–1,5] prosenttia SCTC:n ostaman raakakahvin kustannuksista vuoden 2014 lopussa, ja ne olivat noin [0,5–1] prosenttia hinnasta, joka SMBV:ltä laskutettiin (191). Markkinaehtoinen voittolisä, jonka SCTC ilmoitti vuonna 2011 alkavalle ajanjaksolle, olisi näin ollen [noin kuusi prosenttia] SCTC:n ostaman raakakahvin kustannuksista, mikä vastaa [noin yhdeksän prosentin] bruttokatetta SCTC:n valmistus- ja hankintakuluille, ja SCTC laskutti tämän siis SMBV:ltä. Vuosina 2011–2014 sovellettu [noin 18 prosentin] keskimääräinen voittolisä SCTC:n SMBV:lle toimittaman raakakahvin kustannuksiin ei ole luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta, eikä se ole markkinaehtoperiaatteen mukainen.

191

| (359) | Koska siirtohinnoitteluraportissa ei tutkita tai analysoida, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen, raportissa ehdotettu menetelmä, jolla määritettäisiin SMBV:n verotettava tulo, poikkeaa sellaisesta menetelmästä, josta saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Koska tämän menetelmän soveltaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska tämä menetelmä on hyväksytty kyseisessä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(359)

Koska siirtohinnoitteluraportissa ei tutkita tai analysoida, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen, raportissa ehdotettu menetelmä, jolla määritettäisiin SMBV:n verotettava tulo, poikkeaa sellaisesta menetelmästä, josta saadaan luotettava arvio markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Koska tämän menetelmän soveltaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska tämä menetelmä on hyväksytty kyseisessä sopimuksessa.

g)   Johtopäätös SMBV:n ennakkohinnoittelusopimukseen perustuvasta valikoivasta edusta

| (360) | Kuten johdanto-osan 339–341 kappaleissa on todettu, komissio katsoo, että vertailu, jossa on käytetty vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia, etenkin sellaisia teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointijärjestelyjä, joita on useissa Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksissa, osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon tulisi olla nolla. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, jossa on vahvistettu rojaltimaksun suuruuden määrittämisen menetelmä, jonka mukaan kaikki [9–12] prosentin osuuden toimintamenoista ylittävät SMBV:n voitot siirretään Alki LP:lle (192), koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(360)

Kuten johdanto-osan 339–341 kappaleissa on todettu, komissio katsoo, että vertailu, jossa on käytetty vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia, etenkin sellaisia teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointijärjestelyjä, joita on useissa Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksissa, osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon tulisi olla nolla. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, jossa on vahvistettu rojaltimaksun suuruuden määrittämisen menetelmä, jonka mukaan kaikki [9–12] prosentin osuuden toimintamenoista ylittävät SMBV:n voitot siirretään Alki LP:lle (192), koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

192

| (361) | Siirtohinnoitteluraportissa ei myöskään tutkittu tai analysoitu, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen. Tämä tarkoittaa sitä, että tässä raportissa ehdotetusta menetelmästä, joka on vahvistettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ja jolla määritetään SMBV:n verotettava tulo Alankomaissa, koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(361)

Siirtohinnoitteluraportissa ei myöskään tutkittu tai analysoitu, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen. Tämä tarkoittaa sitä, että tässä raportissa ehdotetusta menetelmästä, joka on vahvistettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa ja jolla määritetään SMBV:n verotettava tulo Alankomaissa, koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

9.2.3.4   SMBV määriteltiin siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti toiminnoiltaan vähiten monimutkaiseksi yritykseksi

SMBV määriteltiin siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti toiminnoiltaan vähiten monimutkaiseksi yritykseksi

| (362) | Kuten johdanto-osan 282 kappaleessa on selitetty, tämänkaltainen toimintojen vertailuun tukeutuminen on perusteltua vain silloin, jos on mahdotonta vertailla tiettyä konserninsisäistä liiketoimea, jota varten ennakkohinnoittelusopimusta on pyydetty (ottaen huomioon toteutetut toimet), samankaltaisiin valvomattomiin liiketoimiin. Kuten 9.2.3.3 kohdassa on selostettu, komissio katsoo, että useisiin Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisiin paahto-, valmistus- ja jakelusopimukseen sisältyvät rojaltimaksujärjestelyt ovat valvomattomia liiketoimia, joita voidaan verrata SMBV:n ja Alki LP:n rojaltimaksujärjestelyyn, joka perustuu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimukseen. |
| --- | --- |

(362)

Kuten johdanto-osan 282 kappaleessa on selitetty, tämänkaltainen toimintojen vertailuun tukeutuminen on perusteltua vain silloin, jos on mahdotonta vertailla tiettyä konserninsisäistä liiketoimea, jota varten ennakkohinnoittelusopimusta on pyydetty (ottaen huomioon toteutetut toimet), samankaltaisiin valvomattomiin liiketoimiin. Kuten 9.2.3.3 kohdassa on selostettu, komissio katsoo, että useisiin Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisiin paahto-, valmistus- ja jakelusopimukseen sisältyvät rojaltimaksujärjestelyt ovat valvomattomia liiketoimia, joita voidaan verrata SMBV:n ja Alki LP:n rojaltimaksujärjestelyyn, joka perustuu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimukseen.

| (363) | Rajoittamatta sen päätelmän soveltamista, ettei tässä tapauksessa tehty toimintojen vertailua, komissio lisäksi toteaa, että siirtohinnoitteluraportin analyysista, jossa arvioitiin liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa toteutettuja toimintoja, ei saada luotettava arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(363)

Rajoittamatta sen päätelmän soveltamista, ettei tässä tapauksessa tehty toimintojen vertailua, komissio lisäksi toteaa, että siirtohinnoitteluraportin analyysista, jossa arvioitiin liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa toteutettuja toimintoja, ei saada luotettava arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti.

| (364) | Jotta voidaan arvioida toiminnoista saatavan korvauksen markkinaehtoisuutta, siirtohinnoitteluraportissa olisi pitänyt vertailla jokaisen osapuolen toteuttamia toimintoja niihin liittyviin liiketoimiin. |
| --- | --- |

(364)

Jotta voidaan arvioida toiminnoista saatavan korvauksen markkinaehtoisuutta, siirtohinnoitteluraportissa olisi pitänyt vertailla jokaisen osapuolen toteuttamia toimintoja niihin liittyviin liiketoimiin.

| (365) | Yksipuolisilla siirtohinnoittelumenetelmillä, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmällä, analysoidaan siirtohinnoittelua varten vain ”arvioitavan osapuolen” korvaus riippumatta muiden liiketoimen osapuolten saamasta korvauksesta. Olettaen, että SMBV:n ”toiminta on vähemmän monimutkaista” SMBV:n ja Alki LP:n välisessä suhteessa, Starbucksin veroneuvoja piti SMBV:tä ”arvioitavana osapuolena” eikä ottanut huomioon, onko Alki LP:lle jaettava jäännösvoitto oikeasuhteinen Alki LP:n toimintoihin, riskeihin ja varoihin nähden. Starbucks perustelee tätä valintaa sillä, ettei SMBV omista arvokkaita teollis- ja tekijänoikeuksia eikä sille koidu huomattavia liiketoiminnallisia riskejä tavanomaisten toimien toteuttamisessa, joten SMBV on vähemmän monimutkainen yritys tässä suhteessa (193). |
| --- | --- |

(365)

Yksipuolisilla siirtohinnoittelumenetelmillä, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmällä, analysoidaan siirtohinnoittelua varten vain ”arvioitavan osapuolen” korvaus riippumatta muiden liiketoimen osapuolten saamasta korvauksesta. Olettaen, että SMBV:n ”toiminta on vähemmän monimutkaista” SMBV:n ja Alki LP:n välisessä suhteessa, Starbucksin veroneuvoja piti SMBV:tä ”arvioitavana osapuolena” eikä ottanut huomioon, onko Alki LP:lle jaettava jäännösvoitto oikeasuhteinen Alki LP:n toimintoihin, riskeihin ja varoihin nähden. Starbucks perustelee tätä valintaa sillä, ettei SMBV omista arvokkaita teollis- ja tekijänoikeuksia eikä sille koidu huomattavia liiketoiminnallisia riskejä tavanomaisten toimien toteuttamisessa, joten SMBV on vähemmän monimutkainen yritys tässä suhteessa (193).

193

| (366) | Starbucksin päätelmä kuitenkin osoittaa toimintojen monimutkaisuuden ja aiheutuvien riskien välisen ristiriidan. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdassa (194) selitetään, että liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa ”arvioitava osapuoli” on valittava johdonmukaisesti liiketoimen toiminnallisen analyysin kanssa (195). Yleissääntö on se, että ”arvioitava osapuoli” on se, johon siirtohinnoittelumenetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jolle löytyy luotettavimpia vertailukohtia. Useimmiten tällainen osapuoli on se, josta laadittava toiminnan analyysi on vähiten monimutkainen. |
| --- | --- |

(366)

Starbucksin päätelmä kuitenkin osoittaa toimintojen monimutkaisuuden ja aiheutuvien riskien välisen ristiriidan. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdassa (194) selitetään, että liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa ”arvioitava osapuoli” on valittava johdonmukaisesti liiketoimen toiminnallisen analyysin kanssa (195). Yleissääntö on se, että ”arvioitava osapuoli” on se, johon siirtohinnoittelumenetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jolle löytyy luotettavimpia vertailukohtia. Useimmiten tällainen osapuoli on se, josta laadittava toiminnan analyysi on vähiten monimutkainen.

194

195

| (367) | Monimutkaisuus ja riski ovat kaksi eri asiaa, vaikka toiminnan analyysissa on arvioitava myös riskejä. Monimutkaisuutta on arvioitava suhteellisesti eli vertaamalla osapuolta muihin liiketoimien osapuoliin. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdassa tarkoitetaan arvioitavan osapuolen valinnan yhteydessä ”vähemmän” monimutkaista toimintaa eikä siis absoluuttisesti sellaista toimintaa, joka ei ole monimutkaista (196). Vaatimus arvioida toimintojen monimutkaisuutta verrattuna muihin liiketoimien osapuoliin sisältyy myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.21, 1.22 ja 1.23 kohtaan. Kun siirtohinnoittelun yhteydessä käytetään liiketoiminettomarginaalimenetelmää, on siis analysoitava myös liiketoimen toisen osapuolen, tässä tapauksessa Alki LP:n, toiminnot. Alankomaiden verohallinnon saatavilla oli tietoja Alki LP:n toiminnoista, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta koskeva pyyntö tehtiin. |
| --- | --- |

(367)

Monimutkaisuus ja riski ovat kaksi eri asiaa, vaikka toiminnan analyysissa on arvioitava myös riskejä. Monimutkaisuutta on arvioitava suhteellisesti eli vertaamalla osapuolta muihin liiketoimien osapuoliin. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdassa tarkoitetaan arvioitavan osapuolen valinnan yhteydessä ”vähemmän” monimutkaista toimintaa eikä siis absoluuttisesti sellaista toimintaa, joka ei ole monimutkaista (196). Vaatimus arvioida toimintojen monimutkaisuutta verrattuna muihin liiketoimien osapuoliin sisältyy myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.21, 1.22 ja 1.23 kohtaan. Kun siirtohinnoittelun yhteydessä käytetään liiketoiminettomarginaalimenetelmää, on siis analysoitava myös liiketoimen toisen osapuolen, tässä tapauksessa Alki LP:n, toiminnot. Alankomaiden verohallinnon saatavilla oli tietoja Alki LP:n toiminnoista, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta koskeva pyyntö tehtiin.

196

| (368) | Jos asiaankuuluvista liiketoimista voidaan tehdä suoria havaintoja, niitä pitäisi käyttää vertailukelpoisiin liiketoimiin osallistuvan yrityksen korvauksen määrittämisessä (197). Komissio korostaa 9.2.3.3 kohdassa, että markkinaehtoisen korvauksen määrittämisessä pitäisi olla käytettävissä suoria vertailukohtia. |
| --- | --- |

(368)

Jos asiaankuuluvista liiketoimista voidaan tehdä suoria havaintoja, niitä pitäisi käyttää vertailukelpoisiin liiketoimiin osallistuvan yrityksen korvauksen määrittämisessä (197). Komissio korostaa 9.2.3.3 kohdassa, että markkinaehtoisen korvauksen määrittämisessä pitäisi olla käytettävissä suoria vertailukohtia.

197

| (369) | Seuraavassa kohdassa komissio kuitenkin analysoi niiden konserniin kuuluvien yritysten suhteellista monimutkaisuutta, jotka osallistuvat liiketoimiin SMBV:n kanssa. |
| --- | --- |

(369)

Seuraavassa kohdassa komissio kuitenkin analysoi niiden konserniin kuuluvien yritysten suhteellista monimutkaisuutta, jotka osallistuvat liiketoimiin SMBV:n kanssa.

| (370) | Ennen muuta SMBV tekee paljon muutakin kuin vain paahtaa kahvia. Tämän vuoksi siirtohinnoittelua varten on vaikea löytää sopivia vertailukohtia (198). Lisäksi SMBV:n paahtotoiminta on ratkaisevan tärkeää kahvin tuottajille. SMBV myös tekee tai ostaa markkinatutkimusta, omistaa teollis- ja tekijänoikeuksia ja laatii sopimuksia sopimusvalmistajien kanssa. Hinnoitteluvastuita ei ole määritetty selvästi, ja SMBV:llä vaikuttaa olevan mahdollisuus hallita myydyistä hyödykkeistä saatavia hintoja jonkin verran. |
| --- | --- |

(370)

Ennen muuta SMBV tekee paljon muutakin kuin vain paahtaa kahvia. Tämän vuoksi siirtohinnoittelua varten on vaikea löytää sopivia vertailukohtia (198). Lisäksi SMBV:n paahtotoiminta on ratkaisevan tärkeää kahvin tuottajille. SMBV myös tekee tai ostaa markkinatutkimusta, omistaa teollis- ja tekijänoikeuksia ja laatii sopimuksia sopimusvalmistajien kanssa. Hinnoitteluvastuita ei ole määritetty selvästi, ja SMBV:llä vaikuttaa olevan mahdollisuus hallita myydyistä hyödykkeistä saatavia hintoja jonkin verran.

198

| (371) | Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa ilmoittaman mukaan SMBV:n paahtotoiminta on luonteeltaan tavanomaista. Tämä on ristiriidassa kilpailijoiden toimittamiin tietoihin nähden, sillä kolme neljästä komission markkinatietopyynnön saaneesta kilpailijasta ei ole ulkoistanut paahtamista. Kaksi näistä kilpailijoista ilmoitti pitävänsä paahtotoimintaa ratkaisevan tärkeänä, minkä vuoksi ne periaatteessa katsovat, ettei sitä voi antaa alihankkijan tehtäväksi (199). Se, että paahtotoiminta on tärkeää, ei välttämättä tarkoita, että se olisi myös hyvin monimutkaista. |
| --- | --- |

(371)

Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa ilmoittaman mukaan SMBV:n paahtotoiminta on luonteeltaan tavanomaista. Tämä on ristiriidassa kilpailijoiden toimittamiin tietoihin nähden, sillä kolme neljästä komission markkinatietopyynnön saaneesta kilpailijasta ei ole ulkoistanut paahtamista. Kaksi näistä kilpailijoista ilmoitti pitävänsä paahtotoimintaa ratkaisevan tärkeänä, minkä vuoksi ne periaatteessa katsovat, ettei sitä voi antaa alihankkijan tehtäväksi (199). Se, että paahtotoiminta on tärkeää, ei välttämättä tarkoita, että se olisi myös hyvin monimutkaista.

199

| (372) | Siitä huolimatta SMBV:n tapauksessa sen toimintamenojen analyysi osoittaa, että markkinatutkimuksen kulut ovat olleet huomattavat (200). Lisäksi aineettomien hyödykkeiden poistot ovat yksi SMBV:n merkittävimmistä toimintamenoeristä. SMBV tekee markkinatutkimusta ja omistaa huomattavia teollis- ja tekijänoikeuksia, joita se hankki vuonna 2012 lisää neljän miljoonan euron arvosta. Tavanomainen valmistaja ei harjoita tällaisia toimia. |
| --- | --- |

(372)

Siitä huolimatta SMBV:n tapauksessa sen toimintamenojen analyysi osoittaa, että markkinatutkimuksen kulut ovat olleet huomattavat (200). Lisäksi aineettomien hyödykkeiden poistot ovat yksi SMBV:n merkittävimmistä toimintamenoeristä. SMBV tekee markkinatutkimusta ja omistaa huomattavia teollis- ja tekijänoikeuksia, joita se hankki vuonna 2012 lisää neljän miljoonan euron arvosta. Tavanomainen valmistaja ei harjoita tällaisia toimia.

200

| (373) | Alankomaat väittää, että nämä ohjelmistolisenssimaksuihin ja tavanomaisiin tietojärjestelmiin liittyviin lisenssimaksuihin liittyvät menot eivät sinänsä todista, että SMBV hyödyntäisi arvokkaita teollis- ja tekijänoikeuksia. Esimerkiksi yritys Y, joka on sopimusvalmistaja, maksaa lisenssejä tietojärjestelmistä (201). SMBV:n osalta teollis- ja tekijänoikeuksien poistoihin liittyvät maksut eivät kuitenkaan liity tällaisiin ohjelmistomaksuihin, kun otetaan huomioon, että SMBV:n kirjanpidossa ne on kirjattu erilliseksi menoeräksi (202). |
| --- | --- |

(373)

Alankomaat väittää, että nämä ohjelmistolisenssimaksuihin ja tavanomaisiin tietojärjestelmiin liittyviin lisenssimaksuihin liittyvät menot eivät sinänsä todista, että SMBV hyödyntäisi arvokkaita teollis- ja tekijänoikeuksia. Esimerkiksi yritys Y, joka on sopimusvalmistaja, maksaa lisenssejä tietojärjestelmistä (201). SMBV:n osalta teollis- ja tekijänoikeuksien poistoihin liittyvät maksut eivät kuitenkaan liity tällaisiin ohjelmistomaksuihin, kun otetaan huomioon, että SMBV:n kirjanpidossa ne on kirjattu erilliseksi menoeräksi (202).

201

202

| (374) | Pelkästään näistä seikoista ei voida päätellä, ettei SMBV:n toiminta ole vähemmän monimutkaista. Tässä yhteydessä on arvioitava myös Alki LP:n toimintojen monimutkaisuutta. |
| --- | --- |

(374)

Pelkästään näistä seikoista ei voida päätellä, ettei SMBV:n toiminta ole vähemmän monimutkaista. Tässä yhteydessä on arvioitava myös Alki LP:n toimintojen monimutkaisuutta.

| (375) | Alki LP:n toiminnat on arvioitu johdanto-osan 324–329 kappaleissa. Tämän arvioinnin mukaan Alki LP:n toimintakapasiteetti on erittäin vähäinen tai olematon: sillä ei ole yhtään työntekijää eikä sen yhtiökumppaneilla ole yhtään työntekijää. |
| --- | --- |

(375)

Alki LP:n toiminnat on arvioitu johdanto-osan 324–329 kappaleissa. Tämän arvioinnin mukaan Alki LP:n toimintakapasiteetti on erittäin vähäinen tai olematon: sillä ei ole yhtään työntekijää eikä sen yhtiökumppaneilla ole yhtään työntekijää.

| (376) | Näin ollen komissio katsoo, että Starbucksin veroneuvoja oli määrittänyt SMBV:n toiminnan perusteettomasti vähemmän monimutkaiseksi kuin Alki LP:n siirtohinnoitteluanalyysin yhteydessä. |
| --- | --- |

(376)

Näin ollen komissio katsoo, että Starbucksin veroneuvoja oli määrittänyt SMBV:n toiminnan perusteettomasti vähemmän monimutkaiseksi kuin Alki LP:n siirtohinnoitteluanalyysin yhteydessä.

| (377) | Koska SMBV:n veron perusteen määrittämismenetelmä siirtohinnoitteluraportissa pohjautui siihen virheelliseen olettamukseen, että SMBV olisi liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa ”arvioitava osapuoli”, tällä menetelmällä ei saada luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Tämä menetelmä on vahvistettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, joten SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon tässä järjestelmässä määrittävät markkinat. Näin ollen tästä ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua SMBV:lle. |
| --- | --- |

(377)

Koska SMBV:n veron perusteen määrittämismenetelmä siirtohinnoitteluraportissa pohjautui siihen virheelliseen olettamukseen, että SMBV olisi liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa ”arvioitava osapuoli”, tällä menetelmällä ei saada luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Tämä menetelmä on vahvistettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa, joten SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon tässä järjestelmässä määrittävät markkinat. Näin ollen tästä ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua SMBV:lle.

9.2.3.5   Siirtohinnoitteluraportissa sovelletaan liiketoiminettomarginaalimenetelmää virheellisesti

Siirtohinnoitteluraportissa sovelletaan liiketoiminettomarginaalimenetelmää virheellisesti

| (378) | Edellisissä kohdissa komissio osoitti, ettei siirtohinnoitteluraportissa myöskään selvitetä, onko SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä maksama rojaltimaksu markkinaehtoinen. Tämä on se konserninsisäinen liiketoimi, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus pyydettiin ja laadittiin (203). Komissio myös osoitti, että kaikkien konsernin yritysten monimutkaisuus arvioidaan siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamista varten. Riippumatta näistä päätelmistä, joiden perusteella komissio voi jo sinänsä todeta, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle valikoivaa etua, koska sen verojen määrä Alankomaissa pienenee, komissio toteaa epäselvyyksien välttämiseksi, että Starbucksin veroneuvoja sovelsi liiketoiminettomarginaalimenetelmää siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti. |
| --- | --- |

(378)

Edellisissä kohdissa komissio osoitti, ettei siirtohinnoitteluraportissa myöskään selvitetä, onko SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta lisenssistä maksama rojaltimaksu markkinaehtoinen. Tämä on se konserninsisäinen liiketoimi, jota varten SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus pyydettiin ja laadittiin (203). Komissio myös osoitti, että kaikkien konsernin yritysten monimutkaisuus arvioidaan siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamista varten. Riippumatta näistä päätelmistä, joiden perusteella komissio voi jo sinänsä todeta, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle valikoivaa etua, koska sen verojen määrä Alankomaissa pienenee, komissio toteaa epäselvyyksien välttämiseksi, että Starbucksin veroneuvoja sovelsi liiketoiminettomarginaalimenetelmää siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti.

203

a)   Starbucksin veroneuvoja määritti SMBV:n päätoiminnot siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti

| (379) | Siirtohinnoittelua varten siirtohinnoittelumenetelmä määritetään ja vertailukohdat valitaan sen yrityksen toiminnan analyysin perusteella, jolle ennakkohinnoittelusopimusta pyydetään. Starbucksin veroneuvojan laatiman toiminnan analyysin mukaan SMBV:n ensisijainen toiminnallinen tehtävä Starbucks-konsernissa liittyy paahto- ja valmistustoimiin (204). Tämän olettamuksen perusteella veroneuvoja katsoo, että SMBV on pieniriskinen kahvinvalmistaja, joka toteuttaa tavanomaisia toimintoja ja on näin ollen liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamisen kannalta ”vähiten monimutkainen yritys”. |
| --- | --- |

(379)

Siirtohinnoittelua varten siirtohinnoittelumenetelmä määritetään ja vertailukohdat valitaan sen yrityksen toiminnan analyysin perusteella, jolle ennakkohinnoittelusopimusta pyydetään. Starbucksin veroneuvojan laatiman toiminnan analyysin mukaan SMBV:n ensisijainen toiminnallinen tehtävä Starbucks-konsernissa liittyy paahto- ja valmistustoimiin (204). Tämän olettamuksen perusteella veroneuvoja katsoo, että SMBV on pieniriskinen kahvinvalmistaja, joka toteuttaa tavanomaisia toimintoja ja on näin ollen liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamisen kannalta ”vähiten monimutkainen yritys”.

204

| (380) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio epäili, että Alankomaat oli virheellisesti hyväksynyt SMBV:n luokituksen pieniriskiseksi sopimusvalmistajaksi siirtohinnoitteluraportissa (205). |
| --- | --- |

(380)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio epäili, että Alankomaat oli virheellisesti hyväksynyt SMBV:n luokituksen pieniriskiseksi sopimusvalmistajaksi siirtohinnoitteluraportissa (205).

205

| (381) | Alankomaiden ja Starbucksin tutkinnan aikana toimittamien tietojen perusteella komissio katsoo, että veroneuvoja oli nimennyt SMBV:n virheellisesti pieniriskiseksi valmistajaksi. SMBV:n tuottoja koskevat tiedot nimittäin osoittavat, ettei paahtaminen ole SMBV:n pääasiallinen tulonlähde. Taulukon 2 mukaan paahdetun kahvin myyntitulot, kuten ne on ilmoitettu kohdassa ”TUOTTO: PAKATTU KAHVI” (206), ovat vain [15–20] prosenttia SMBV:n tuotoista vuosina 2013 ja 2014. Vuonna 2007, jolloin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin, tämä osuus oli samalla tasolla eli [15–20] prosenttia. |
| --- | --- |

(381)

Alankomaiden ja Starbucksin tutkinnan aikana toimittamien tietojen perusteella komissio katsoo, että veroneuvoja oli nimennyt SMBV:n virheellisesti pieniriskiseksi valmistajaksi. SMBV:n tuottoja koskevat tiedot nimittäin osoittavat, ettei paahtaminen ole SMBV:n pääasiallinen tulonlähde. Taulukon 2 mukaan paahdetun kahvin myyntitulot, kuten ne on ilmoitettu kohdassa ”TUOTTO: PAKATTU KAHVI” (206), ovat vain [15–20] prosenttia SMBV:n tuotoista vuosina 2013 ja 2014. Vuonna 2007, jolloin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin, tämä osuus oli samalla tasolla eli [15–20] prosenttia.

206

| (382) | Sen sijaan SMBV:n Alankomaissa kirjatuista tuotoista suurin osa on peräisin muusta toiminnasta kuin paahtamisesta. Esimerkiksi SMBV:n jälleenmyyntitoiminta, jolla Alankomaat ja Starbucks tarkoittavat logistiikka- ja hallintopalvelujen tarjoamista (207), vaikuttaa merkittävämmältä kuin paahtotoiminta, ja sen osuus SMBV:n tuotoista vuosina 2013 ja 2014 oli [80–85] prosenttia. Vuonna 2007 tämä osuus oli niiden tietojen mukaan, jotka olivat saatavilla, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pyydettiin, oli [75–80] prosenttia. Lisäksi [10–30] SMBV:n [40–60] työntekijästä työskenteli tässä toiminnassa. Lisäksi SMBV hallinnoi kolmea jakeluun ja logistiikkaan liittyvää sopimussuhdetta. |
| --- | --- |

(382)

Sen sijaan SMBV:n Alankomaissa kirjatuista tuotoista suurin osa on peräisin muusta toiminnasta kuin paahtamisesta. Esimerkiksi SMBV:n jälleenmyyntitoiminta, jolla Alankomaat ja Starbucks tarkoittavat logistiikka- ja hallintopalvelujen tarjoamista (207), vaikuttaa merkittävämmältä kuin paahtotoiminta, ja sen osuus SMBV:n tuotoista vuosina 2013 ja 2014 oli [80–85] prosenttia. Vuonna 2007 tämä osuus oli niiden tietojen mukaan, jotka olivat saatavilla, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pyydettiin, oli [75–80] prosenttia. Lisäksi [10–30] SMBV:n [40–60] työntekijästä työskenteli tässä toiminnassa. Lisäksi SMBV hallinnoi kolmea jakeluun ja logistiikkaan liittyvää sopimussuhdetta.

207

| (383) | Vastoin Alankomaiden väitettä, jonka mukaan muiden kuin kahvituotteiden kustannukset ovat SMBV:lle läpimenokuluja (208), SMBV tekee muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä voittoa. SMBV:n jälleenmyyntitoiminta ei ole pelkästään SMBV:n pääasiallinen tulonlähde, vaan vuodesta 2010 alkaen se on ollut myös ainoa SMBV:n voitollinen tulonlähde, kun otetaan huomioon, että SMBV:n paahtotoiminta on ollut tappiollista tuosta vuodesta alkaen (209), riippumatta siitä, johtuiko paahtotoiminnan tappiollisuus raakakahvin epäasianmukaisesta hinnoittelusta (210). |
| --- | --- |

(383)

Vastoin Alankomaiden väitettä, jonka mukaan muiden kuin kahvituotteiden kustannukset ovat SMBV:lle läpimenokuluja (208), SMBV tekee muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä voittoa. SMBV:n jälleenmyyntitoiminta ei ole pelkästään SMBV:n pääasiallinen tulonlähde, vaan vuodesta 2010 alkaen se on ollut myös ainoa SMBV:n voitollinen tulonlähde, kun otetaan huomioon, että SMBV:n paahtotoiminta on ollut tappiollista tuosta vuodesta alkaen (209), riippumatta siitä, johtuiko paahtotoiminnan tappiollisuus raakakahvin epäasianmukaisesta hinnoittelusta (210).

208

209

210

| (384) | Alankomaat väittää, ettei sen tarvinnut pyytää Starbucksilta enempää tietoja kuin ne, jotka sen verohallinnolle oli annettu ennakkohinnoittelusopimusta pyydettäessä, koska SMBV:n liiketoiminta oli sille jo tuttua, sillä ennakkohinnoittelusopimuksessa oli kyse aiemman päätöksen uusimisesta (211). Alankomaat jätti kuitenkin huomiotta, että se, että suurin osa SMBV:n tuloista on peräisin muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä, on selvästi ristiriidassa sen väitteen kanssa, että SMBV:n liiketoiminta olisi ollut Alankomaiden verohallinnolle tuttua (212). |
| --- | --- |

(384)

Alankomaat väittää, ettei sen tarvinnut pyytää Starbucksilta enempää tietoja kuin ne, jotka sen verohallinnolle oli annettu ennakkohinnoittelusopimusta pyydettäessä, koska SMBV:n liiketoiminta oli sille jo tuttua, sillä ennakkohinnoittelusopimuksessa oli kyse aiemman päätöksen uusimisesta (211). Alankomaat jätti kuitenkin huomiotta, että se, että suurin osa SMBV:n tuloista on peräisin muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä, on selvästi ristiriidassa sen väitteen kanssa, että SMBV:n liiketoiminta olisi ollut Alankomaiden verohallinnolle tuttua (212).

211

212

| (385) | Vaikka siirtohinnoitteluraportissa kerrotaan, että SMBV jälleenmyy kolmansilta osapuolilta ostettua tuotantoa myymälöille, se jättää tämän toiminnan kuitenkin huomiotta valittaessa vertailukohtia ja voittotasoindikaattoria liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamista varten. Starbucksin veroneuvoja ei tehnyt kriittistä arviointia määrittäessään siirtohinnoitteluanalyysiin SMBV:n pääasiallisia toimintoja (213). |
| --- | --- |

(385)

Vaikka siirtohinnoitteluraportissa kerrotaan, että SMBV jälleenmyy kolmansilta osapuolilta ostettua tuotantoa myymälöille, se jättää tämän toiminnan kuitenkin huomiotta valittaessa vertailukohtia ja voittotasoindikaattoria liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamista varten. Starbucksin veroneuvoja ei tehnyt kriittistä arviointia määrittäessään siirtohinnoitteluanalyysiin SMBV:n pääasiallisia toimintoja (213).

213

| (386) | Starbucksin veroneuvoja oli siis määrittänyt SMBV:n pääasiallisen toiminnan siirtohinnoitteluraporttia varten epäasianmukaisesti, ja Alankomaiden verohallinto oli virheellisesti hyväksynyt sen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa hyväksytyn korvauksen laskentaperusteeksi. |
| --- | --- |

(386)

Starbucksin veroneuvoja oli siis määrittänyt SMBV:n pääasiallisen toiminnan siirtohinnoitteluraporttia varten epäasianmukaisesti, ja Alankomaiden verohallinto oli virheellisesti hyväksynyt sen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa hyväksytyn korvauksen laskentaperusteeksi.

b)   Starbucksin veroneuvoja oli käyttänyt toimintamenoja voittotasoindikaattorina liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamisessa, mikä oli epäasianmukaista.

| (387) | OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.87 kohdassa todetaan, että yleensä mutta kuitenkin tapauskohtaisesti myyntiin tai jakeluun liittyvät toimintamenot saattavat olla asianmukainen peruste jakelutoiminnoille liiketoiminettomarginaalimenetelmää käytettäessä (214). |
| --- | --- |

(387)

OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.87 kohdassa todetaan, että yleensä mutta kuitenkin tapauskohtaisesti myyntiin tai jakeluun liittyvät toimintamenot saattavat olla asianmukainen peruste jakelutoiminnoille liiketoiminettomarginaalimenetelmää käytettäessä (214).

214

| (388) | Alankomaiden mukaan toimintamenot ovat asianmukainen kannattavuuden indikaattori liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa siitä huolimatta, että SMBV:n toiminnot olisi määritelty epäasianmukaisesti siirtohinnoitteluraportissa. Koska SMBV:n voitot kuitenkin syntyvät jaeltuihin tuotteisiin liittyvästä voittomarginaalista, joiden perusteella ne myös kirjataan, komissio katsoo, että myynti on asianmukaisempi indikaattori SMBV:n voittoa tuottavasta jälleenmyyntitoiminnasta. Vuosina 2008–2014 (215) SMBV:n kokonaismyynti on kasvanut miltei kolminkertaiseksi, ja bruttokate on yli kaksinkertaistunut samalla ajanjaksolla (216). Sen sijaan SMBV:n toimintamenot lisääntyivät vain kuusi prosenttia, joten niitä ei voida pitää asianmukaisena indikaattorina SMBV:n voittoa tuottavasta jälleenmyyntitoiminnasta. |
| --- | --- |

(388)

Alankomaiden mukaan toimintamenot ovat asianmukainen kannattavuuden indikaattori liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa siitä huolimatta, että SMBV:n toiminnot olisi määritelty epäasianmukaisesti siirtohinnoitteluraportissa. Koska SMBV:n voitot kuitenkin syntyvät jaeltuihin tuotteisiin liittyvästä voittomarginaalista, joiden perusteella ne myös kirjataan, komissio katsoo, että myynti on asianmukaisempi indikaattori SMBV:n voittoa tuottavasta jälleenmyyntitoiminnasta. Vuosina 2008–2014 (215) SMBV:n kokonaismyynti on kasvanut miltei kolminkertaiseksi, ja bruttokate on yli kaksinkertaistunut samalla ajanjaksolla (216). Sen sijaan SMBV:n toimintamenot lisääntyivät vain kuusi prosenttia, joten niitä ei voida pitää asianmukaisena indikaattorina SMBV:n voittoa tuottavasta jälleenmyyntitoiminnasta.

215

216

| (389) | SMBV:n jälleenmyyntitoiminnasta kertyneet voitot on kirjattu Alankomaissa, eikä niitä ole liitetty mihinkään muuhun konsernin jäseneen, joka pystyisi tuottamaan tällaisia voittoja. Sillä, että rojaltimaksut maksetaan jäännösvoittona, tosiasiassa siirretään SMBV:n muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä saamat tuotot Alki LP:lle. Mikään rojaltimaksujen väitetyistä osa-alueista ei liity millään tavalla SMBV:n jälleenmyyntitoiminnasta kertyviin voittoihin, koska Alki LP ei pysty tuottamaan aktiivisia voittoja muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä, koska sillä itsellään eikä sen yhtiömiehillä ole toimintakapasiteettia (217). Näin ollen näiden voittojen siirtäminen Alki LP:lle jäännösvoittoihin perustuvina rojaltimaksuina ei ole markkinaehtoperiaatteen mukaista. |
| --- | --- |

(389)

SMBV:n jälleenmyyntitoiminnasta kertyneet voitot on kirjattu Alankomaissa, eikä niitä ole liitetty mihinkään muuhun konsernin jäseneen, joka pystyisi tuottamaan tällaisia voittoja. Sillä, että rojaltimaksut maksetaan jäännösvoittona, tosiasiassa siirretään SMBV:n muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä saamat tuotot Alki LP:lle. Mikään rojaltimaksujen väitetyistä osa-alueista ei liity millään tavalla SMBV:n jälleenmyyntitoiminnasta kertyviin voittoihin, koska Alki LP ei pysty tuottamaan aktiivisia voittoja muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä, koska sillä itsellään eikä sen yhtiömiehillä ole toimintakapasiteettia (217). Näin ollen näiden voittojen siirtäminen Alki LP:lle jäännösvoittoihin perustuvina rojaltimaksuina ei ole markkinaehtoperiaatteen mukaista.

217

| (390) | Lisäksi kirjatut voitot on kohdistettava johonkin, koska niissä on kyse taloudellisista tosiseikoista, joita ei voida korvata käyttämällä sellaista taloudellista mallia tai siirtohinnoittelumallia, jonka tavoitteena on arvioida taloudellisia tosiseikkoja ilman (suoria) havaintoja. SMBV:n osalta muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyyntivoittoja ei ole kohdistettu korvauksena millekään muulle konserniin kuuluvalle yritykselle tai kolmannelle osapuolelle, joka pystyisi tuottamaan aktiivisia voittoja muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä. Näin ollen nämä voitot on kohdistettava SMBV:lle. |
| --- | --- |

(390)

Lisäksi kirjatut voitot on kohdistettava johonkin, koska niissä on kyse taloudellisista tosiseikoista, joita ei voida korvata käyttämällä sellaista taloudellista mallia tai siirtohinnoittelumallia, jonka tavoitteena on arvioida taloudellisia tosiseikkoja ilman (suoria) havaintoja. SMBV:n osalta muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyyntivoittoja ei ole kohdistettu korvauksena millekään muulle konserniin kuuluvalle yritykselle tai kolmannelle osapuolelle, joka pystyisi tuottamaan aktiivisia voittoja muiden kuin kahvituotteiden jälleenmyynnistä. Näin ollen nämä voitot on kohdistettava SMBV:lle.

| (391) | Starbucksin veroneuvoja oli siis epäasianmukaisesti käyttänyt toimintamenoja myynnin sijaan voittotasoindikaattorina liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamisessa. |
| --- | --- |

(391)

Starbucksin veroneuvoja oli siis epäasianmukaisesti käyttänyt toimintamenoja myynnin sijaan voittotasoindikaattorina liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamisessa.

c)   SMBV:n jälleenmyyntitoimintaan perustuva toiminnan analyysi ja myyntikatteeseen perustuva korvaus olisivat johtaneet suurempaan korvaukseen

| (392) | Havainnollistaakseen, mikä vaikutus sillä oli, että Starbucksin veroneuvoja määritteli SMBV:n päätoiminnot virheellisesti ja valitsi epäasianmukaisesti toimintamenot voittotasoindikaattoriksi, komissio toisti veroneuvojan analyysin siten, että siinä käytettiin asianmukaisia vertailuyrityksiä SMBV:n jälleenmyyntitoiminnan perusteella ja laskettiin myyntiin liittyvä voittolisä tälle muutetulle vertailuryhmälle. |
| --- | --- |

(392)

Havainnollistaakseen, mikä vaikutus sillä oli, että Starbucksin veroneuvoja määritteli SMBV:n päätoiminnot virheellisesti ja valitsi epäasianmukaisesti toimintamenot voittotasoindikaattoriksi, komissio toisti veroneuvojan analyysin siten, että siinä käytettiin asianmukaisia vertailuyrityksiä SMBV:n jälleenmyyntitoiminnan perusteella ja laskettiin myyntiin liittyvä voittolisä tälle muutetulle vertailuryhmälle.

| (393) | Koska SMBV:n pääasiallinen liiketoiminta oli määritetty siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti, vertailuyritysten ryhmä, jota veroneuvoja käytti SMBV:n toteuttamiin toimintoihin liittyvän korvauksen määrittämisessä (NACE-koodi ”Kahvin ja teen valmistus” (218)), oli yhtä lailla epäasianmukainen liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa. Muuttaakseen vertailuryhmän komissio teki samankaltaisen analyysin. Se perustui Amadeus-tietokantaan, jota käytettiin myös siirtohinnoitteluraportissa, ja NACE-koodiin ”Kahvin, teen, kaakaon ja mausteiden tukkukauppa”. Muut valintakriteerit, joita komissio käytti vertailuryhmän valinnassa, olivat samat kuin Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa käyttämät (219). |
| --- | --- |

(393)

Koska SMBV:n pääasiallinen liiketoiminta oli määritetty siirtohinnoitteluraportissa virheellisesti, vertailuyritysten ryhmä, jota veroneuvoja käytti SMBV:n toteuttamiin toimintoihin liittyvän korvauksen määrittämisessä (NACE-koodi ”Kahvin ja teen valmistus” (218)), oli yhtä lailla epäasianmukainen liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa. Muuttaakseen vertailuryhmän komissio teki samankaltaisen analyysin. Se perustui Amadeus-tietokantaan, jota käytettiin myös siirtohinnoitteluraportissa, ja NACE-koodiin ”Kahvin, teen, kaakaon ja mausteiden tukkukauppa”. Muut valintakriteerit, joita komissio käytti vertailuryhmän valinnassa, olivat samat kuin Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa käyttämät (219).

218

219

| (394) | Vertailussa komissio poisti korjatusta vertailuryhmästä yritykset, jotka pääasiassa jakelevat muita tuotteita kuin kahvia ja teetä (kuten mausteita tai sokeria, tai vain laitteita myyvät yritykset), ja loput yritykset toimivat paahtamisen alalla. Vertailuun jäi lopulta 12 vertailukelpoista yritystä. |
| --- | --- |

(394)

Vertailussa komissio poisti korjatusta vertailuryhmästä yritykset, jotka pääasiassa jakelevat muita tuotteita kuin kahvia ja teetä (kuten mausteita tai sokeria, tai vain laitteita myyvät yritykset), ja loput yritykset toimivat paahtamisen alalla. Vertailuun jäi lopulta 12 vertailukelpoista yritystä.

| (395) | Koska puolet näistä 12 yrityksestä ei ilmoittanut tietoja toimintamenoista (220) ja koska näissä tiedoissa on paljon kirjanpidollisia eroja eri veroalueilla, komissio laski myynnin voittolisän korjatun vertailuryhmän yrityksille. Näiden laskelmien tulokset on esitetty taulukossa 12.

  Taulukko 12


  Tukkumyyntijakeluun perustuva vertailuanalyysi | 2007 | 2006 | 2005 | 2005-2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | company name | country | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | average Mark-up on Sales |
| 1 | ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE | Belgium | 30 872 | 1 683 | 29 189 | 20 311 | 5,45 % | 28 128 | 1 155 | 26 973 | 19 167 | 4,11 % | 21 204 | 646 | 20 558 | 13 125 | 3,05 % | 4,20 % |
| 2 | TOSTADORES REUNIDOS SA | Spain | 14 899 | 231 | 14 668 | 14 403 | 1,55 % | 13 080 | 244 | 12 835 | n.a. | 1,87 % | 11 618 | 206 | 11 412 | n.a. | 1,77 % | 1,73 % |
| 3 | MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA | Italy | 2 301 | – 347 | 2 648 | 1 165 | – 15,07 % | 1 224 | – 558 | 1 782 | 803 | – 45,55 % | 639 | – 359 | 998 | 420 | – 56,15 % | – 38,92 % |
| 4 | LA CITTADELLA S.P.A. | Italy | 2 949 | 601 | 2 349 | 787 | 20,37 % | 2 865 | 786 | 2 079 | 668 | 27,43 % | 2 820 | 675 | 2 145 | 635 | 23,94 % | 23,91 % |
| 5 | CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE' | Italy | 1 397 | 181 | 1 217 | 511 | 12,92 % | 1 210 | 67 | 1 143 | 480 | 5,54 % | 1 005 | 50 | 955 | 439 | 4,95 % | 7,80 % |
| 6 | CAFES TC-3 SAL | Spain | 2 015 | 118 | 1 897 | n.a. | 5,87 % | 1 881 | 73 | 1 808 | n.a. | 3,88 % | 1 721 | 46 | 1 675 | n.a. | 2,65 % | 4,13 % |
| 7 | ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε. | Greece | 12 880 | 832 | 12 048 | n.a. | 6,46 % | 10 092 | 310 | 9 782 | n.a. | 3,07 % | 10 126 | 212 | 9 914 | n.a. | 2,09 % | 3,87 % |
| 8 | CAFFE' SELE S.R.L. | Italy | 1 039 | 91 | 948 | 560 | 8,77 % | 968 | 82 | 886 | 536 | 8,47 % | 874 | 38 | 836 | 474 | 4,30 % | 7,18 % |
| 9 | RICO CAFE' S.R.L. | Italy | 306 | 1 | 305 | 181 | 0,40 % | 263 | 3 | 260 | 143 | 1,32 % | 211 | 2 | 209 | 139 | 1,11 % | 0,94 % |
| 10 | CAFE GRAEXPRES SL | Spain | 781 | 15 | 766 | n.a. | 1,92 % | 710 | 7 | 703 | n.a. | 1,05 % | 666 | 2 | 664 | n.a. | 0,31 % | 1,09 % |
| 11 | CERDANYA CAFES SL | Spain | 310 | 8 | 302 | n.a. | 2,63 % | 320 | 6 | 314 | n.a. | 1,77 % | 306 | 3 | 303 | n.a. | 1,11 % | 1,84 % |
| 12 | IMPORCAFÉ – COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA | Portugal | 321 | 14 | 307 | 146 | 4,28 % | 23 | 6 | 317 | 139 | 1,75 % | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | | 3,01 % |
| number of companies | | 12 | | 12 | | 11 | 12 |
| lower quartile | 1,7 % | 1,5 % | 1,1 % | 1,5 % |
| median | 4,9 % | 2,5 % | 2,1 % | 3,1 % |
| upper quartile | 7,6 % | 4,8 % | 4,0 % | 5,5 % |

(395)

Koska puolet näistä 12 yrityksestä ei ilmoittanut tietoja toimintamenoista (220) ja koska näissä tiedoissa on paljon kirjanpidollisia eroja eri veroalueilla, komissio laski myynnin voittolisän korjatun vertailuryhmän yrityksille. Näiden laskelmien tulokset on esitetty taulukossa 12.

220

Taulukko 12

Taulukko 12

Tukkumyyntijakeluun perustuva vertailuanalyysi

Tukkumyyntijakeluun perustuva vertailuanalyysi

2007

2006

2005

2005-2007

company name

country

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

average Mark-up on Sales

1

ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE

Belgium

30 872

1 683

29 189

20 311

5,45 %

28 128

1 155

26 973

19 167

4,11 %

21 204

646

20 558

13 125

3,05 %

4,20 %

2

TOSTADORES REUNIDOS SA

Spain

14 899

231

14 668

14 403

1,55 %

13 080

244

12 835

n.a.

1,87 %

11 618

206

11 412

n.a.

1,77 %

1,73 %

3

MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA

Italy

2 301

– 347

2 648

1 165

– 15,07 %

1 224

– 558

1 782

803

– 45,55 %

639

– 359

998

420

– 56,15 %

– 38,92 %

4

LA CITTADELLA S.P.A.

Italy

2 949

601

2 349

787

20,37 %

2 865

786

2 079

668

27,43 %

2 820

675

2 145

635

23,94 %

23,91 %

5

CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE'

Italy

1 397

181

1 217

511

12,92 %

1 210

67

1 143

480

5,54 %

1 005

50

955

439

4,95 %

7,80 %

6

CAFES TC-3 SAL

Spain

2 015

118

1 897

n.a.

5,87 %

1 881

73

1 808

n.a.

3,88 %

1 721

46

1 675

n.a.

2,65 %

4,13 %

7

ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε.

Greece

12 880

832

12 048

n.a.

6,46 %

10 092

310

9 782

n.a.

3,07 %

10 126

212

9 914

n.a.

2,09 %

3,87 %

8

CAFFE' SELE S.R.L.

Italy

1 039

91

948

560

8,77 %

968

82

886

536

8,47 %

874

38

836

474

4,30 %

7,18 %

9

RICO CAFE' S.R.L.

Italy

306

1

305

181

0,40 %

263

3

260

143

1,32 %

211

2

209

139

1,11 %

0,94 %

10

CAFE GRAEXPRES SL

Spain

781

15

766

n.a.

1,92 %

710

7

703

n.a.

1,05 %

666

2

664

n.a.

0,31 %

1,09 %

11

CERDANYA CAFES SL

Spain

310

8

302

n.a.

2,63 %

320

6

314

n.a.

1,77 %

306

3

303

n.a.

1,11 %

1,84 %

12

IMPORCAFÉ – COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA

Portugal

321

14

307

146

4,28 %

23

6

317

139

1,75 %

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

3,01 %

number of companies

12

12

11

12

lower quartile

1,7 %

1,5 %

1,1 %

1,5 %

median

4,9 %

2,5 %

2,1 %

3,1 %

upper quartile

7,6 %

4,8 %

4,0 %

5,5 %

| (396) | Pääasiassa kahvin tukkumyyntijakelussa toimivien yritysten vertailuryhmäanalyysissa myyntituottojen mediaani oli 3,1 prosenttia, ja kvartiiliväli oli 1,5–5,5 prosenttia. Vaikka kvartiiliväli mainitaan OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa vain yhdessä kohdassa muiden mahdollisten vertailtavuusongelmissa käytettävien vaihteluvälien ohella (221), veroneuvojat käyttävät sitä usein. Sen välttämiseksi, ettei siirtohinnoitteluun tukeutuville yrityksille annettaisi etua, valvottujen liiketoimien hinnoittelussa on käytettävä sitä vaihteluvälipistettä, joka on lähimpänä todennäköistä markkinatilannetta. |
| --- | --- |

(396)

Pääasiassa kahvin tukkumyyntijakelussa toimivien yritysten vertailuryhmäanalyysissa myyntituottojen mediaani oli 3,1 prosenttia, ja kvartiiliväli oli 1,5–5,5 prosenttia. Vaikka kvartiiliväli mainitaan OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeissa vain yhdessä kohdassa muiden mahdollisten vertailtavuusongelmissa käytettävien vaihteluvälien ohella (221), veroneuvojat käyttävät sitä usein. Sen välttämiseksi, ettei siirtohinnoitteluun tukeutuville yrityksille annettaisi etua, valvottujen liiketoimien hinnoittelussa on käytettävä sitä vaihteluvälipistettä, joka on lähimpänä todennäköistä markkinatilannetta.

221

| (397) | Tässä tapauksessa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella määritetty SMBV:n veron peruste on sen kvartiilivälin ulkopuolella, joka on laskettu korjatun vertailuryhmän ja myynnin voittolisään pohjautuvan korvauksen perusteella. Kuten taulukossa 13 on esitetty, SMBV:n verotettava tulo oli sen ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella laskettuna vuodesta 2008 alkaen joka vuosi pienempi kuin kyseisen vaihteluvälin alempi piste eli 1,5 prosenttia myynnistä:

  Taulukko 13













  (euroa) |
| --- | --- |
| | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| SMBV:n myynti | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| SMBV:n verotettava tulo ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| verotettava tulo, vaihteluvälin alempi piste (1,5 %) | 1 931 770 | 2 035 164 | 2 139 409 | 2 762 386 | 4 293 261 | 4 914 487 | 5 258 083 |
| verotettava tulo, vaihteluvälin mediaani (3,1 %) | 3 992 325 | 4 206 006 | 4 421 445 | 5 708 932 | 8 872 739 | 10 156 606 | 10 866 704 |
| verotettava tulo, vaihteluvälin ylempi piste (5,5 %) | 7 083 157 | 7 462 268 | 7 844 498 | 10 128 750 | 15 741 956 | 18 019 785 | 19 279 637 |
| SMBV:n verotettava tulo myynnin prosenttiosuutena | 1,2 % | 1,3 % | 1,2 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % |

(397)

Tässä tapauksessa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella määritetty SMBV:n veron peruste on sen kvartiilivälin ulkopuolella, joka on laskettu korjatun vertailuryhmän ja myynnin voittolisään pohjautuvan korvauksen perusteella. Kuten taulukossa 13 on esitetty, SMBV:n verotettava tulo oli sen ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella laskettuna vuodesta 2008 alkaen joka vuosi pienempi kuin kyseisen vaihteluvälin alempi piste eli 1,5 prosenttia myynnistä:

Taulukko 13

Taulukko 13

(euroa)

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

SMBV:n myynti

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

SMBV:n verotettava tulo ennakkohinnoittelusopimuksen perusteella

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

verotettava tulo, vaihteluvälin alempi piste (1,5 %)

1 931 770

2 035 164

2 139 409

2 762 386

4 293 261

4 914 487

5 258 083

verotettava tulo, vaihteluvälin mediaani (3,1 %)

3 992 325

4 206 006

4 421 445

5 708 932

8 872 739

10 156 606

10 866 704

verotettava tulo, vaihteluvälin ylempi piste (5,5 %)

7 083 157

7 462 268

7 844 498

10 128 750

15 741 956

18 019 785

19 279 637

SMBV:n verotettava tulo myynnin prosenttiosuutena

1,2 %

1,3 %

1,2 %

0,8 %

0,6 %

0,5 %

0,5 %

| (398) | Kvartiiliväli 1,5–5,5 prosenttia perustuu taloudellisiin tietoihin vuosilta 2005–2007, joka on viimeisin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta edeltävä ajanjakso. Havainto, jonka mukaan tässä ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu veron peruste on vaihteluvälin ulkopuolella, pitää paikkansa eri tarkasteluajanjaksoilla (222). |
| --- | --- |

(398)

Kvartiiliväli 1,5–5,5 prosenttia perustuu taloudellisiin tietoihin vuosilta 2005–2007, joka on viimeisin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta edeltävä ajanjakso. Havainto, jonka mukaan tässä ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu veron peruste on vaihteluvälin ulkopuolella, pitää paikkansa eri tarkasteluajanjaksoilla (222).

222

| (399) | Sen, että Starbucksin veroneuvoja piti SMBV:tä virheellisesti valmistusyhtiönä, jonka korvaus perustuu toimintamenoihin, kun arvioidaan SMBV:n markkinaehtoista korvausta, vahvistaa sisäisten tietojen vertailu SMC:hen. SMC on ainoa muu Starbucks-konsernin yritys, joka toimii paahtamisen alalla konsernin sisällä (223). Koska tämä yritys on konsolidoitu Starbucks US:ään verotusta varten, Starbucksilla ei ole syytä siirtää tämän yrityksen voittoja Starbucks Corporationille maksettavien rojaltimaksujen kautta. Vaikka SMC:n kirjanpitoa ei tarkasteta, sitä pidetään varsinaista liiketoimintaa varten verotukseen liittyvistä seikoista riippumatta. Kirjanpidon perusteella SMC on yli [40–50] kertaa kannattavampi kuin SMBV:lle sen ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus, kun otetaan huomioon toimintamenojen perusteella laskettu tuotto. Kuten johdanto-osan 140 kappaleessa on selitetty ja taulukossa 9 esitetty, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitaan [9–12] prosentin voittolisästä toimintamenoihin liittyvään tuottoon, mutta SMC:llä tämä oli yli 500 prosenttia neljän viime tilikauden aikana. |
| --- | --- |

(399)

Sen, että Starbucksin veroneuvoja piti SMBV:tä virheellisesti valmistusyhtiönä, jonka korvaus perustuu toimintamenoihin, kun arvioidaan SMBV:n markkinaehtoista korvausta, vahvistaa sisäisten tietojen vertailu SMC:hen. SMC on ainoa muu Starbucks-konsernin yritys, joka toimii paahtamisen alalla konsernin sisällä (223). Koska tämä yritys on konsolidoitu Starbucks US:ään verotusta varten, Starbucksilla ei ole syytä siirtää tämän yrityksen voittoja Starbucks Corporationille maksettavien rojaltimaksujen kautta. Vaikka SMC:n kirjanpitoa ei tarkasteta, sitä pidetään varsinaista liiketoimintaa varten verotukseen liittyvistä seikoista riippumatta. Kirjanpidon perusteella SMC on yli [40–50] kertaa kannattavampi kuin SMBV:lle sen ennakkohinnoittelusopimuksessa sovittu korvaus, kun otetaan huomioon toimintamenojen perusteella laskettu tuotto. Kuten johdanto-osan 140 kappaleessa on selitetty ja taulukossa 9 esitetty, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitaan [9–12] prosentin voittolisästä toimintamenoihin liittyvään tuottoon, mutta SMC:llä tämä oli yli 500 prosenttia neljän viime tilikauden aikana.

223

| (400) | Komission johdanto-osan 392–398 kappaleissa kuvaileman esimerkin tavoitteena ei ole laskea markkinaehtoista korvausta toiminnoille, joista SMBV vastaa Starbucks-konsernissa. Komissio myöntää, ettei edellä esitetty vaihteluväli pohjaudu riittävään vertailuanalyysiin ja että esimerkin tarkoituksena on vain toistaa veroneuvojien analyysi, jos toiminnot olisi määritetty oikein. Komission esimerkin tarkoituksena on osoittaa, että vaikka komission 9.2.3.3–9.2.3.4 kohdassa tekemät päätelmät olisivat virheellisiä, se, että veroneuvoja oli määrittänyt SMBV:n päätoiminnot epäasianmukaisesti ja valinnut toimintamenot epätarkoituksenmukaisesti voittotasoindikaattoriksi liiketoimintanettomarginaalimenetelmän soveltamiseen, vahvistaa, että veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa ehdottamalla menetelmällä, joka vahvistettiin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa SMBV:n veron perusteen määrittämiseen Alankomaissa, ei saada luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Koska tämän menetelmän soveltaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo tässä järjestelmässä määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska tämä menetelmä on hyväksytty kyseisessä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(400)

Komission johdanto-osan 392–398 kappaleissa kuvaileman esimerkin tavoitteena ei ole laskea markkinaehtoista korvausta toiminnoille, joista SMBV vastaa Starbucks-konsernissa. Komissio myöntää, ettei edellä esitetty vaihteluväli pohjaudu riittävään vertailuanalyysiin ja että esimerkin tarkoituksena on vain toistaa veroneuvojien analyysi, jos toiminnot olisi määritetty oikein. Komission esimerkin tarkoituksena on osoittaa, että vaikka komission 9.2.3.3–9.2.3.4 kohdassa tekemät päätelmät olisivat virheellisiä, se, että veroneuvoja oli määrittänyt SMBV:n päätoiminnot epäasianmukaisesti ja valinnut toimintamenot epätarkoituksenmukaisesti voittotasoindikaattoriksi liiketoimintanettomarginaalimenetelmän soveltamiseen, vahvistaa, että veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa ehdottamalla menetelmällä, joka vahvistettiin SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa SMBV:n veron perusteen määrittämiseen Alankomaissa, ei saada luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Koska tämän menetelmän soveltaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo tässä järjestelmässä määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska tämä menetelmä on hyväksytty kyseisessä sopimuksessa.

d)   Käyttöpääoman oikaisun epäasianmukaisuus

| (401) | Siirtohinnoitteluraportissa Starbucksin veroneuvoja ehdottaa muuntokorotuksen oikaisua (”Conversion Mark-Up Adjustment”), jonka Alankomaat esittää käyttöpääoman oikaisuna, mutta käytetyssä menetelmässä ei oteta huomioon vertailuyritysten tai SMBV:n käyttöpääoman määrää. Käyttöpääoma on vaihto-omaisuuden ja myyntisaamisten summa, jolla rahoitetaan netto-ostovelat. Oikaisussa käytettyjen valmistus- ja hankintakustannusten ja käyttöpääoman tarpeen välinen suhde ei ole pysyvä. Varsinkin yrityksellä, jonka raaka-ainekustannukset ovat suuret, käyttöpääoman tarve voi olla pieni, jos se hyödyntää varastoaan tehokkaasti. Käyttöpääoman oikaisujen tavoitteena on ottaa huomioon mahdolliset erot varastossa sekä myyntisaamisten ja ostovelkojen käsittelyssä, mitä ei oteta huomioon yrityksen käyttämän raaka-aineen määrässä. |
| --- | --- |

(401)

Siirtohinnoitteluraportissa Starbucksin veroneuvoja ehdottaa muuntokorotuksen oikaisua (”Conversion Mark-Up Adjustment”), jonka Alankomaat esittää käyttöpääoman oikaisuna, mutta käytetyssä menetelmässä ei oteta huomioon vertailuyritysten tai SMBV:n käyttöpääoman määrää. Käyttöpääoma on vaihto-omaisuuden ja myyntisaamisten summa, jolla rahoitetaan netto-ostovelat. Oikaisussa käytettyjen valmistus- ja hankintakustannusten ja käyttöpääoman tarpeen välinen suhde ei ole pysyvä. Varsinkin yrityksellä, jonka raaka-ainekustannukset ovat suuret, käyttöpääoman tarve voi olla pieni, jos se hyödyntää varastoaan tehokkaasti. Käyttöpääoman oikaisujen tavoitteena on ottaa huomioon mahdolliset erot varastossa sekä myyntisaamisten ja ostovelkojen käsittelyssä, mitä ei oteta huomioon yrityksen käyttämän raaka-aineen määrässä.

| (402) | Näin ollen komissio katsoo, että veroneuvojan ”käyttöpääoman oikaisu” ei sovi ilmoitettuun tarkoitukseen ja käyttöpääoman käytössä olevien erojen oikaisemiseen. Siirtohinnoitteluraportissa esitettyjen tosiseikkojen pohjalta tällainen oikaisu ei ole perusteltu. Alankomaiden väite, jonka mukaan OECD:n vuoden 2010 ohjeiden III luvun liitteessä esitetty menetelmä ei sisältynyt OECD:n vuoden 1995 ohjeisiin, joita sovellettiin ennakkohinnoittelusopimusta laadittaessa, vaikka menetelmä oli tuolloin saatavilla (224), on siis epäoleellinen. |
| --- | --- |

(402)

Näin ollen komissio katsoo, että veroneuvojan ”käyttöpääoman oikaisu” ei sovi ilmoitettuun tarkoitukseen ja käyttöpääoman käytössä olevien erojen oikaisemiseen. Siirtohinnoitteluraportissa esitettyjen tosiseikkojen pohjalta tällainen oikaisu ei ole perusteltu. Alankomaiden väite, jonka mukaan OECD:n vuoden 2010 ohjeiden III luvun liitteessä esitetty menetelmä ei sisältynyt OECD:n vuoden 1995 ohjeisiin, joita sovellettiin ennakkohinnoittelusopimusta laadittaessa, vaikka menetelmä oli tuolloin saatavilla (224), on siis epäoleellinen.

224

| (403) | Komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemista epäilyksistä, jotka koskivat käyttöpääoman oikaisua (225), Alankomaat toimitti simulaation voittolisästä, joka oli laskettu käyttäen oikaisumenetelmää eri ajanjaksoilla sekä viitteenä ensin eri korkoa ja lopuksi samaa korkoa, josta oli kuitenkin vähennetty 50 prosenttipistettä niiden lisäämisen sijasta. Nämä simulaatiot eivät kuitenkaan koske komission ilmaisemia epäilyksiä. Komissio ei ilmaissut epäilyksiä Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa käyttämästä ajanjaksosta. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 101 kappaleessa komissio kuitenkin toteaa, että hypoteettinen raaka-ainekorvaus oli arvioitu käyttämällä viitekorkona Euriboria, johon oli lisätty 50 peruspisteen korkoero. Tätä ei ollut selitetty mitenkään. Alankomaat ei perustele tätä tasoa esittämällä simulaatioita, joissa olisi käytetty eri korkoja ja eri korkoeroa, josta vähennettiin 50 peruspistettä, mikä jää niin ikään selittämättä. |
| --- | --- |

(403)

Komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemista epäilyksistä, jotka koskivat käyttöpääoman oikaisua (225), Alankomaat toimitti simulaation voittolisästä, joka oli laskettu käyttäen oikaisumenetelmää eri ajanjaksoilla sekä viitteenä ensin eri korkoa ja lopuksi samaa korkoa, josta oli kuitenkin vähennetty 50 prosenttipistettä niiden lisäämisen sijasta. Nämä simulaatiot eivät kuitenkaan koske komission ilmaisemia epäilyksiä. Komissio ei ilmaissut epäilyksiä Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoitteluraportissa käyttämästä ajanjaksosta. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 101 kappaleessa komissio kuitenkin toteaa, että hypoteettinen raaka-ainekorvaus oli arvioitu käyttämällä viitekorkona Euriboria, johon oli lisätty 50 peruspisteen korkoero. Tätä ei ollut selitetty mitenkään. Alankomaat ei perustele tätä tasoa esittämällä simulaatioita, joissa olisi käytetty eri korkoja ja eri korkoeroa, josta vähennettiin 50 peruspistettä, mikä jää niin ikään selittämättä.

225

| (404) | Alankomaiden toimittamasta simulaatiosta, jossa SMBV:n kokonaiskustannuksilla jaettuja tuottoja (ennen veroja), joihin sisältyvät myös valmistus- ja hankintakulut, verrataan kilpailijoiden tuottojen (ennen veroja) ja kokonaiskustannusten väliseen suhteeseen (226), komissio toteaa, että Alankomaat käyttää sellaista vaihteluväliä, joka perustuu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tekemisen jälkeiseltä ajalta peräisin oleviin tietoihin. Jos tuottojen (ennen veroja) vaihteluväli kokonaiskustannusten jälkeen määritetään vertailuyritysten vuosien 2001–2005 taloudellisten tietojen perusteella, kuten siirtohinnoitteluraportissa, tämä vaihteluväli olisi 4,9–13,1 prosenttia ja SMBV:n tuotot tältä ajanjaksolta olisivat tämän vaihteluvälin ulkopuolella (227). Esimerkiksi vuonna 2008 SMBV:n tuotot ennen veroja kokonaiskustannusten jälkeen olivat 1,2 prosenttia, ja vuonna 2014 ne olivat supistuneet 0,5 prosenttiin. |
| --- | --- |

(404)

Alankomaiden toimittamasta simulaatiosta, jossa SMBV:n kokonaiskustannuksilla jaettuja tuottoja (ennen veroja), joihin sisältyvät myös valmistus- ja hankintakulut, verrataan kilpailijoiden tuottojen (ennen veroja) ja kokonaiskustannusten väliseen suhteeseen (226), komissio toteaa, että Alankomaat käyttää sellaista vaihteluväliä, joka perustuu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen tekemisen jälkeiseltä ajalta peräisin oleviin tietoihin. Jos tuottojen (ennen veroja) vaihteluväli kokonaiskustannusten jälkeen määritetään vertailuyritysten vuosien 2001–2005 taloudellisten tietojen perusteella, kuten siirtohinnoitteluraportissa, tämä vaihteluväli olisi 4,9–13,1 prosenttia ja SMBV:n tuotot tältä ajanjaksolta olisivat tämän vaihteluvälin ulkopuolella (227). Esimerkiksi vuonna 2008 SMBV:n tuotot ennen veroja kokonaiskustannusten jälkeen olivat 1,2 prosenttia, ja vuonna 2014 ne olivat supistuneet 0,5 prosenttiin.

226

227

| (405) | Alankomaat viittaa lisäksi vuoden 2012 International Transfer Pricing Journal -lehden artikkeliin, jonka mukaan kokonaiskustannukset, mukaan luettuina valmistus- ja hankintakustannukset, ovat sopivin voittotasoindikaattori sekä varsinaisten valmistajien että sopimusvalmistajien osalta. Artikkelissa esitetään myös varsinaisten valmistajien ja sopimusvalmistajien kokonaiskustannuksiin perustuvien marginaalien vertailu. Tämä analyysi osoittaa, että valitun otoksen perusteella sopimusvalmistajien kokonaiskustannuksiin perustuvat marginaalit ovat suuremmat kuin varsinaisilla valmistajilla. Vaikka artikkelissa esitellyn empiirisen tutkimuksen tulokset ovat yleisesti päteviä, artikkelin havainnot eivät kuitenkaan tue Alankomaiden sitä väitettä, että pieniriskisten valmistajien kannattavuutta pitäisi oikaista pienemmäksi varsinaisiin valmistajiin nähden. Tämä johtuu siitä, että Alankomaat hyväksyi kustannuksiin perustuvan marginaalin pienentämisen, jotta otettaisiin huomioon, ettei SMBV ole varsinainen valmistaja, vaikka artikkelin empiiristen havaintojen mukaan vaikuttaa ennemminkin siltä, että suurempi marginaali olisi ollut asianmukainen. |
| --- | --- |

(405)

Alankomaat viittaa lisäksi vuoden 2012 International Transfer Pricing Journal -lehden artikkeliin, jonka mukaan kokonaiskustannukset, mukaan luettuina valmistus- ja hankintakustannukset, ovat sopivin voittotasoindikaattori sekä varsinaisten valmistajien että sopimusvalmistajien osalta. Artikkelissa esitetään myös varsinaisten valmistajien ja sopimusvalmistajien kokonaiskustannuksiin perustuvien marginaalien vertailu. Tämä analyysi osoittaa, että valitun otoksen perusteella sopimusvalmistajien kokonaiskustannuksiin perustuvat marginaalit ovat suuremmat kuin varsinaisilla valmistajilla. Vaikka artikkelissa esitellyn empiirisen tutkimuksen tulokset ovat yleisesti päteviä, artikkelin havainnot eivät kuitenkaan tue Alankomaiden sitä väitettä, että pieniriskisten valmistajien kannattavuutta pitäisi oikaista pienemmäksi varsinaisiin valmistajiin nähden. Tämä johtuu siitä, että Alankomaat hyväksyi kustannuksiin perustuvan marginaalin pienentämisen, jotta otettaisiin huomioon, ettei SMBV ole varsinainen valmistaja, vaikka artikkelin empiiristen havaintojen mukaan vaikuttaa ennemminkin siltä, että suurempi marginaali olisi ollut asianmukainen.

| (406) | Siirtohinnoitteluraportissa hyväksytään myös kustannusperustan huomattava pienennys, jota käytettiin laskettaessa vuoden 2008 veron perustaa, verrattuna aiempaan järjestelyyn, jossa [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kustannukset jätettiin laskelmasta pois, vaikka SMBV:n toiminta ei muuttunut, kuten ei myöskään kaupallinen suhde [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kanssa. Kun lisäksi otetaan huomioon SMBV:n varsinaisten toimintojen virheellinen luokittelu, tämä oikaisu ei vaikuta riittävän perustellulta. |
| --- | --- |

(406)

Siirtohinnoitteluraportissa hyväksytään myös kustannusperustan huomattava pienennys, jota käytettiin laskettaessa vuoden 2008 veron perustaa, verrattuna aiempaan järjestelyyn, jossa [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kustannukset jätettiin laskelmasta pois, vaikka SMBV:n toiminta ei muuttunut, kuten ei myöskään kaupallinen suhde [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kanssa. Kun lisäksi otetaan huomioon SMBV:n varsinaisten toimintojen virheellinen luokittelu, tämä oikaisu ei vaikuta riittävän perustellulta.

| (407) | Yhteenvetona voidaan siis todeta, että vaikka vertailuanalyysi ei olisi perustunut SMBV:n toimintojen virheelliseen luokitteluun kahvin paahtamiseksi ja vaikka Starbucksin veroneuvoja ei olisi käyttänyt toimintamenoja virheellisesti myynnin sijasta voittotasoindikaattorina liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamisessa, käyttöpääoman oikaisun käyttö ja [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kustannusten jättäminen pois SMBV:n veron perusteista tarkoittaa, että siirtohinnoitteluraportissa ehdotetulla ja SMBV:n ennakkohinnoitteluraportissa vahvistetulla menetelmällä ei saada luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(407)

Yhteenvetona voidaan siis todeta, että vaikka vertailuanalyysi ei olisi perustunut SMBV:n toimintojen virheelliseen luokitteluun kahvin paahtamiseksi ja vaikka Starbucksin veroneuvoja ei olisi käyttänyt toimintamenoja virheellisesti myynnin sijasta voittotasoindikaattorina liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamisessa, käyttöpääoman oikaisun käyttö ja [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kustannusten jättäminen pois SMBV:n veron perusteista tarkoittaa, että siirtohinnoitteluraportissa ehdotetulla ja SMBV:n ennakkohinnoitteluraportissa vahvistetulla menetelmällä ei saada luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti.

| (408) | Koska tämän menetelmän vahvistaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo tässä järjestelmässä määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(408)

Koska tämän menetelmän vahvistaminen johtaa siihen, että SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo tässä järjestelmässä määräytyy markkinoiden perusteella, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta on katsottava koituvan SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

9.2.4   Toissijainen näkemys: Asetuksesta poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

Toissijainen näkemys: Asetuksesta poikkeamisesta johtuva valikoiva etu

| (409) | Alankomaat ja Starbucks katsoivat, että asetus on asianmukainen viitejärjestelmä, jonka nojalla SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituvan valikoivan edun olemassaolo on määritettävä. |
| --- | --- |

(409)

Alankomaat ja Starbucks katsoivat, että asetus on asianmukainen viitejärjestelmä, jonka nojalla SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituvan valikoivan edun olemassaolo on määritettävä.

| (410) | Kuten johdanto-osan 245–251 kappaleissa on todettu, komissio on eri mieltä Alankomaiden ja Starbucksin väitteistä, jotka koskevat sovellettavaa viitejärjestelmää. Toissijaisena näkemyksenään komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle valikoivaa etua myös siksi, että viitejärjestelmä, joka koostuu siirtohinnoittelua soveltavista konserniyrityksistä ja joihin yhteisöverolain 8b §:n 1 momenttia ja asetusta sovelletaan, on tavallista suppeampi. |
| --- | --- |

(410)

Kuten johdanto-osan 245–251 kappaleissa on todettu, komissio on eri mieltä Alankomaiden ja Starbucksin väitteistä, jotka koskevat sovellettavaa viitejärjestelmää. Toissijaisena näkemyksenään komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle valikoivaa etua myös siksi, että viitejärjestelmä, joka koostuu siirtohinnoittelua soveltavista konserniyrityksistä ja joihin yhteisöverolain 8b §:n 1 momenttia ja asetusta sovelletaan, on tavallista suppeampi.

| (411) | Yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin ja asetuksen katsotaan muodostavan Alankomaiden verolainsäädännössä noudatettavan ”markkinaehtoperiaatteen”, jonka mukaisesti konserniin kuuluvien yritysten väliset liiketoimet on korvattava samalla tavalla kuin silloin, jos niistä olisi sovittu vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti neuvottelevien riippumattomien yritysten välillä. Asetuksen johdanto-osassa selitetään erityisesti, että OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen markkinaehtoperiaate on otettu osaksi Alankomaiden lainsäädäntöä ja että näitä ohjeita sovelletaan Alankomaissa suoraan (228). |
| --- | --- |

(411)

Yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin ja asetuksen katsotaan muodostavan Alankomaiden verolainsäädännössä noudatettavan ”markkinaehtoperiaatteen”, jonka mukaisesti konserniin kuuluvien yritysten väliset liiketoimet on korvattava samalla tavalla kuin silloin, jos niistä olisi sovittu vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti neuvottelevien riippumattomien yritysten välillä. Asetuksen johdanto-osassa selitetään erityisesti, että OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen markkinaehtoperiaate on otettu osaksi Alankomaiden lainsäädäntöä ja että näitä ohjeita sovelletaan Alankomaissa suoraan (228).

228

| (412) | Kun otetaan huomioon, että komissio on jo osoittanut 9.2.3.1 kohdassa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen sisältävän tiettyjä Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoittelua varten tekemiä metodologisia valintoja, joilla ei voida katsoa saatavan luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta ja joiden vuoksi SMBV:n veron määrä Alankomaissa pienenee, komissio voi samalla tavalla katsoa, että ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu valikoivaa etua myös yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa ja asetuksesta koostuvan suppeamman viitejärjestelmän nojalla. |
| --- | --- |

(412)

Kun otetaan huomioon, että komissio on jo osoittanut 9.2.3.1 kohdassa SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen sisältävän tiettyjä Starbucksin veroneuvojan siirtohinnoittelua varten tekemiä metodologisia valintoja, joilla ei voida katsoa saatavan luotettavaa arviota markkinapohjaisesta ratkaisusta ja joiden vuoksi SMBV:n veron määrä Alankomaissa pienenee, komissio voi samalla tavalla katsoa, että ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu valikoivaa etua myös yhteisöverolain 8b §:n 1 momentissa ja asetuksesta koostuvan suppeamman viitejärjestelmän nojalla.

9.2.5   Perustelut

Perustelut

| (413) | Alankomaat ja Starbucks eivät ole toimittaneet mahdollisia perusteluja SMBV:n valikoivalle kohtelulle, joka johtuu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että velvoite laatia tällaiset perustelut on jäsenvaltiolla. |
| --- | --- |

(413)

Alankomaat ja Starbucks eivät ole toimittaneet mahdollisia perusteluja SMBV:n valikoivalle kohtelulle, joka johtuu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että velvoite laatia tällaiset perustelut on jäsenvaltiolla.

| (414) | Komissio ei ole pystynyt määrittämään mahdollista perustetta, joka oikeuttaisi tällaisen SMBV:tä hyödyttävän, sen ennakkohinnoittelusopimuksesta johtuvan erityiskohtelun ja jonka voitaisiin sanoa johtuvan suoraan viitejärjestelmään kiinteästi liittyvistä tai sen perus- tai pääperiaatteista tai joka johtuisi järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden edellyttämistä mekanismeista (229), olipa viitejärjestelmä Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä, kuten komissio on sen määrittänyt, tai asetus, jota Alankomaat ja Starbucks puoltavat. |
| --- | --- |

(414)

Komissio ei ole pystynyt määrittämään mahdollista perustetta, joka oikeuttaisi tällaisen SMBV:tä hyödyttävän, sen ennakkohinnoittelusopimuksesta johtuvan erityiskohtelun ja jonka voitaisiin sanoa johtuvan suoraan viitejärjestelmään kiinteästi liittyvistä tai sen perus- tai pääperiaatteista tai joka johtuisi järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden edellyttämistä mekanismeista (229), olipa viitejärjestelmä Alankomaiden yleinen yhteisöverojärjestelmä, kuten komissio on sen määrittänyt, tai asetus, jota Alankomaat ja Starbucks puoltavat.

229

9.2.6   Päätelmä valikoivan edun olemassaolosta

Päätelmä valikoivan edun olemassaolosta

| (415) | Komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, jossa vahvistetulla menetelmällä päädytään sellaiseen voitonjakoon SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä, jota ei voida pitää luotettavana arviona markkinatilanteesta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti ja jonka vuoksi SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon tässä järjestelmässä määräävät markkinat, koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(415)

Komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, jossa vahvistetulla menetelmällä päädytään sellaiseen voitonjakoon SMBV:lle Starbucks-konsernin sisällä, jota ei voida pitää luotettavana arviona markkinatilanteesta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti ja jonka vuoksi SMBV:n veron määrä Alankomaiden yleisessä yhteisöverojärjestelmässä pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettavan tulon tässä järjestelmässä määräävät markkinat, koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

| (416) | Toissijaisena näkemyksenään komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, jossa asetuksen nojalla ja yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin perusteella vahvistetulla menetelmällä päädytään sellaiseen voitonjakoon SMBV:lle, jota ei voida pitää luotettavana arviona markkinatilanteesta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti ja jonka vuoksi SMBV:n veron määrä pienenee verrattuna muihin Alankomaissa verovelvollisiin konserniyrityksiin, koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(416)

Toissijaisena näkemyksenään komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, jossa asetuksen nojalla ja yhteisöverolain 8b §:n 1 momentin perusteella vahvistetulla menetelmällä päädytään sellaiseen voitonjakoon SMBV:lle, jota ei voida pitää luotettavana arviona markkinatilanteesta markkinaehtoperiaatteen mukaisesti ja jonka vuoksi SMBV:n veron määrä pienenee verrattuna muihin Alankomaissa verovelvollisiin konserniyrityksiin, koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

9.3   Riidanalaisen toimenpiteen tuensaaja

Riidanalaisen toimenpiteen tuensaaja

| (417) | Komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska sen johdosta tämän yrityksen verotettava tulo Alankomaissa pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo määräytyy markkinaehtoisesti tehtyjen liiketoimien perusteella. Komissio kuitenkin toteaa, että SMBV on osa monikansallista yritysryhmää eli Starbucks-konsernia ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen pääkohde on SMBV:lle sen tehtävästä konsernin sisällä maksettava korvaus. |
| --- | --- |

(417)

Komissio katsoo, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua, koska sen johdosta tämän yrityksen verotettava tulo Alankomaissa pienenee verrattuna integroimattomiin yrityksiin, joiden verotettava tulo määräytyy markkinaehtoisesti tehtyjen liiketoimien perusteella. Komissio kuitenkin toteaa, että SMBV on osa monikansallista yritysryhmää eli Starbucks-konsernia ja SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen pääkohde on SMBV:lle sen tehtävästä konsernin sisällä maksettava korvaus.

| (418) | Erillisten oikeushenkilöiden voidaan katsoa muodostavan yhden taloudellisen yksikön valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Tätä taloudellista yksikköä pidetään asianomaisena yrityksenä, joka hyötyy tukitoimenpiteestä. Kuten tuomioistuin on aiemmin todennut, ”[k]ilpailulainsäädännössä yrityksen käsitteellä on katsottava tarkoitettavan taloudellista kokonaisuutta, vaikka oikeudellisesti tämän taloudellisen kokonaisuuden muodostaakin useampi kuin yksi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö” (230). Jotta voitaisiin määrittää, muodostavatko useat yritykset taloudellisen kokonaisuuden, tuomioistuin tarkastelee määräysvaltaan oikeuttavan omistusosuuden olemassaoloa tai toiminnallisia, taloudellisia tai organisatorisia yhteyksiä (231). Tässä tapauksessa SMBV on kokonaan Alki LP:n määräysvallassa, joka taas on muiden Starbucks-konsernin yritysten määräysvallassa (232). |
| --- | --- |

(418)

Erillisten oikeushenkilöiden voidaan katsoa muodostavan yhden taloudellisen yksikön valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Tätä taloudellista yksikköä pidetään asianomaisena yrityksenä, joka hyötyy tukitoimenpiteestä. Kuten tuomioistuin on aiemmin todennut, ”[k]ilpailulainsäädännössä yrityksen käsitteellä on katsottava tarkoitettavan taloudellista kokonaisuutta, vaikka oikeudellisesti tämän taloudellisen kokonaisuuden muodostaakin useampi kuin yksi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö” (230). Jotta voitaisiin määrittää, muodostavatko useat yritykset taloudellisen kokonaisuuden, tuomioistuin tarkastelee määräysvaltaan oikeuttavan omistusosuuden olemassaoloa tai toiminnallisia, taloudellisia tai organisatorisia yhteyksiä (231). Tässä tapauksessa SMBV on kokonaan Alki LP:n määräysvallassa, joka taas on muiden Starbucks-konsernin yritysten määräysvallassa (232).

230

231

232

| (419) | Päätöksen SMBV:n sijoittamisesta Alankomaihin teki Starbucks-konserni, joten Starbucks-konserni, joka hyötyy SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, sillä kuten johdanto-osan 45 kappaleessa on todettu, tässä sopimuksessa vahvistetaan SMBV:lle kohdistettava voitto konsernin sisällä niistä toiminnoista, joita se tarjoaa tämän konsernin yrityksille. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on päätös, jolla vahvistetaan siirtohinnoittelumenetelmä Starbucks-konsernin sisäisille liiketoimille, joten Alankomaiden verohallinnon SMBV:lle suotuisa verokohtelu hyödyttää koko Starbucks-konsernia, koska lisävaroja saa koko konserni eikä pelkästään SMBV. Toisin sanoen ja kuten johdanto-osan 257 kappaleessa on todettu, jos siirtohinnoittelua tarvitaan yhden ja saman konsernin eri oikeushenkilöiden välisten tuotteiden ja palveluiden hinnoitteluun, siirtohinnan määrittämisen vaikutukset kohdistuvat pakostakin useampaan kuin yhteen konsernin yritykseen (hinnankorotus yhdessä yrityksessä pienentää toisen yrityksen voittoa). |
| --- | --- |

(419)

Päätöksen SMBV:n sijoittamisesta Alankomaihin teki Starbucks-konserni, joten Starbucks-konserni, joka hyötyy SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta, sillä kuten johdanto-osan 45 kappaleessa on todettu, tässä sopimuksessa vahvistetaan SMBV:lle kohdistettava voitto konsernin sisällä niistä toiminnoista, joita se tarjoaa tämän konsernin yrityksille. SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on päätös, jolla vahvistetaan siirtohinnoittelumenetelmä Starbucks-konsernin sisäisille liiketoimille, joten Alankomaiden verohallinnon SMBV:lle suotuisa verokohtelu hyödyttää koko Starbucks-konsernia, koska lisävaroja saa koko konserni eikä pelkästään SMBV. Toisin sanoen ja kuten johdanto-osan 257 kappaleessa on todettu, jos siirtohinnoittelua tarvitaan yhden ja saman konsernin eri oikeushenkilöiden välisten tuotteiden ja palveluiden hinnoitteluun, siirtohinnan määrittämisen vaikutukset kohdistuvat pakostakin useampaan kuin yhteen konsernin yritykseen (hinnankorotus yhdessä yrityksessä pienentää toisen yrityksen voittoa).

| (420) | Huolimatta siitä, että konserni on organisoitu eri oikeushenkilöihin, siirtohinnoittelujärjestelyjen yhteydessä näitä yrityksiä on pidettävä yhtenä ryhmänä, joka hyötyy riidanalaisesta tukitoimenpiteestä (233). |
| --- | --- |

(420)

Huolimatta siitä, että konserni on organisoitu eri oikeushenkilöihin, siirtohinnoittelujärjestelyjen yhteydessä näitä yrityksiä on pidettävä yhtenä ryhmänä, joka hyötyy riidanalaisesta tukitoimenpiteestä (233).

233

| (421) | Tässä nimenomaisessa tapauksessa SMBV:n veron perusteen määrittäminen Alankomaissa vaikuttaa Alki LP:lle maksettaviin rojaltimaksuihin, sillä rojalti vastaa SMBV:n ilmoittamaa voittoa, joka ylittää [9–12] prosentin osuuden toimintamenoista. Tämä on vahvistettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa (234). Näin ollen SMBV:n veron määrän pieneneminen Alankomaissa hyödyttää SMBV:n lisäksi myös Alki LP:tä ja sitä kautta koko Starbucks-konsernia. |
| --- | --- |

(421)

Tässä nimenomaisessa tapauksessa SMBV:n veron perusteen määrittäminen Alankomaissa vaikuttaa Alki LP:lle maksettaviin rojaltimaksuihin, sillä rojalti vastaa SMBV:n ilmoittamaa voittoa, joka ylittää [9–12] prosentin osuuden toimintamenoista. Tämä on vahvistettu SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa (234). Näin ollen SMBV:n veron määrän pieneneminen Alankomaissa hyödyttää SMBV:n lisäksi myös Alki LP:tä ja sitä kautta koko Starbucks-konsernia.

234

9.4   Päätelmä tuen olemassaolosta

Päätelmä tuen olemassaolosta

| (422) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Alankomaiden verohallinnon tekemästä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle ja Starbucks-konsernille valikoivaa etua, joka on Alankomaiden myöntämä tai rahoitettu valtion varoista ja joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(422)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Alankomaiden verohallinnon tekemästä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksesta koituu SMBV:lle ja Starbucks-konsernille valikoivaa etua, joka on Alankomaiden myöntämä tai rahoitettu valtion varoista ja joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (423) | Koska SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus johtaa sellaisten kulujen pienenemiseen, jotka muutoin aiheutuisivat SMBV:lle sen liiketoiminnasta, tämän sopimuksen on katsottava olevan toimintatukea SMBV:lle ja Starbucks-konsernille. |
| --- | --- |

(423)

Koska SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus johtaa sellaisten kulujen pienenemiseen, jotka muutoin aiheutuisivat SMBV:lle sen liiketoiminnasta, tämän sopimuksen on katsottava olevan toimintatukea SMBV:lle ja Starbucks-konsernille.

9.5   Komission todisteet tuen olemassaolosta

Komission todisteet tuen olemassaolosta

| (424) | Yksi Alankomaiden hallinnollisen menettelyn aikana toimittamista argumenteista oli, että jotkin tiedoista, joihin komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, ja niistä tiedoista, joita virallisen tutkintamenettelyn aikana käytettiin, eivät olleet Alankomaiden verohallinnon saatavilla silloin, kun se teki SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen. Siksi Alankomaat arvostelee komissiota SMBV:n tutkinnan aikaisesta ”jälkiviisaudesta”. |
| --- | --- |

(424)

Yksi Alankomaiden hallinnollisen menettelyn aikana toimittamista argumenteista oli, että jotkin tiedoista, joihin komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, ja niistä tiedoista, joita virallisen tutkintamenettelyn aikana käytettiin, eivät olleet Alankomaiden verohallinnon saatavilla silloin, kun se teki SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen. Siksi Alankomaat arvostelee komissiota SMBV:n tutkinnan aikaisesta ”jälkiviisaudesta”.

| (425) | Esimerkiksi kun SMBV:n luokittelua sopimusvalmistajaksi koskevassa arvioinnissa viitataan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen aikana toteuttamiin toimintoihin, se liittyy myös muihin toimintoihin, kuten markkinatutkimukseen tai aineettomien hyödykkeiden poistoihin, jotka tehtiin vasta myöhemmin, eikä Alankomaiden verohallinto olisi voinut ottaa niitä huomioon, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin vuonna 2008. Yhtä lailla se, että raakakahvin kustannukset kohosivat merkittävästi vuoden 2010 jälkeen, jolloin rojaltimaksut rahoitettiin muilla toimilla kuin paahtotoiminnalla markkinaehtoperiaatteen vastaisesti, tapahtui vasta ennakkohinnoittelusopimuksen tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(425)

Esimerkiksi kun SMBV:n luokittelua sopimusvalmistajaksi koskevassa arvioinnissa viitataan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen aikana toteuttamiin toimintoihin, se liittyy myös muihin toimintoihin, kuten markkinatutkimukseen tai aineettomien hyödykkeiden poistoihin, jotka tehtiin vasta myöhemmin, eikä Alankomaiden verohallinto olisi voinut ottaa niitä huomioon, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus tehtiin vuonna 2008. Yhtä lailla se, että raakakahvin kustannukset kohosivat merkittävästi vuoden 2010 jälkeen, jolloin rojaltimaksut rahoitettiin muilla toimilla kuin paahtotoiminnalla markkinaehtoperiaatteen vastaisesti, tapahtui vasta ennakkohinnoittelusopimuksen tekemisen jälkeen.

| (426) | Tästä komissio toteaa, että huomattavan monet argumentit, jotka tukevat komission päätelmää siitä, ettei SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus ole markkinaehtoperiaatteen mukainen, pohjautuvat tietoihin ja aineistoihin, jotka olivat Alankomaiden verohallinnon saatavilla, kun ennakkohinnoittelusopimusta tehtiin. Tämä liittyy etenkin moniin Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisistä paahto- ja valmistussopimuksista, jotka on lueteltu johdanto-osan 148–150 kappaleissa, tietoihin SMBV:n ja Alki LP:n toteuttamien toimintojen monimutkaisuudesta, tietoihin SMBV:n pieniriskiseksi sopimusvalmistajaksi luokittelun kyseenalaistamisesta sekä toimintamenojen voittotasoindikaattorina käyttämisen asianmukaisuuteen ja raaka-aineeseen liittyvän voittolisän korottamiseen 50 peruspisteellä (235). |
| --- | --- |

(426)

Tästä komissio toteaa, että huomattavan monet argumentit, jotka tukevat komission päätelmää siitä, ettei SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus ole markkinaehtoperiaatteen mukainen, pohjautuvat tietoihin ja aineistoihin, jotka olivat Alankomaiden verohallinnon saatavilla, kun ennakkohinnoittelusopimusta tehtiin. Tämä liittyy etenkin moniin Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisistä paahto- ja valmistussopimuksista, jotka on lueteltu johdanto-osan 148–150 kappaleissa, tietoihin SMBV:n ja Alki LP:n toteuttamien toimintojen monimutkaisuudesta, tietoihin SMBV:n pieniriskiseksi sopimusvalmistajaksi luokittelun kyseenalaistamisesta sekä toimintamenojen voittotasoindikaattorina käyttämisen asianmukaisuuteen ja raaka-aineeseen liittyvän voittolisän korottamiseen 50 peruspisteellä (235).

235

| (427) | Raakakahvin kustannuksia koskevien tietojen osalta komissio toteaa, että siirtohinnoitteluraportissa SMBV:n ja SCTC:n välinen raakakahvin hankintasopimus mainitaan yhdeksi tärkeimmistä liiketoimista ja yrityksen sisäisistä rahavirroista, mutta siinä ei tutkita tai analysoida, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen, koska veroneuvoja tukeutui sen sijaan liiketoiminettomarginaalimenetelmään laskiessaan SMBV:n paahtotoimintaan perustuvaa korvausta. |
| --- | --- |

(427)

Raakakahvin kustannuksia koskevien tietojen osalta komissio toteaa, että siirtohinnoitteluraportissa SMBV:n ja SCTC:n välinen raakakahvin hankintasopimus mainitaan yhdeksi tärkeimmistä liiketoimista ja yrityksen sisäisistä rahavirroista, mutta siinä ei tutkita tai analysoida, onko SCTC:n SMBV:ltä raakakahvista laskuttama hinta markkinaehtoinen, koska veroneuvoja tukeutui sen sijaan liiketoiminettomarginaalimenetelmään laskiessaan SMBV:n paahtotoimintaan perustuvaa korvausta.

| (428) | Jos tämä sopimus olisi analysoitu siirtohinnoitteluraportissa asianmukaisesti, raakakahvista maksettava markkinaehtoinen korvaus olisi täytynyt arvioida SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöä varten (236). Jos SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus olisi sisältänyt raakakahvia koskevan liiketoimen, vuonna 2008 sovittu markkinaehtoinen korvaus ei olisi antanut syytä raakakahvin perustelemattomille hinnankorotuksille vuodesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(428)

Jos tämä sopimus olisi analysoitu siirtohinnoitteluraportissa asianmukaisesti, raakakahvista maksettava markkinaehtoinen korvaus olisi täytynyt arvioida SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuspyyntöä varten (236). Jos SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus olisi sisältänyt raakakahvia koskevan liiketoimen, vuonna 2008 sovittu markkinaehtoinen korvaus ei olisi antanut syytä raakakahvin perustelemattomille hinnankorotuksille vuodesta 2011 alkaen.

236

| (429) | Kuten johdanto-osan 348 kappaleesta alkaen on selitetty, Starbucks ei antanut pätevää perustelua raakakahvin hinnan korottamiselle vuoden 2010 jälkeen, joten tämä argumentti on epäoleellinen. |
| --- | --- |

(429)

Kuten johdanto-osan 348 kappaleesta alkaen on selitetty, Starbucks ei antanut pätevää perustelua raakakahvin hinnan korottamiselle vuoden 2010 jälkeen, joten tämä argumentti on epäoleellinen.

| (430) | Tietoa tähän liiketoimeen sovelletusta voittolisästä oli Alankomaiden hallinnon saatavilla, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pyydettiin, joten jos hallinto olisi pyytänyt näitä tietoja, lopputuloksena olisi ollut markkinaehtoinen voittolisä, jonka suuruus olisi ollut [noin kolme prosenttia] SCTC:n valmistus- ja hankintakustannuksista (237). Tämä on joka tapauksessa vähemmän kuin [noin kuuden prosentin] voittolisä ja valmistus- ja hankintakustannusten [noin yhdeksän prosentin] bruttokate, mitä komissio pitää markkinaehtoisena johdanto-osan 358 kappaleessa. Jos tämä voittolisä olisi vahvistettu ennakkohinnoittelusopimuksessa, SCTC ei olisi voinut korottaa sitä keskimäärin [18 prosenttiin] vuonna 2011 alkaneella ajanjaksolla ilman ennakkohinnoittelusopimuksen mukautuspyyntöä. Tältä osin komissio muistuttaa, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen on ilmoitettu olevan voimassa kymmenen vuotta edellyttäen, että SMBV:n esittämät kriittiset olettamat ovat asianmukaiset. Jos ne eivät ole, ennakkohinnoittelusopimus on katsottava päättyneeksi. |
| --- | --- |

(430)

Tietoa tähän liiketoimeen sovelletusta voittolisästä oli Alankomaiden hallinnon saatavilla, kun SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta pyydettiin, joten jos hallinto olisi pyytänyt näitä tietoja, lopputuloksena olisi ollut markkinaehtoinen voittolisä, jonka suuruus olisi ollut [noin kolme prosenttia] SCTC:n valmistus- ja hankintakustannuksista (237). Tämä on joka tapauksessa vähemmän kuin [noin kuuden prosentin] voittolisä ja valmistus- ja hankintakustannusten [noin yhdeksän prosentin] bruttokate, mitä komissio pitää markkinaehtoisena johdanto-osan 358 kappaleessa. Jos tämä voittolisä olisi vahvistettu ennakkohinnoittelusopimuksessa, SCTC ei olisi voinut korottaa sitä keskimäärin [18 prosenttiin] vuonna 2011 alkaneella ajanjaksolla ilman ennakkohinnoittelusopimuksen mukautuspyyntöä. Tältä osin komissio muistuttaa, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen on ilmoitettu olevan voimassa kymmenen vuotta edellyttäen, että SMBV:n esittämät kriittiset olettamat ovat asianmukaiset. Jos ne eivät ole, ennakkohinnoittelusopimus on katsottava päättyneeksi.

237

9.6   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (431) | Valtiontuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos se kuuluu johonkin perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa luetelluista kategorioista (238), ja sen katsotaan soveltuvan kansainvälisille markkinoille, jos komissio katsoo sen kuuluvan johonkin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa luetelluista kategorioista. On kuitenkin tuen myöntävän jäsenvaltion velvollisuus osoittaa, että sen myöntämä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdan tai 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(431)

Valtiontuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos se kuuluu johonkin perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa luetelluista kategorioista (238), ja sen katsotaan soveltuvan kansainvälisille markkinoille, jos komissio katsoo sen kuuluvan johonkin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa luetelluista kategorioista. On kuitenkin tuen myöntävän jäsenvaltion velvollisuus osoittaa, että sen myöntämä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdan tai 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

238

| (432) | Alankomaat ei ole tuonut esiin minkäänlaisia perusteita, joiden nojalla voitaisiin osoittaa, että sen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myöntämä valtiontuki olisi kummankaan säännöksen mukainen. |
| --- | --- |

(432)

Alankomaat ei ole tuonut esiin minkäänlaisia perusteita, joiden nojalla voitaisiin osoittaa, että sen SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myöntämä valtiontuki olisi kummankaan säännöksen mukainen.

| (433) | Kuten johdanto-osan 423 kappaleessa on selitetty, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta on pidettävä SMBV:lle ja Starbucks-konsernille myönnettynä toimintatukena. Yleensä tällaista tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska se ei edistä tiettyjen toimintojen tai tiettyjen taloudellisten alueiden kehitystä, eivätkä kyseessä olevat verokannustimet ole ajallisesti rajoitettuja, alenevia tai oikeasuhteisia siihen nähden, mikä on tarpeellista kyseisten alueiden taloudellisten puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(433)

Kuten johdanto-osan 423 kappaleessa on selitetty, SMBV:n ennakkohinnoittelusopimusta on pidettävä SMBV:lle ja Starbucks-konsernille myönnettynä toimintatukena. Yleensä tällaista tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska se ei edistä tiettyjen toimintojen tai tiettyjen taloudellisten alueiden kehitystä, eivätkä kyseessä olevat verokannustimet ole ajallisesti rajoitettuja, alenevia tai oikeasuhteisia siihen nähden, mikä on tarpeellista kyseisten alueiden taloudellisten puutteiden korjaamiseksi.

| (434) | Näin ollen Alankomaiden SMBV:lle ja Starbucks-konsernille SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myöntämä valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(434)

Näin ollen Alankomaiden SMBV:lle ja Starbucks-konsernille SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myöntämä valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

9.7   Tuen sääntöjenvastaisuus

Tuen sääntöjenvastaisuus

| (435) | Perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa komissiolle, jos ne suunnittelevat tuen myöntämistä (ilmoitusvelvoite), eivätkä ne saa toteuttaa ehdotettuja tukitoimenpiteitä, ennen kuin komissio on vahvistanut lopullisen kantansa kyseisestä tuesta (lykkäämisvelvoite). |
| --- | --- |

(435)

Perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa komissiolle, jos ne suunnittelevat tuen myöntämistä (ilmoitusvelvoite), eivätkä ne saa toteuttaa ehdotettuja tukitoimenpiteitä, ennen kuin komissio on vahvistanut lopullisen kantansa kyseisestä tuesta (lykkäämisvelvoite).

| (436) | Komissio toteaa, ettei Alankomaat ilmoittanut komissiolle suunnittelevansa riidanalaisen tukitoimenpiteen myöntämistä eikä se noudattanut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa säädettyä lykkäämisvelvoitettaan. Asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f kohdan mukaisesti (239) SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on näin ollen sääntöjenvastaista tukea, joka on myönnetty perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(436)

Komissio toteaa, ettei Alankomaat ilmoittanut komissiolle suunnittelevansa riidanalaisen tukitoimenpiteen myöntämistä eikä se noudattanut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa säädettyä lykkäämisvelvoitettaan. Asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f kohdan mukaisesti (239) SMBV:n ennakkohinnoittelusopimus on näin ollen sääntöjenvastaista tukea, joka on myönnetty perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

239

10.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

| (437) | Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään komission velvollisuudesta määrätä sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisinperittäväksi. Kyseisessä säännöksessä säädetään lisäksi, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu ja sääntöjenvastainen tuki peritään takaisin tuensaajalta. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 2 kohdan mukaan takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jota maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (240) säädetään menetelmistä, joilla tämä korko lasketaan. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”. |
| --- | --- |

(437)

Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään komission velvollisuudesta määrätä sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisinperittäväksi. Kyseisessä säännöksessä säädetään lisäksi, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu ja sääntöjenvastainen tuki peritään takaisin tuensaajalta. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 2 kohdan mukaan takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jota maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (240) säädetään menetelmistä, joilla tämä korko lasketaan. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”.

240

10.1   Perusteltu luottamus

Perusteltu luottamus

| (438) | Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(438)

Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.

| (439) | NOB on ainoa asianomainen osapuoli, joka otti esille kysymyksen perustellusta luottamuksesta. Tältä osin todettakoon, että perustellun luottamuksen periaatteen voi ottaa esille vain se osapuoli, jota tuen takaisinmaksuvelvoite koskee (241). Tässä tapauksessa se on Starbucks, eikä se esittänyt tätä koskevia argumentteja. |
| --- | --- |

(439)

NOB on ainoa asianomainen osapuoli, joka otti esille kysymyksen perustellusta luottamuksesta. Tältä osin todettakoon, että perustellun luottamuksen periaatteen voi ottaa esille vain se osapuoli, jota tuen takaisinmaksuvelvoite koskee (241). Tässä tapauksessa se on Starbucks, eikä se esittänyt tätä koskevia argumentteja.

241

| (440) | Jotta perusteltua luottamusta koskevaa väitettä alettaisiin käsitellä, sen on pohjauduttava komission aiemmin antamiin täsmällisiin vakuutteluihin (242). Tämä tarkoittaa sitä, että perustellun luottamuksen on pohjauduttava komission aiempaan toimintaan eli esimerkiksi siihen, jos se on jo hyväksynyt saman tai samankaltaisen tukijärjestelyn. NOB ei viitannut tällaisiin komission toimiin. |
| --- | --- |

(440)

Jotta perusteltua luottamusta koskevaa väitettä alettaisiin käsitellä, sen on pohjauduttava komission aiemmin antamiin täsmällisiin vakuutteluihin (242). Tämä tarkoittaa sitä, että perustellun luottamuksen on pohjauduttava komission aiempaan toimintaan eli esimerkiksi siihen, jos se on jo hyväksynyt saman tai samankaltaisen tukijärjestelyn. NOB ei viitannut tällaisiin komission toimiin.

242

| (441) | Näin ollen NOB:n väite perustellusta luottamuksesta on perusteeton Alankomaiden Starbucksille sääntöjenvastaisesti SMBV:lle suotuisan riidanalaisen veropäätöksen nojalla myöntämän tuen takaisinperinnän osalta. |
| --- | --- |

(441)

Näin ollen NOB:n väite perustellusta luottamuksesta on perusteeton Alankomaiden Starbucksille sääntöjenvastaisesti SMBV:lle suotuisan riidanalaisen veropäätöksen nojalla myöntämän tuen takaisinperinnän osalta.

10.2   Takaisinperintämenetelmä

Takaisinperintämenetelmä

| (442) | Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on myös johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne. Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaiset tuet ja sen myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. |
| --- | --- |

(442)

Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on myös johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne. Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaiset tuet ja sen myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu.

| (443) | Yhdessäkään unionin oikeuden säännöksessä ei edellytetä, että komission on, kun se määrää sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palautettavaksi, vahvistettava palautettavan tuen täsmällinen määrä. On riittävää, että komission päätös sisältää sellaiset tiedot, joiden nojalla sen vastaanottaja voi itse suuremmitta vaikeuksitta määrittää tuon summan (243). |
| --- | --- |

(443)

Yhdessäkään unionin oikeuden säännöksessä ei edellytetä, että komission on, kun se määrää sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palautettavaksi, vahvistettava palautettavan tuen täsmällinen määrä. On riittävää, että komission päätös sisältää sellaiset tiedot, joiden nojalla sen vastaanottaja voi itse suuremmitta vaikeuksitta määrittää tuon summan (243).

243

| (444) | Sääntöjenvastaisen verotuksellisen valtiontuen osalta valtiontukisääntöjen soveltamista yritysten välittömään verotukseen koskevan komission tiedonannon 35 kohdassa määrätään, että takaisinperittävä määrä on laskettava vertailemalla tosiasiassa maksetun veron määrää ja sitä määrää, joka olisi pitänyt maksaa, jos yleisesti sovellettavaa sääntöä olisi noudatettu. |
| --- | --- |

(444)

Sääntöjenvastaisen verotuksellisen valtiontuen osalta valtiontukisääntöjen soveltamista yritysten välittömään verotukseen koskevan komission tiedonannon 35 kohdassa määrätään, että takaisinperittävä määrä on laskettava vertailemalla tosiasiassa maksetun veron määrää ja sitä määrää, joka olisi pitänyt maksaa, jos yleisesti sovellettavaa sääntöä olisi noudatettu.

| (445) | Kuten johdanto-osan 339–341 kappaleissa on todettu, komissio katsoo, että vertailu, jossa on käytetty vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia markkinahintavertailumenetelmää käyttäen, etenkin sellaisia teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointijärjestelyjä, joita on useissa Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksissa, osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon tulisi olla nolla. Toisin sanoen tässä nimenomaisessa suhteessa ei pitäisi maksaa rojaltimaksua näistä teollis- ja tekijänoikeuksista, sillä SMBV:lle ei näytä koituvan minkäänlaista hyötyä Alki LP:ltä lisensoitujen paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä. |
| --- | --- |

(445)

Kuten johdanto-osan 339–341 kappaleissa on todettu, komissio katsoo, että vertailu, jossa on käytetty vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia markkinahintavertailumenetelmää käyttäen, etenkin sellaisia teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointijärjestelyjä, joita on useissa Starbucksin ja kolmansien osapuolten välisissä paahto-, valmistus- ja jakelusopimuksissa, osoittaa, että SMBV:n Alki LP:lle paahtamiseen liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista maksaman rojaltimaksun markkinaehtoisen arvon tulisi olla nolla. Toisin sanoen tässä nimenomaisessa suhteessa ei pitäisi maksaa rojaltimaksua näistä teollis- ja tekijänoikeuksista, sillä SMBV:lle ei näytä koituvan minkäänlaista hyötyä Alki LP:ltä lisensoitujen paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä.

| (446) | Tämän päätelmän mukaisesti Alankomaiden on otettava SMBV:n kirjanpidon tulos, josta ei vähennetä SMBV:n Alki LP:lle tästä tuloksesta maksamia rojaltimaksuja paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien lisensoinnista, perusteeksi, jonka mukaan SMBV:n veron määrä Alankomaissa määritetään, jotta varmistetaan asianmukaisesti, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myönnetty tuki poistetaan takaisinperinnässä. |
| --- | --- |

(446)

Tämän päätelmän mukaisesti Alankomaiden on otettava SMBV:n kirjanpidon tulos, josta ei vähennetä SMBV:n Alki LP:lle tästä tuloksesta maksamia rojaltimaksuja paahtamiseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien lisensoinnista, perusteeksi, jonka mukaan SMBV:n veron määrä Alankomaissa määritetään, jotta varmistetaan asianmukaisesti, että SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myönnetty tuki poistetaan takaisinperinnässä.

| (447) | Johdanto-osan 358 kappaleessa komissio katsoo, että keskimäärin [noin kuuden prosentin] voittolisä SCTC:n SMBV:lle verovuodesta 2001 alkaen myymän raakakahvin kustannuksista ja SMBV:lle myydyn raakakahvin hinnat, jotka vastaavat [noin yhdeksän prosentin] bruttokatetta SCTC:lle, ovat luotettava arvio markkinaehtoisesta hinnasta. Näin ollen SMBV:n kirjanpidon tulokseen verovuodesta 2011 alkaen on lisättävä tällä ajanjaksolla sovelletun raakakahvin bruttokatteen ja SCTC:n valmistus- ja hankintakustannusten bruttokatteen [noin yhdeksän prosenttia] välinen ero. |
| --- | --- |

(447)

Johdanto-osan 358 kappaleessa komissio katsoo, että keskimäärin [noin kuuden prosentin] voittolisä SCTC:n SMBV:lle verovuodesta 2001 alkaen myymän raakakahvin kustannuksista ja SMBV:lle myydyn raakakahvin hinnat, jotka vastaavat [noin yhdeksän prosentin] bruttokatetta SCTC:lle, ovat luotettava arvio markkinaehtoisesta hinnasta. Näin ollen SMBV:n kirjanpidon tulokseen verovuodesta 2011 alkaen on lisättävä tällä ajanjaksolla sovelletun raakakahvin bruttokatteen ja SCTC:n valmistus- ja hankintakustannusten bruttokatteen [noin yhdeksän prosenttia] välinen ero.

| (448) | Tuen määrä, joka on perittävä takaisin SMBV:ltä ja Starbucks-konsernilta, jotta SMBV:n ja Starbucks-konsernin Alankomailta SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella saama tuki poistetaan, on johdanto-osan 446 ja 447 kappaleissa kuvattua kahta vaihetta noudattamalla saadun kirjanpidon tuloksen vastaavan määrän, jonka koko määrästä peritään vero Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla, ja sen yhteisöveron, jonka SMBV on tosiasiallisesti maksanut Alankomaille 1 päivästä lokakuuta 2007 alkaen, välinen erotus. |
| --- | --- |

(448)

Tuen määrä, joka on perittävä takaisin SMBV:ltä ja Starbucks-konsernilta, jotta SMBV:n ja Starbucks-konsernin Alankomailta SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella saama tuki poistetaan, on johdanto-osan 446 ja 447 kappaleissa kuvattua kahta vaihetta noudattamalla saadun kirjanpidon tuloksen vastaavan määrän, jonka koko määrästä peritään vero Alankomaiden yleisen yhteisöverojärjestelmän nojalla, ja sen yhteisöveron, jonka SMBV on tosiasiallisesti maksanut Alankomaille 1 päivästä lokakuuta 2007 alkaen, välinen erotus.

10.3   Liiketoimintayksikkö, jolta tuki on perittävä takaisin

Liiketoimintayksikkö, jolta tuki on perittävä takaisin

| (449) | Johdanto-osan 417–421 kappaleissa esitettyjen havaintojen perusteella komissio katsoo, että Alankomaiden on perittävä sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myönnetty tuki takaisin SMBV:ltä. Jos SMBV ei pysty maksamaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen johdosta saamaansa tukea kokonaan takaisin, Alankomaiden on perittävä jäljelle jäävä määrä tästä tuesta Starbucks Corporationilta, koska se on se yksikkö, joka valvoo Starbucks-konsernia. Näin varmistetaan, että myönnetty etu poistetaan ja markkinoilla aiemmin vallinnut tilanne palautetaan takaisinperinnän kautta. |
| --- | --- |

(449)

Johdanto-osan 417–421 kappaleissa esitettyjen havaintojen perusteella komissio katsoo, että Alankomaiden on perittävä sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksella myönnetty tuki takaisin SMBV:ltä. Jos SMBV ei pysty maksamaan SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen johdosta saamaansa tukea kokonaan takaisin, Alankomaiden on perittävä jäljelle jäävä määrä tästä tuesta Starbucks Corporationilta, koska se on se yksikkö, joka valvoo Starbucks-konsernia. Näin varmistetaan, että myönnetty etu poistetaan ja markkinoilla aiemmin vallinnut tilanne palautetaan takaisinperinnän kautta.

11.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (450) | Komissio katsoo, että Alankomaat on myöntänyt SMBV:lle ja Starbucks-konsernille sääntöjenvastaista valtiontukea tekemällä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Alankomaiden on perittävä tämä tuki asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan nojalla takaisin SMBV:ltä, ja jos se ei pysty maksamaan tukea kokonaisuudessaan takaisin, jäljellä oleva määrä Starbucks Corporationilta, |
| --- | --- |

(450)

Komissio katsoo, että Alankomaat on myöntänyt SMBV:lle ja Starbucks-konsernille sääntöjenvastaista valtiontukea tekemällä SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Alankomaiden on perittävä tämä tuki asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan nojalla takaisin SMBV:ltä, ja jos se ei pysty maksamaan tukea kokonaisuudessaan takaisin, jäljellä oleva määrä Starbucks Corporationilta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ennakkohinnoittelusopimus, jonka Alankomaat ja Starbucks Manufacturing EMEA BV tekivät 28 päivänä huhtikuuta 2008 ja jonka perusteella viimeksi mainittu voi määrittää yhteisöveron määränsä Alankomaissa vuosittain kymmenen vuoden ajan, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille ja jonka Alankomaat on myöntänyt perussopimuksen 108 artiklan 3 artiklan vastaisesti.

2 artikla

1.   Alankomaiden on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin Starbucks Manufacturing EMEA BV:ltä.

2.   Mahdolliset summat, joita ei saada perittyä takaisin Starbucks Manufacturing EMEA BV:ltä 1 kohdassa tarkoitetussa takaisinperinnässä, on perittävä Starbucks Corporationilta.

3.   Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona ne asetettiin tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinmaksuun asti.

4.   Korolle lasketaan korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.

2.   Alankomaiden on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Alankomaiden on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta tiedot menetelmästä, jota tuen tarkan määrän laskemisessa on käytetty.

2.   Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitettu tuki on peritty takaisin. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka se on jo toteuttanut ja jotka se aikoo toteuttaa tämän päätöksen noudattamiseksi.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 460, 19.12.2014, s. 11.

1

(2)  Termejä ”veropäätös” ja ”ennakkohinnoittelusopimus” käytetään tässä päätöksessä samassa merkityksessä.

2

(*1)  Liikesalaisuuksia koskevat tekstin osat on poistettu tai muutettu. Nämä osat on merkitty hakasulkeisiin. Raakakahvia koskevat SCTC:n voittomarginaalit ja voittolisät on pyöristetty lähimpään kolmen prosentin kerrannaiseen.

*1

(3)  Täydentävien asiakirjojen mukana toimitettiin myös aiempi vuonna 2001 tehty Alankomaiden verohallinnon ja Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n välinen veropäätös.

3

(4)  Tämä kirje lähetettiin Alankomaihin englanninkielisenä 7 päivänä maaliskuuta 2014, ja sen hollanninkielinen versio lähetettiin 14 päivänä maaliskuuta 2014.

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1). Asetus (EY) N:o 659/1999 on kumottu 13 päivänä heinäkuuta 2015 tehdyllä neuvoston asetuksella (EU) 2015/1589 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9), 14. lokakuuta 2015 alkaen. Kaikki menettelyn aikana toteutetut menettelyvaiheet otettiin käyttöön asetuksen (EY) N:o 659/1999 nojalla. Viittauksia asetukseen (EY) N:o 659/1999 on pidettävä viittauksina asetukseen (EU) 2015/1589, ja niitä on luettava yhdessä viimeksi mainitun asetuksen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon kanssa.

6

(7)  C(2015) 862, 12.2.2015.

7

(8)  Starbucks US tarkoittaa kaikkia Amerikan yhdysvalloissa sijaitsevia yrityksiä, jotka kuuluvat Starbucks-konserniin.

8

(9)  Tämä kuvaus perustuu Starbucksin vuoden 2014 vuosikertomukseen, s. 2.

9

(10)  Katso tarkempia tietoja Starbucks-konsernista menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 20 kappaleesta.

10

(11)  SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa mainitaan, että kuudennen tilivuoden jälkeen, ts. vuoden 2013 lopussa, tehdään puolivälitarkastus, jossa selvitetään, ovatko kaikki faktat ja olosuhteet pysyneet samoina.

11

(12)  Alkuperäinen hollanninkielinen teksti: ”[SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9–12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.”

12

(13)  Alkuperäinen hollanninkielinen teksti: ”De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven (’gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven’) en de hierboven omschreven beloning van [9–12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.” Katso selitys sille, miksi rojaltimaksua ei veroteta Alankomaissa tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa, menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 28 kappaleesta.

13

(14)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 27 ja 28 kappaleissa on kattava kuvaus Starbucksin oikeudellisesta rakenteesta siten kuin se on esitetty siirtohinnoitteluraportissa.

14

(15)  Nämä tavaramerkit, teknologia ja taitotieto koskevat pääasiassa Starbucks-myymäläkonseptia ja Starbucksin yrityskuvaa.

15

(16)  Ks. johdanto-osan 71 kappaleesta kuvaus markkinahintavertailumenetelmästä.

16

(17)  Tämä määritelmä perustuu OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.13–2.20 kohtaan. (Ulkoista) markkinahintavertailumenetelmään perustuvaa hintaa sovelletaan, jos riippumattomat kolmannet osapuolet samoissa olosuhteissa maksavat saman hinnan samasta tuotteesta tai palvelusta kuin sidossuhteessa olevat osapuolet. Tässä tapauksessa konserninsisäisillä rojaltimaksuilla tarkoitetaan maksuja, jotka Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueen Starbucksin omistamat kehittäjät maksavat Starbucks Coffee BV:lle.

17

(18)  Siirtohinnoitteluraportin II.G osio.

18

(19)  Siirtohinnoitteluraportin II.E osio.

19

(20)  Siirtohinnoitteluraportin III.B osio.

20

(21)  SCTC ostaa nämä pavut koko Starbucks-konsernille ja sen riippumattomille lisenssinhaltijoille kautta maailman.

21

(22)  Ks. alaviite 19.

22

(23)  Vuonna 2011 SMBV:ssä oli noin [70–80] työntekijää. Starbucksin menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamien huomautusten mukaan kahvin paahtamisessa työskenteli [40–50] henkilöä ja logistiikassa ja hallintopalveluissa [30–40] henkilöä.

23

(24)  Starbucksin Alankomaille päätöksiä koskevan pyynnön yhteydessä antamien tietojen mukaan SMBV ja Starbucks Corporation tekivät vuonna 2003 [riippumattoman logistiikkayhtiö A:n] kanssa sopimuksen, jonka nojalla [riippumaton logistiikkayhtiö A] tuottaa vaihto-omaisuuden hallintopalveluita (jotka tukevat Starbucksin antamaa ennustetta), tuonnin koordinointipalveluita ja viennin dokumentointipalveluita sekä hallinnoi myyjäsopimuksia ja varastointitoimintoja.

24

(25)  Starbucksin Alankomaille päätöksiä koskevan pyynnön yhteydessä antamien tietojen mukaan SMBV teki vuonna 2004 [riippumattoman logistiikkayhtiö B:n] kanssa toimitusketjua ja kahvitoimintojen varastointipalveluja koskevan sopimuksen, jonka nojalla [riippumaton logistiikkayhtiö B] tuottaa varastointipalveluja, jotka liittyvät Starbucksin eri tuotteisiin, mukaan luettuina hallinto- ja käsittelypalvelut, ajoneuvojen lastaus ja purkaminen, tarkastukset ja varastointi.

25

(26)  Siirtohinnoitteluraportin mukaan SMBV on vastuussa sopimussuhteesta [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] kanssa. Starbucksin mukaan [riippumattoman valmistusyhtiö 1:n] ja SMBV:n väliset sopimukset neuvottelee kuitenkin Starbucks [...].

26

(27)  Sopimusvalmistuksella tarkoitetaan yleensä järjestelyä, jossa yhtiö prosessoi raaka-aineita tai puolivalmisteita toiselle yhtiölle.

27

(28)  Tämä kaavio ei sisälly raporttiin; komissio laati sen tämän päätöksen lukemisen helpottamiseksi.

28

(29)  Ks. johdanto-osan 72 kappaleesta kuvaus liiketoiminettomarginaalimenetelmästä.

29

(30)  Liiketoimien eroilla tarkoitetaan sen yhtiön toteuttamien liiketoimien, jonka verotusperusta arvioidaan siirtohinnoittelumenetelmällä, ja sellaisten riippumattomien yhtiöiden toteuttamien liiketoimien, joita käytetään markkinaehtoisen hinnoittelun määrittämisessä, välisiä eroja. Liiketoiminettomarginaalimenetelmässä tällä tarkoitetaan niitä liiketoimia, jotka vertailukelpoiset yritykset toteuttivat markkinaehtoisen marginaalin arvioimisessa. Toiminnallisilla eroilla tarkoitetaan sen yhtiön toteuttamien toimintojen, jonka verotusperusta arvioidaan siirtohinnoittelumenetelmällä, ja sellaisten vertailukelpoisten yhtiöiden toteuttamien toimintojen, joita käytetään markkinaehtoisen marginaalin arvioimisessa, välisiä eroja.

30

(31)  Tältä osin raportissa viitataan OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden kohtaan 3.26.

31

(32)  Amadeus-tietokanta sisältää taloudellisia vertailutietoja julkisista ja yksityisistä yrityksistä kaikkialta Euroopasta. Sen ylläpitäjä on Bureau van Dijk, yritystietojen ja liiketoimintatietojen julkaisija.

32

(33)  Amadeus-tietokantaan tehdyillä automaattisilla hauilla löytyi 240 yritystä, joista veroneuvojan käyttämien taloudellisten valintakriteerien perusteella poistettiin 88 yritystä. Näin otokseen jäi 152 mahdollisesti vertailukelpoista yritystä.

33

(34)  Tärkeimpiä poistokriteerejä olivat seuraavat: yritykset toimivat muilla aloilla (esimerkiksi jakelu- tai korjausalalla), ne tuottivat muita tuotteita (kuten makeisia, muita elintarvikkeita jne.) tai ne kuuluivat johonkin konserniin. Siirtohinnoitteluraportin vertailuun hyväksytyt 20 yritystä on esitelty raportin liitteissä, ja niistä on jäljennös menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukossa 5.

34

(35)  Veroneuvoja käyttää käsitettä voittolisä, vaikka sen laskeminen perustuu vertailukelpoisten yritysten liikevoittoon jaettuna kustannusperustalla eikä siis kokonaistuottoon.

35

(36)  SMBV:n osalta toimintamenot ovat murto-osa sen kokonaiskustannuksista. Näin ollen arvioitu veron peruste on pienempi, vaikka sovellettu voittolisän prosenttiosuus on suurempi.

36

(37)  Verohallinnot ja lainsäätäjät tietävät tämän ongelman, ja verolainsäädännön nojalla verohallinto voi yleensä oikaista integroitujen yritysten veroilmoituksia, kun siirtohintoja on sovellettu virheellisesti, korvaamalla ne hinnoilla, jotka vastaavat riittävän luotettavasti niitä hintoja, joista riippumattomat yritykset ovat sopineet verrattavissa olosuhteissa markkinaehtoisesti.

37

(38)  Siirtohinnoittelua koskevat OECD:n toimintaohjeet monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten, 13 päivänä heinäkuuta 1995.

38

(39)  Suositus C(95)126/FINAL, 13 päivänä heinäkuuta 1995.

39

(40)  Siirtohinnoittelua koskevat OECD:n toimintaohjeet monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten, 22 päivänä heinäkuuta 2010.

40

(41)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.4.3 kohta, josta löytyy vastaava kuvaus.

41

(42)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.45–1.48 kohta ja vuoden 2010 ohjeiden 3.55–3.62 kohta.

42

(43)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.48 kohta.

43

(44)  Todettakoon, että osa henkilöstökuluista voidaan sisällyttää valmistus- ja hankintakuluihin, jos ne liittyvät suoraan tuotantoon.

44

(45)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 56 kappale.

45

(46)  Taulukossa 1 oleva lyhenne EBITDA tarkoittaa tulosta ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia ja lyhenne EBT tarkoittaa tulosta ennen veroja.

46

(47)  Siirtohinnoitteluasetus 2001 (Besluit verrekenprijzen), 30. maaliskuuta 2001, IFZ2001/295M. Asetus korvattiin vuonna 2013 (21 päivänä elokuuta 2004 annetun asetuksen IFZ 2004/680M kanssa, jolla täydennettiin vuoden 2001 asetusta ja muutettiin sen tiettyjä kohtia. Vuoden 2004 asetuksella ei ole kuitenkaan tässä tapauksessa merkitystä.) 14 päivänä marraskuuta 2013 annetulla asetuksella IFZ 2013/184M: Kansainvälinen verolaki. Monikansallisille yrityksille ja verohallinnoille tarkoitetut ohjeet siirtohinnoittelumenetelmästä, markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta ja siirtohinnoista. Koska päätös on vuodelta 2007, tässä päätöksessä käytetään vuoden 2001 siirtohinnoitteluasetusta.

47

(48)  Koska 8b §:ää ei ollut vielä kodifioitu yhteisöverolakiin vuonna 2001, siirtohinnoittelun oikaisut sekä henkilökohtaista että yrityksen tuloverotusta varten tehtiin vuoden 2001 tuloverolain 3.8 §:n mukaisesti (yhteisöverolain 8 §:n nojalla sitä sovelletaan myös yhtiöverovelvollisiin).

48

(49)  Esimerkiksi [...] lopussa tämä maksu oli [1,5–2] prosenttia hinnasta, jonka SCTC:n oletettiin maksavan raakakahvin ostosta, ja [0,5–1] prosenttia hinnasta, jonka SMBV laskutti [...]. [Sertifiointiohjelman] hyväksyntää Starbucks on käyttänyt ja maksanut siitä vuodesta [...] lähtien.

49

(*2)  Lisätieto, ks. taulukko 8.

*2

(50)  Tarkemmin esitettynä voitto ennen veroja ja rojaltimaksuja vastaa kohtaa ”Myynti”, kun siitä vähennetään kohta ”Myynnin suorat kulut” (jotka tarkoittavat tuotantoprosessissa käytettyjä raaka-aineita), kohta ”Yleis- ja hallintokulut” ja kohta ”Valuuttakurssi”, ja kun siihen lisätään kohta ”Korkotuotot” ja kun siitä vähennetään kohta ”Korkokulut” kuvassa 2. Esimerkiksi vuosina 2010–2011 voitto ennen veroja ja rojaltimaksuja olisi 13 783 458 euroa. Jotta voitto ennen veroja pienentyisi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksessa sovitulle tasolle, joka on noin [9–12] prosenttia hyväksyttävistä kuluista, Alki LP:lle maksetaan verovähennyskelpoisia rojaltimaksuja 12 352 838 euron edestä, kuten kohtaan ”Muut kulut” on merkitty.

50

(51)  Aiemman veropäätöksen nojalla SMBV:n veron peruste oli kahdeksan prosenttia huomioon otettavista kuluista.

51

(52)  Näihin kuuluvat Starbucksin logo ja liiketoimintasuunnitelma.

52

(53)  Näihin kuuluvat myymälöiden kalusteet ja kiinteät rakenteet, ulkoasu, myymälöiden ulkoasuun/etuosaan liittyvät järjestelmät sekä myymälöiden rakenteeseen/takaosaan liittyvät järjestelmät.

53

(54)  Näihin kuuluvat ”brändikäyrät” ja kahvisekoitusten reseptit.

54

(55)  Alankomaiden huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, s. 25.

55

(56)  Alankomaiden huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, s. 27.

56

(57)  Ks. johdanto-osan 145 ja 146 kappaleet.

57

(58)  Yhdysvalloissa sijaitsevan Washingtonin osavaltion lain mukaan perustettu yritys (vastuunalainen yhtiömies).

58

(59)  Yhdysvalloissa sijaitsevan Washingtonin osavaltion lain mukaan perustettu yritys (äänetön yhtiömies).

59

(60)  Katso johdanto-osan 106 kappale.

60

(61)  Vuosina 2008–2014 Alki LP sai Starbucks Coffee BV:ltä ja SMBV:ltä yhteensä [400–500] miljoonaa euroja lisenssimaksuja. Tästä [400–500] miljoonan euron summasta se sai [300–400] miljoonaa ([80–85] %) Starbucks Coffee BV:ltä ja [60–70] miljoonaa euroa ([15–20] %) SMBV:ltä.

61

(62)  Starbucksin mukaan näissä Starbucks US:n Alki LP:lle maksamissa maksuissa on kyse maailmanlaajuisesta kustannusten oikaisusta, jonka tarkoituksena oli kompensoida sitä, että Alki LP sai SMBV:ltä vähemmän lisenssimaksuja, mikä johtui Starbucksin maailmanlaajuisesta paahdetun kahvin hinnoitteluperiaatteesta.

62

(63)  Tämä ”markkinaehtoinen tuotto” lasketaan Yhdysvaltojen siirtohinnoittelusääntöjen mukaisesti, ja se määritetään kaikille Starbucks Coffee BV:n ja SMBV:n toiminnoille.

63

(64)  Starbucks ei voinut toimittaa tietoja kertaluonteisista maksuista brändiin tai liiketoimintakonseptiin jaoteltuina vuosilta 2005 ja 2006. [CV 1:n] maksamien lisenssimaksujen ja kertaluonteisten maksujen välillä on jonkin verran eroja, kuten Starbucksin laatimasta yhteenvedosta ja [CV 1:n] tuloslaskelmista käy ilmi. Starbucks ei ole pystynyt selvittämään näiden erojen tarkkaa syytä.

64

(65)  Ennen vuotta 2005 Starbucks Corporationille ei maksettu kertaluonteisia maksuja, koska [CV 1] tuotti tappiota vuoteen 2005 saakka.

65

(66)  Tämä summa olisi kuitenkin keskimäärin [...] pienempi, jos Starbucks Corporationilta saatuja tuloja ei otettaisi huomioon jäännösvoittovarannon laskemisessa.

66

(67)  Tämä summa olisi kuitenkin keskimäärin [...] pienempi, jos Starbucks Corporationilta saatuja tuloja ei otettaisi huomioon jäännösvoittovarannon laskemisessa.

67

(68)  Katso johdanto-osan 146 kappale.

68

(*3)  Mukaan luettuina muusta kuin varsinaisesta toiminnasta aiheutunut verojen jälkeinen tuotto [1–10 miljoonaa] CHF vuonna 2006 ja [800–900 tuhannen] CHF:n suuruinen tappio vuonna 2007.

*3

(69)  Arvo vuonna 2014, laskettu vertaamalla C.A.F.E. Practices -ohjelman ja viljelijöiden tukikeskusohjelman arvioituja kokonaiskustannuksia SCTC:n valmistus- ja hankintakuluihin Yhdysvaltojen dollarin ja Sveitsin frangin vaihtokurssilla korjattuna.

69

(70)  Bruttokate on sama kuin bruttovoitto (ts. myynti vähennettynä valmistus- ja hankintakuluilla) jaettuna myynnillä, ks. johdanto-osan 84 kappale.

70

(71)  FOB = Free on Board, vapaasti aluksessa.

71

(72)  Ks. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden kohta 2.141: ”Jos yhdistettyjen voittojen jakamista tukevia riittävän luotettavia vertailukelpoisia liiketoimia ei ole, on harkittava sellaisten sisäisten tietojen käyttöä, jotka voivat olla luotettava keino voitonjaon markkinaehtoisuuden määrittämiseksi tai testaamiseksi. Se, minkätyyppiset sisäiset tiedot ovat merkityksellisiä, määräytyy kunkin tapauksen ominaispiirteiden ja olosuhteiden mukaan, ja niiden on täytettävä tässä luvussa ja etenkin 2.116–2.117 ja 2.132 kohdassa esitetyt ehdot. Nämä tiedot saadaan yleensä verovelvollisen kustannuslaskennasta tai kirjanpidosta.”

72

(73)  Kohdassa ”Vähennykset” ilmoitetun määrän katsotaan kuuluvan toimintamenoihin, koska se koostuu enimmäkseen henkilöstökuluista sekä poisto- ja korjauskuluista.

73

(74)  Tämän sopimuksen nojalla Starbucks Coffee BV:llä on oikeus myöntää kolmansille osapuolille lisenssi tavaramerkin nojalla toimivien ja konsernin teknologiaa ja taitotietoa hyödyntävien Starbucks-myymälöiden kehittämistä, omistamista ja ylläpitämistä varten.

74

(75)  Toimitussopimuksen mukaan [...].

75

(76)  Starbucks täsmensi, että toimitussopimukset tekee Starbucks [...] ja että ne ovat vakiosopimuksia, joiden ehdot ja edellytykset määrittää Starbucks [...], ks. Starbucksin huomautukset johdanto-osan 6.14 kappaleesta.

76

(77)  [...].

77

(78)  [...].

78

(79)  Ks. edellinen alaviite [...].

79

(80)  [...].

80

(81)  [...].

81

(82)  [...].

82

(83)  Tämä arvio perustuu Alki LP:lle vuosina 2008–2014 maksettujen rojaltien kokonaissummaan, joka on jaettu [900–1 000] euron tuotoilla kaikista tuotteista, jotka on lueteltu taulukossa 5 kategorioissa ”TUOTOT: VALM. JUOMAT”, ”TUOTOT: PAKATTU KAHVI”, ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS -KAHVI”, ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS-VERISMO”, ”TUOTOT: LIUKOINEN KAHVI”, ”TUOTOT: PAKATTU TEE”, ”TUOTOT: SEKAL. JUOMASEK.”, ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS -KAHVI”, ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS-VERISMO”, ”TUOTOT: LIUKOINEN KAHVI”, ”TUOTOT: JÄÄKAHVIN POHJA” ja ”TUOTOT: UUTE”. Vaikka Starbucks on toimittamissaan tiedoissa ilmoittanut, että kategoriat ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS -KAHVI”, ”TUOTOT: SINGLE SERVE PODS-VERISMO”, ”TUOTOT: LIUKOINEN KAHVI”, ”TUOTOT: JÄÄKAHVIN POHJA” ja ”TUOTOT: UUTE” pitäisi luokitella myös hallinnollisten ja logististen tukitoimintojen tuotoiksi, koska niiden perusteena oleva kehittäjiltä laskutettu tuotto on ennemminkin kolmansien osapuolten kuin SMBV:n luomaa arvoa ja että tältä osin kyse on Starbucksin mukaan vain pienestä osuudesta SMBV:n paahtotoiminnan kokonaistuotosta. Kategoriat ”TUOTOT: PAKATTU TEE”, ”TUOTOT: SEKAL. JUOMASEK.” eivät Starbucksin mukaan sisällä kahvia.

83

(84)  Katso yrityksen taloustiedot johdanto-osan 140 kappaleesta.

84

(85)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 4.9 luvussa (ja myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 4.9 luvussa) viitataan kuitenkin tilanteisiin, joissa ”arvioitavien asioiden monimutkaisuuden vuoksi verovelvollinen voi tehdä rehellisen virheen mitä parhaimmista aikomuksista huolimatta”.

85

(86)  Alankomaat viittaa tässä yhteydessä myös luonteeltaan ei-sitovaan komission tiedonantoon EU:n yhteisen siirtohinnoittelufoorumin toiminnasta (ks. KOM(2007)71). Tiedonannossa todetaan, että ”verohallintojen on pyydettävä ainoastaan olennaiset tiedot, jotta arvioinnista koituva rasite pysyy mahdollisimman vähäisenä”.

86

(87)  Komission päätös 2009/809/EY, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2009, groepsrentebox-tukiohjelmasta C 4/07 (ex N 465/06), jonka Alankomaat aikoo toteuttaa (EUVL L 288, 4.11.2009, s. 26).

87

(88)  Ks. komission päätös 2009/809/EY.

88

(89)  Raportin mukaan valmistus- ja hankintakuluihin perustuva marginaali on asianmukainen vain silloin, kun palveluntarjoaja vastaa esimerkiksi tuotekehityksen / tutkimuksen ja kehityksen, toimitusketjua koskevan strategisen suunnittelun, hankintastrategian ja tuottoa luovien toimien (esimerkiksi markkinoinnin, hinnoittelun ja kysynnän luomisen) kaltaisista osa-alueista sekä kantaa ja hallitsee niihin liittyviä riskejä. Starbucksin mukaan SMBV ei toteuta tällaisia toimintoja. Lisäksi raportissa todetaan, että esimerkiksi päivittäisen suunnittelun, muiden kuin strategisten hankintojen, konvertoinnin, tilausten käsittelyn, varastoinnin/logistiikan ja laskutuksen kaltaisten toimintojen, joihin ei liity kaupallisia riskejä asiaankuuluviin tuotteisiin nähden, kannalta vain palveluntuottajan omiin toimintamenoihin perustuva marginaali on asianmukainen.

89

(90)  Yritys Y:n osalta voittolisää sovelletaan myös vain toimintamenoihin.

90

(91)  Vaikka suurin osa kolmansista osapuolista harjoittaa Alankomaiden mukaan paahtotoiminnan ohella myös muuta toimintaa, vastaa yrittäjäriskistä tai omistaa itse kehittämänsä teollis- ja tekijänoikeudet, näiden kolmansien osapuolten Starbucksille maksamat maksut (joko kahvipapujen korkeampana ostohintana tai tuottoon perustuvana rojaltimaksuna) ovat samantasoisia kuin SMBV:n maksamat maksut. Alankomaiden mukaan maksujen tai hintojen olisi voitu olettaa olevan alhaisemmat, koska joidenkin kolmansien osapuolten profiili on muita monimutkaisempi.

91

(92)  Asia C-399/08 P, komissio v. Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

92

(93)  Asia C-399/08 P, komissio v. Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

93

(94)  Ks. yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P, komissio v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta, ECLI:EU:C:2011:732, 72 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

94

(95)  Asia 730/79, Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, 11 kohta. Yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97 jne., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, 80 kohta.

95

(96)  Asia C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, 40 kohta.

96

(97)  Yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417.

97

(98)  Yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417, 65 kohta.

98

(99)  Ks. myös asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417, 50 kohta.

99

(100)  Vuonna 1969 säädetyn yhteisöverolain 2 §.

100

(101)  Vakioyhteisöveroaste on 25 prosenttia. Alankomaissa on kaksi verotettavan tulon luokkaa. Pienempää veroastetta (20 prosenttia) sovelletaan ensimmäiseen tuloluokkaan, jossa verotettavan tulon enimmäismäärä on 200 000 euroa.

101

(102)  Vuoden 1969 yhteisöverolain 3 §:n ja III luvun nojalla Alankomaiden ulkopuolella verotuksellista kotipaikkaansa pitäviä yrityksiä verotetaan 1) liiketoimintatulosta, joka on peräisin Alankomaissa olevasta kiinteästä toimipaikasta tai pysyvältä edustajalta, 2) tulosta ja pääomavoitoista, jotka ovat peräisin Alankomaissa sijaitsevasta kiinteästä omaisuudesta, 3) tulosta ja pääomavoitoista, jotka ovat peräisin Alankomaissa tai Alankomaiden osassa mannerjalustaa sijaitseviin luonnonvaroihin liittyvää tutkimusta tai niiden hyödyntämistä koskevista oikeuksista, 4) kaikista korvauksista, jotka ovat peräisin Alankomaihin sijoittautuneen yksikön johtamisesta, 5) tulosta, jotka liittyvät yrityksen voittoja koskeviin oikeuksiin (pois luettuina joukkovelkakirjalainat ja osakkeet), kun yrityksen johto sijaitsee Alankomaissa, ja 6) tulosta ja pääomavoitoista, jotka ovat peräisin merkittävään omistusosuuteen liittyvistä velkasitoumuksista.

102

(103)  Vuonna 1969 säädetyn yhteisöverolain 2 §:n 4 momentti.

103

(104)  Alkuperäinen hollanninkielinen teksti: ”De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.”

104

(105)  Vuoden 1969 yhteisöverolain II ja III luku.

105

(106)  Yleisesti ottaen kaikki tuloa saavat yritykset ovat samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa asemassa yritysten välittömän verotuksen kannalta.

106

(107)  Komission päätös 2009/809/EY.

107

(108)  SMBV:n huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, 2.20 kohta.

108

(109)  Asia C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, 21 kohta.

109

(110)  Ohjelmassa konsernilainoista saatujen ja konsernin sisäisissä rahoitusoperaatioissa maksettujen korkojen positiiviseen saldoon sovellettiin 5 prosentin veroa tavanomaisen 25,5 prosentin yhtiöveron sijaan.

110

(111)  Groepsrentebox-päätös, johdanto-osan 85 kappale.

111

(112)  Groepsrentebox-päätös, johdanto-osan 101 kappale.

112

(113)  Groepsrentebox-päätös, johdanto-osan 107 kappale.

113

(114)  Ks. johdanto-osan 148–150 kappaleet.

114

(115)  Ks. Melittan vastaukset johdanto-osan 207–209 kappaleissa.

115

(116)  On kuitenkin todettava, että vaikka SMBV osallistuisi rahoitusoperaatioihin, komissio ei pitäisi groepsrentebox-päätöstä soveltuvana yhtäältä konsernin sisäisen korkomallin eri tavoitteen ja toisaalta SMBV:n veron perusteen määrittämisen vuoksi.

116

(117)  Alankomaiden huomautukset menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.2 kohtaan.

117

(118)  Asia C-15/14 P, komissio v. MOL, ECLI:EU:C:2015:362, 60 kohta. Katso myös asia T-385/12, Orange v. komissio, ECLI:EU:T:2015:117.

118

(119)  Asia C-39/94, SFEI ym., ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta; asia C-342/96, Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

119

(120)  Asia 173/73, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1974:71, 13 kohta.

120

(121)  Ks. esimerkiksi asia C-387/92, Banco Exterior de Espana, ECLI:EU:C:1994:100.

121

(122)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, ECLI:EU:C:2006:416.

122

(123)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, ECLI:EU:C:2006:416.

123

(124)  Komission päätös 2003/757/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2003, valtiontukiohjelmasta, jonka Belgia on toteuttanut Belgiassa sijaitsevien koordinointikeskusten hyväksi (EUVL L 282, 30.10.2003, s. 25).

124

(125)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, ECLI:EU:C:2006:416, 96 ja 97 kohta.

125

(126)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, ECLI:EU:C:2006:416, 81 kohta.

126

(127)  Katso johdanto-osan 186 kappale.

127

(128)  Ks. johdanto-osan 162 ja 191 kappaleet.

128

(129)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 49, 97 ja 100 kappaleissa tätä kutsutaan ”ensimmäiseksi oikaisuksi”.

129

(130)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 52 kappaleessa tätä kutsutaan ”toiseksi oikaisuksi”. Kahta ensimmäistä oikaisua käsitellään OECD:n ohjeissa, mutta kolmas (päätös soveltaa käyttöpääoman oikaisua) ei sisälly niihin sillä tavalla kuin veroneuvoja oli soveltanut sitä tässä tapauksessa.

130

(131)  Valvottu liiketoimi tarkoittaa kahden sellaisen yrityksen välistä liiketoimea, jotka ovat sidossuhteessa toisiinsa, kun taas valvomaton liiketoimi tarkoittaa kahden sellaisen yrityksen välistä liiketoimea, jotka ovat itsenäisiä yrityksiä toisiinsa nähden.

131

(132)  9.2.3.2 kohta.

132

(133)  9.2.3.3 kohdan a–e alakohta.

133

(134)  9.2.3.3 kohdan f alakohta.

134

(135)  9.2.3.4 kohta.

135

(136)  9.2.3.5 kohta.

136

(137)  Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.6 kohta.

137

(138)  Katso johdanto-osan 234 kappale.

138

(139)  Liiketoimien keskeisyys todetaan myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.33 kohdassa, jossa selvennetään, että ”markkinaehtoperiaatteen soveltaminen perustuu yleensä valvotun liiketoimen edellytysten ja kahden itsenäisen yrityksen välisten liiketoimien edellytysten vertailuun”.

139

(140)  Ks. johdanto-osan 68 ja 69 kappaleet.

140

(141)  Katso johdanto-osan 90 kappale.

141

(142)  Ks. etenkin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 120 ja 122 kappaleet.

142

(143)  Kuten johdanto-osan 102 kappaleessa on todettu.

143

(144)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 115 kappale.

144

(145)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 6.16 kohta, jossa esitetään sama huomio.

145

(146)  RoyaltyStat-tietokannan avulla tehty analyysi vuoden 2015 toisella neljänneksellä osoittaa, että tietokannassa olevista 168 sopimuksesta eri sektoreilta, joilla vain teknologiaa lisensoitiin, rojaltimaksun mediaani oli viisi prosenttia myynnistä (perustuu 143 sopimukseen, jossa lisenssimaksu määräytyi prosenttiosuutena myynnistä myytyä yksikköä kohti maksettavan summan sijasta). Kaikista RoyaltyStat-tietokannassa olevista sopimuksista ei voitu yksilöidä sellaista sopimusta, jossa korvausta olisi maksettu markkinoille lisensoidusta kahvinpaahtoteknologiasta. Tällaista teknologiaa lisensoitiin vain tietyissä tapauksissa tavaramerkkien yhteydessä.

146

(147)  Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.17 kohta.

147

(148)  Näin ei kuitenkaan ole [riippumattoman valmistusyhtiö 10:n] kanssa.

148

(149)  Ks. taulukko 3.

149

(150)  Katso johdanto-osan 209 kappale.

150

(151)  Ks. johdanto-osan 211 ja 212 kappaleet.

151

(152)  Ks. johdanto-osan 203 ja 205 kappaleet.

152

(153)  Ks. johdanto-osan 148–150 ja 300–304 kappaleet.

153

(154)  Katso johdanto-osan 142 kappale.

154

(155)  Starbucksin mukaan kohdassa ”TUOTOT: PAKATTU KAHVI” ilmoitetut tuotot liittyvät SMBV:n paahto- ja pakkaustoimintoihin, ja muista eristä koituvat tuotot, jotka voivat sisältää sellaisia tuotteita, joiden jalostus perustuu osittain SMBV:n paahtamaan kahviin, ovat vain pieni osuus SMBV:n paahtamiseen liittyvistä kokonaistuotoista, ks. johdanto-osan 94 kappale.

155

(156)  Johdanto-osan 97 kappaleen mukaan SMBV:n muihin kuin kahvituotteisiin liittyvä marginaali kattaa kaikki [...] kustannukset [...]. Tämä marginaali kohdistuu jälleenmyyntitoimintaan.

156

(157)  Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.64 kohta, jonka mukaan ”Riippumaton yritys ei jatkaisi tappiollisia toimintoja, ellei sillä olisi kohtuullisia odotuksia tulevista tuotoista.” ja OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.52 kohta.

157

(158)  Katso johdanto-osan 105 kappale.

158

(159)  Katso johdanto-osan 170 kappale.

159

(160)  Katso johdanto-osan 51 kappale.

160

(161)  SMBV:n siirtohinnoittelusopimusjärjestely, joka otetaan huomioon Alki LP:lle maksettavan rojaltimaksun laskemisessa, on määritetty tässä sopimuksessa, ks. johdanto-osan 170 kappale.

161

(162)  Ks. myös menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 87 kappale.

162

(163)  Nämä kohdat sisältyvät OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9 lukuun, jossa käsitellään yritystoiminnan uudelleenjärjestelyä, mutta nämä kohdat ovat siitä huolimatta oleellisia niissä esitetyn perusperiaatteen vuoksi.

163

(164)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.46 kohta.

164

(165)  Katso johdanto-osan 167 kappale.

165

(166)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.23 ja 9.26 kohta.

166

(167)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.29 kohta.

167

(168)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.23 kohta.

168

(169)  Katso johdanto-osan 106 kappale.

169

(170)  Ibid.

170

(171)  Ibid.

171

(172)  Katso johdanto-osan 146 kappale.

172

(173)  Samankaltainen teksti löytyy OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.36–1.41 kohdasta.

173

(174)  Katso johdanto-osan 107 kappale.

174

(175)  Katso johdanto-osan 144 kappale.

175

(176)  Katso johdanto-osan 112 kappale.

176

(177)  Starbucks Coffee BV:n maksut Alki LP:lle kohdistetaan samaan varantoon kuin SMBV:n maksut, jotka muodostavat pienemmän osan Alki LP:n tuloista, ks. johdanto-osan 110 kappale.

177

(178)  Katso johdanto-osan 102 kappale.

178

(179)  Katso johdanto-osan 201 kappale.

179

(180)  Tämä Starbucksin huomautusten mukaan arvioitu kvartiiliväli on 4–8,5 prosenttia, ks. johdanto-osan 134 kappale.

180

(181)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.42 kohta, jonka mukaan ”kun käytetään riippumattoman yrityksen bruttokatteita, sen valvotut liiketoimet eivät saa vääristää yrityksen liiketoimiin liittyviä voittoja”.

181

(182)  Koska bruttokate, johon se perustuu, olisi ollut markkinaehtoinen, ks. johdanto-osan 128 kappale.

182

(183)  Katso johdanto-osan 130 kappale.

183

(184)  Katso johdanto-osan 131 kappale.

184

(185)  Ks. johdanto-osan 131 kappale: 11 määritettyä sopimusta koskevat elintarvike- ja juomatuotteisiin liittyvän teknologian lisensointia.

185

(186)  Katso johdanto-osan 121 kappale.

186

(187)  Katso johdanto-osan 96 kappale.

187

(188)  Taulukossa 4 esitettyjen lukujen perusteella vaikuttaa lisäksi siltä, että SCTC:llä on huomattavan suuret käteisvarat.

188

(189)  Katso johdanto-osan 346 kappale.

189

(190)  Katso johdanto-osan 315 kappale.

190

(191)  Katso johdanto-osan 96 kappale.

191

(192)  Katso johdanto-osan 102 kappale.

192

(193)  Katso johdanto-osan 190 kappale.

193

(194)  Arvioitava osapuoli on valittava vain käytettäessä kustannusvoittolisä-, jälleenmyyntihinta- tai liiketoiminettomarginaalimenetelmää. Ks. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohta.

194

(195)  Tämä vaatimus on myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.43 kohdassa.

195

(196)  Tämä todetaan myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.59 ja 9.79 kohdassa.

196

(197)  Ks. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.3 kohta ja vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.49 kohta.

197

(198)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.42 kohdan mukaan ”on epätarkoituksenmukaista soveltaa liiketoiminettomarginaalimenetelmää koko yritykseen, jos se on osallisena erilaisissa eri tavoin valvotuissa liiketoimissa, joita ei kootusti voida verrata asianmukaisesti riippumattoman yrityksen liiketoimiin”.

198

(199)  Ks. johdanto-osan 204 ja 212 kappaleet.

199

(200)  Katso johdanto-osan 98 kappale.

200

(201)  Katso johdanto-osan 212 kappale.

201

(202)  Katso johdanto-osan 98 kappale.

202

(203)  9.2.3.2 kohta.

203

(204)  Katso johdanto-osan 49 kappale.

204

(205)  Katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 79–96 kappaleet.

205

(206)  Starbucks ilmoitti, että otsikon ”TUOTOT: PAKATTU KAHVI” alla ilmoitetut tuotot liittyvät SMBV:n paahto- ja pakkaustoimintoihin. Muut kirjanpidon erien tuotot, joihin voi sisältyä osittain SMBV:n paahtamaan kahviin perustuvia tuotteita, ovat Starbucksin mukaan vain pieni osuus SMBV:n paahtotoiminnan kokonaistuotoista, ks. johdanto-osan 94 kappale.

206

(207)  Ks. johdanto-osan 166 ja 190 kappaleet.

207

(208)  Katso johdanto-osan 97 kappale.

208

(209)  Katso johdanto-osan 315 kappale.

209

(210)  Ks. johdanto-osa 342 kappaleesta alkaen.

210

(211)  Katso johdanto-osan 179 kappale.

211

(212)  Ks. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.43 kohta ja vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.21 kohta.

212

(213)  Ibid.

213

(214)  Tämä on myös niiden jakelutoimintaa koskevien esimerkkien mukaista, jotka on esitetty OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.48 kohdassa.

214

(215)  Vuonna 2008 se oli 128 miljoonaa euroa, vuonna 2014 taas 350 miljoonaa euroa.

215

(216)  Vuonna 2008 se oli 20 miljoonaa euroa, vuonna 2014 taas 44 miljoonaa euroa.

216

(217)  Katso johdanto-osan 235 kappale.

217

(218)  Katso johdanto-osan 57 kappale.

218

(219)  Vertailuun otettiin mukaan EU 15 -maista, Islannista, Norjasta ja Sveitsistä aktiivisia yrityksiä tai statukseltaan tuntemattomia yrityksiä, joista toinen yritys omisti enintään 25 prosenttia riippumattomuuskriteerin varmistamiseksi. Nämä valinnat vastaavat veroneuvojan valintoja. Havainnointijakso oli kuitenkin tuoreempi; veroneuvoja käytti vuosilta 2001–2005 peräisin olevia tietoja, ja ennakkohinnoittelusopimus tehtiin vuonna 2008 eli kolme vuotta viimeisen tietojakson jälkeen.

219

(220)  Siirtohinnoitteluraportissa toimintamenot on määritetty laskemalla ero kokonaiskustannusten ja sen välillä, mitä Amadeus-tietokantaa ylläpitävän Bureau van Dijk nimittää ”materiaalikustannuksiksi” (joiden on määrä kuvastaa valmistus- ja hankintakustannuksia). Monilta vertailun yrityksiltä ei ollut saatavilla ”materiaalikustannuksiin” liittyviä tietoja.

220

(221)  Ks. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.57 kohta.

221

(222)  Jos tarkasteltavaksi valitaan sen sijaan viiden vuoden ajanjakso 2003–2007, kvartiiliväli olisi 1,5–5,8 prosenttia ja mediaani olisi 2,9 prosenttia. Jos taas valitaan sama viiden vuoden ajanjakso 2001–2005, kuten Starbucksin siirtohinnoitteluraportissa, kvartiiliväli olisi 1,8–5,7 prosenttia ja mediaani olisi 2,7 prosenttia. Jos valitaan viiden vuoden ajanjakso, joka päättyisi vuoden 2007 sijasta vuoteen 2006 eli 2002–2006, kvartiiliväli olisi 1,7–5,2 prosenttia ja mediaani olisi 2,6 prosenttia.

222

(223)  Katso johdanto-osan 139 kappale.

223

(224)  Katso johdanto-osan 177 kappale.

224

(225)  Katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 101–113 kappaleet.

225

(226)  Katso johdanto-osan 178 kappale.

226

(227)  Tämä vaihteluväli perustuu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukossa 5 esitettyihin lukuihin.

227

(228)  Katso johdanto-osan 87 kappale.

228

(229)  Yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos ja muut, ECLI:EU:C:2009:417, 69 kohta.

229

(230)  Asia C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, 11 kohta. Ks. myös asia T-137/02, Pollmeier Malchow v. komissio, ECLI:EU:T:2004:304, 50 kohta.

230

(231)  Asia C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA v. komissio, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 kohta; asia C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja muut, ECLI:EU:C:2006:8, 112 kohta.

231

(232)  Starbucks-konsernin rakennetta selitetään tarkemmin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 27 kappaleessa ja kuvassa 1.

232

(233)  Ks. myös asia 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, 11 kohta: ”Kantajien itsensä esittämistä tiedoista käy ilmi, että rakenneuudistuksen seurauksena Vallonian hallintoalueella on määräämisvalta sekä Intermills-yhtiössä että kolmessa uudessa teollisuusyrityksessä ja että tuotantolaitosten kolmeen uuteen yritykseen siirtämisen jälkeen Intermills-yhtiö on edelleen niissä osallisena. On siis syytä todeta, että huolimatta siitä, että kolmesta teollisuusyrityksestä kukin on vanhasta Intermills-yhtiöstä erillinen oikeushenkilö, nämä yritykset muodostavat yhtenäisen ryhmän – ainakin Belgian viranomaisten myöntämän tuen kannalta tarkasteltuna [...].”

233

(234)  Katso johdanto-osan 102 kappale.

234

(235)  Lisäksi SMBV:n ennakkohinnoittelusopimuksen markkinaehtoperiaatteen vastaisuus on vahvistunut ja lisääntynyt sen laatimisen jälkeisinä vuosina. Esimerkiksi kun paahdetuista kahvipavuista saadut tulot olivat vuonna 2007 vain [15–20] prosenttia SMBV:n kokonaistuotoista, seuraavina vuosina ne supistuivat entisestään, ja vuosina 2013 ja 2014 ne olivat vain [...] prosenttia. Tähän liittyy vielä se, että SMBV toteutti muita toimintoja, kuten markkinatutkimusta, mikä viittaa huomattaviin kuluihin ja muihin teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviin toimintoihin, kun otetaan huomioon, että aineettomien hyödykkeiden poistomenot olivat yksi suurimmista toimintamenoeristä vuonna 2014.

235

(236)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.42 kohta, jonka mukaan ”kun käytetään riippumattoman yrityksen voittomarginaaleja, sen valvotut liiketoimet eivät saa vääristää yrityksen liiketoimiin liittyviä voittoja”.

236

(237)  Ks. taulukko 11.

237

(238)  Tähän tapaukseen ei voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle.

238

(239)  Asetukseen (EU) 2015/1589 viitataan tuen sääntöjenvastaisuuden ja takaisinperintävelvoitteen osalta.

239

(240)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

240

(241)  Yhdistetyt asiat T-116/01 ja T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA ja Diputacion Floral de Vizcaya v. komissio, ECLI:EU:T:2003:217, 115 kohta.

241

(242)  Asia T-290/97, Mehibas Dordtselaan v. komissio, ECLI:EU:T:2000:8, 59 kohta, ja tuomio asioissa C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, ECLI:EU:C:2006:416, 147 kohta.

242

(243)  Ks. asia C-441/06, komissio v. Ranska, ECLI:EU:C:2007:616, 29 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

243

---

| 29.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 83/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 83/116

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/503,

annettu 8 päivänä marraskuuta 2016,

valtiontuesta SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7086)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti 13 päivänä marraskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’). |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti 13 päivänä marraskuuta 2015 päivätyssä kirjeessä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’).

| (2) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle kyseistä kirjettä koskevat huomautuksensa 17 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle kyseistä kirjettä koskevat huomautuksensa 17 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 2 päivänä helmikuuta 2016Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 2 päivänä helmikuuta 2016Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Komissio sai huomautuksia asianomaisilta ja toimitti ne Ranskan viranomaisille kommentoitavaksi. Ranskan viranomaiset toimittivat kommenttinsa komissiolle 24 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai huomautuksia asianomaisilta ja toimitti ne Ranskan viranomaisille kommentoitavaksi. Ranskan viranomaiset toimittivat kommenttinsa komissiolle 24 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Komissio toimitti Ranskan viranomaisille 2 päivänä toukokuuta 2016 kysymysluettelon, johon nämä vastasivat 21 päivänä kesäkuuta ja 15 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyillä kirjeillä. Komissio toimitti 27 päivänä heinäkuuta Ranskan viranomaisille uuden kysymysluettelon, johon nämä vastasivat 9 päivänä syyskuuta 2016. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toimitti Ranskan viranomaisille 2 päivänä toukokuuta 2016 kysymysluettelon, johon nämä vastasivat 21 päivänä kesäkuuta ja 15 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyillä kirjeillä. Komissio toimitti 27 päivänä heinäkuuta Ranskan viranomaisille uuden kysymysluettelon, johon nämä vastasivat 9 päivänä syyskuuta 2016.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (6) | Mekanismi on kuvattu yksityiskohtaisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Seuraavissa jaksoissa esitetään mekanismia koskeva tiivistelmä. |
| --- | --- |

(6)

Mekanismi on kuvattu yksityiskohtaisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Seuraavissa jaksoissa esitetään mekanismia koskeva tiivistelmä.

2.1   Mekanismin yleinen toiminta

Mekanismin yleinen toiminta

| (7) | Sähkömarkkinoiden uudelleenjärjestämisestä 7 päivänä joulukuuta 2010 annetussa laissa nro 2010–1488 velvoitetaan sähköntoimittajat, verkonhaltijat häviöiden osalta ja kuluttajat toimitussopimuksen ulkopuolisen kulutuksen osalta (jäljempänä ’sähköntoimittajat’) huolehtimaan sähkön toimitusvarmuudesta Ranskassa niiden oman ja niiden asiakkaiden teho ja energia mukaan mitatun kulutuksen mukaisesti. Niiden on tämän velvoitteen täyttämiseksi hankittava joka vuosi määrällisiä kapasiteettitakeita, jotka ovat yhteydessä siihen, paljonko ne itse tai niiden asiakkaat kuluttavat sähköä huippukulutuksen aikana. |
| --- | --- |

(7)

Sähkömarkkinoiden uudelleenjärjestämisestä 7 päivänä joulukuuta 2010 annetussa laissa nro 2010–1488 velvoitetaan sähköntoimittajat, verkonhaltijat häviöiden osalta ja kuluttajat toimitussopimuksen ulkopuolisen kulutuksen osalta (jäljempänä ’sähköntoimittajat’) huolehtimaan sähkön toimitusvarmuudesta Ranskassa niiden oman ja niiden asiakkaiden teho ja energia mukaan mitatun kulutuksen mukaisesti. Niiden on tämän velvoitteen täyttämiseksi hankittava joka vuosi määrällisiä kapasiteettitakeita, jotka ovat yhteydessä siihen, paljonko ne itse tai niiden asiakkaat kuluttavat sähköä huippukulutuksen aikana.

| (8) | Sähköntoimittajat hankkivat kapasiteettitakeet joko suoraan omasta takaa (tuotantolaitosten tai joustokapasiteetin avulla) tai hajautetuilta markkinoilta muilta toimijoilta (eli kapasiteetin tarjoajilta, muilta sähköntoimittajilta, välittäjiltä tai kuluttajilta, jotka tuottavat itse sähköä itselleen jne.). |
| --- | --- |

(8)

Sähköntoimittajat hankkivat kapasiteettitakeet joko suoraan omasta takaa (tuotantolaitosten tai joustokapasiteetin avulla) tai hajautetuilta markkinoilta muilta toimijoilta (eli kapasiteetin tarjoajilta, muilta sähköntoimittajilta, välittäjiltä tai kuluttajilta, jotka tuottavat itse sähköä itselleen jne.).

| (9) | Tuotanto- tai joustokapasiteetin tarjoajilla (jäljempänä ’kapasiteetin tarjoajat’ tai ’tarjoajat’) on puolestaan velvoite hankkia kapasiteetilleen sertifiointi Ranskan julkiselta siirtoverkonhaltijalta RTE:ltä. RTE antaa tarjoajille kapasiteettitakeita sen perusteella, paljonko niiden laitosten ennakoidaan vähentävän häiriöriskiä kulutushuippujen aikana. |
| --- | --- |

(9)

Tuotanto- tai joustokapasiteetin tarjoajilla (jäljempänä ’kapasiteetin tarjoajat’ tai ’tarjoajat’) on puolestaan velvoite hankkia kapasiteetilleen sertifiointi Ranskan julkiselta siirtoverkonhaltijalta RTE:ltä. RTE antaa tarjoajille kapasiteettitakeita sen perusteella, paljonko niiden laitosten ennakoidaan vähentävän häiriöriskiä kulutushuippujen aikana.

| (10) | Kapasiteettitakeilla voidaan käydä kauppaa ja niitä voidaan siirtää. Sähköntoimittajat voivat lakisääteisen velvoitteensa täyttämiseksi ostaa kapasiteettitakeita kapasiteetin tarjoajilta kapasiteettitakeiden hajautetuilla markkinoilla. Mekanismin yleistä toimintaa havainnollistetaan kaaviossa 1.

  Kaavio 1


  Mekanismin yleinen toiminta




  Takeiden tarjonta
  Sähköntoimittajien velvoite
  Saatavuuden valvonta
  Kapasiteettimarkkinat
  Takeiden kysyntä
  Velvoitteen laskentamenetelmä
  Kapasiteetin hinta vastaa toimitusvarmuuden kustannuksia kunakin toimitusvuonna.
  Kapasiteetin tarjoajien sitoumus antaa kapasiteettia käyttöön huippukulutusjaksoina. Vastikkeeksi ne saavat kapasiteettitakeita.
  Sähköntoimittajia koskeva velvoite hankkia kapasiteettitakeet asiakkaidensa huippukulutuksen kattamiseksi
  Toimitusvarmuuskriteeri ministeri määrittelee (tehovajeen odotusarvo = 3 h)
  Tarkistetaan takeiden määrä verrattuna huippukulutukseen.
  Toimitusvarmuus-kriteeri
  Taekauppa
  Sertifiointi
  Saatavuutta koskeva sitoumus
  Kapasiteetti

  Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 2. helmikuuta 2015. |
| --- | --- |

(10)

Kapasiteettitakeilla voidaan käydä kauppaa ja niitä voidaan siirtää. Sähköntoimittajat voivat lakisääteisen velvoitteensa täyttämiseksi ostaa kapasiteettitakeita kapasiteetin tarjoajilta kapasiteettitakeiden hajautetuilla markkinoilla. Mekanismin yleistä toimintaa havainnollistetaan kaaviossa 1.

Kaavio 1

Kaavio 1

Mekanismin yleinen toiminta

Mekanismin yleinen toiminta

Takeiden tarjonta

Sähköntoimittajien velvoite

Saatavuuden valvonta

Kapasiteettimarkkinat

Takeiden kysyntä

Velvoitteen laskentamenetelmä

Kapasiteetin hinta vastaa toimitusvarmuuden kustannuksia kunakin toimitusvuonna.

Kapasiteetin tarjoajien sitoumus antaa kapasiteettia käyttöön huippukulutusjaksoina. Vastikkeeksi ne saavat kapasiteettitakeita.

Sähköntoimittajia koskeva velvoite hankkia kapasiteettitakeet asiakkaidensa huippukulutuksen kattamiseksi

Toimitusvarmuuskriteeri ministeri määrittelee (tehovajeen odotusarvo = 3 h)

Tarkistetaan takeiden määrä verrattuna huippukulutukseen.

Toimitusvarmuus-kriteeri

Taekauppa

Sertifiointi

Saatavuutta koskeva sitoumus

Kapasiteetti

Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 2. helmikuuta 2015.

Lähde

2.2   Kapasiteettivelvoitteet

Kapasiteettivelvoitteet

2.2.1   Sähköntoimittajien velvoitteet

Sähköntoimittajien velvoitteet

| (11) | Sähköntoimittajan viiteteho eli velvoitekapasiteetti lasketaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:






  (1) | Otetaan huomioon toimitusvuoden (TV; aina kalenterivuosi) aikana huippukulutusjaksolla (HK1) todettu kulutus. |
| --- | --- | --- |

(11)

Sähköntoimittajan viiteteho eli velvoitekapasiteetti lasketaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:

(1)

Otetaan huomioon toimitusvuoden (TV; aina kalenterivuosi) aikana huippukulutusjaksolla (HK1) todettu kulutus.

| (2) | Tehdään ensinnäkin oikaisu, jolla otetaan huomioon lämpötilan vaikutus kulutukseen. |
| --- | --- |

(2)

Tehdään ensinnäkin oikaisu, jolla otetaan huomioon lämpötilan vaikutus kulutukseen.

| (3) | Toiseksi tehdään oikaisu, jolla otetaan huomioon jaksolla HK1 aktivoidun sertifioidun kapasiteetin joustoteho. |
| --- | --- |

(3)

Toiseksi tehdään oikaisu, jolla otetaan huomioon jaksolla HK1 aktivoidun sertifioidun kapasiteetin joustoteho.

| (12) | Siirtoverkonhaltija määrittää vuosittain päivittäistä kansallista kulutusta koskevien ennusteiden avulla HK1-jaksoon kuuluvat päivät (P – 1), joilla säännellään sähköntoimittajien kapasiteettivelvoitteita emämaan alueella. HK1-jaksoon kuuluvien päivien määrän on oltava kunakin toimitusvuonna 10–15. Velvoitteen laskennassa huomioon otettavat aikavälit ovat klo 7.00–15.00 ja 18.00–20.00 valittuina HK1-päivinä. HK1-jaksoon kuuluvien tuntien lukumäärä on siten 100–150 tuntia vuodessa. HK1-jaksoon kuuluvat päivät ilmoitetaan sähköntoimittajille edellispäivänä (P – 1 ennen klo 10.30). |
| --- | --- |

(12)

Siirtoverkonhaltija määrittää vuosittain päivittäistä kansallista kulutusta koskevien ennusteiden avulla HK1-jaksoon kuuluvat päivät (P – 1), joilla säännellään sähköntoimittajien kapasiteettivelvoitteita emämaan alueella. HK1-jaksoon kuuluvien päivien määrän on oltava kunakin toimitusvuonna 10–15. Velvoitteen laskennassa huomioon otettavat aikavälit ovat klo 7.00–15.00 ja 18.00–20.00 valittuina HK1-päivinä. HK1-jaksoon kuuluvien tuntien lukumäärä on siten 100–150 tuntia vuodessa. HK1-jaksoon kuuluvat päivät ilmoitetaan sähköntoimittajille edellispäivänä (P – 1 ennen klo 10.30).

| (13) | Velvoitetta ei määritellä normatiivisesti ylhäältäpäin, vaan se perustuu mitattuihin tietoihin, jotta jokaisella kuluttajalla olisi häiriöriskistä todellinen osuus. Jotta kuluttajan vaikutus häiriöriskiin voitaisiin määritellä lämpötilan vaihteluja koskevan reagointiherkkyyden kannalta, toimitusvuonna todettua kulutusta mukautetaan kylmyysaallon simuloimiseksi, siten että kylmyysaallon ankaruus vastaa sitä riskiä, joka järjestelmällä on tarkoitus kattaa (kylmyysaalto kerran kymmenessä vuodessa). Näin voidaan täyttää Ranskan viranomaisten asettama toimitusvarmuuskriteeri. Kriteeri on vahvistettu 20 päivänä syyskuuta 2006 annetulla asetuksella nro 2006–1170, ja sitä vastaava tehovajeen odotusarvo on keskimäärin kolme tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

(13)

Velvoitetta ei määritellä normatiivisesti ylhäältäpäin, vaan se perustuu mitattuihin tietoihin, jotta jokaisella kuluttajalla olisi häiriöriskistä todellinen osuus. Jotta kuluttajan vaikutus häiriöriskiin voitaisiin määritellä lämpötilan vaihteluja koskevan reagointiherkkyyden kannalta, toimitusvuonna todettua kulutusta mukautetaan kylmyysaallon simuloimiseksi, siten että kylmyysaallon ankaruus vastaa sitä riskiä, joka järjestelmällä on tarkoitus kattaa (kylmyysaalto kerran kymmenessä vuodessa). Näin voidaan täyttää Ranskan viranomaisten asettama toimitusvarmuuskriteeri. Kriteeri on vahvistettu 20 päivänä syyskuuta 2006 annetulla asetuksella nro 2006–1170, ja sitä vastaava tehovajeen odotusarvo on keskimäärin kolme tuntia vuodessa.

| (14) | Parametrit, joilla määritetään kapasiteettitakeiden todellinen tarve toimitusvuonna, julkaistaan neljä vuotta ennen toimitusvuotta. Ne pysyvät vakaina koko tilikauden ajan, mikä mahdollistaa niiden kaupan säännellyissä puitteissa ja varmistaa sen, etteivät markkinoiden ulkopuoliset toimet vaikuta tuotteen arvoon. Jokaisen toimittajan täsmällinen velvoite lasketaan toimitusvuoden jälkeen mainittuja parametreja soveltamalla. |
| --- | --- |

(14)

Parametrit, joilla määritetään kapasiteettitakeiden todellinen tarve toimitusvuonna, julkaistaan neljä vuotta ennen toimitusvuotta. Ne pysyvät vakaina koko tilikauden ajan, mikä mahdollistaa niiden kaupan säännellyissä puitteissa ja varmistaa sen, etteivät markkinoiden ulkopuoliset toimet vaikuta tuotteen arvoon. Jokaisen toimittajan täsmällinen velvoite lasketaan toimitusvuoden jälkeen mainittuja parametreja soveltamalla.

| (15) | Kysyntäjousto voidaan ottaa huomioon kahdella eri menetelmällä: joko siten, että kapasiteettivelvoitteen määrää pienennetään vastaamaan vähentynyttä kulutusta (implisiittinen kysyntäjousto), tai siten, että joustokapasiteetti sertifioidaan (eksplisiittinen kysyntäjousto). Näitä kahta joustokapasiteetin lajia koskevat erilaiset velvoitteet: implisiittisen kysyntäjouston on oltava tosiasiallisesti aktivoitu huippukulutustunteina HK1, kun taas eksplisiittisen kysyntäjouston käytettävyyteen on sitouduttava HK2-tunteina. |
| --- | --- |

(15)

Kysyntäjousto voidaan ottaa huomioon kahdella eri menetelmällä: joko siten, että kapasiteettivelvoitteen määrää pienennetään vastaamaan vähentynyttä kulutusta (implisiittinen kysyntäjousto), tai siten, että joustokapasiteetti sertifioidaan (eksplisiittinen kysyntäjousto). Näitä kahta joustokapasiteetin lajia koskevat erilaiset velvoitteet: implisiittisen kysyntäjouston on oltava tosiasiallisesti aktivoitu huippukulutustunteina HK1, kun taas eksplisiittisen kysyntäjouston käytettävyyteen on sitouduttava HK2-tunteina.

tosiasiallisesti

| (16) | Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat määränneet, että vaihtoehtoisten sähköntoimittajien kapasiteettitakeet liitetään ARENH (3)-tuotteeseen, minkä pitäisi viranomaisten mielestä osaltaan vähentää kapasiteettitaemarkkinoiden keskittymistä. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat määränneet, että vaihtoehtoisten sähköntoimittajien kapasiteettitakeet liitetään ARENH (3)-tuotteeseen, minkä pitäisi viranomaisten mielestä osaltaan vähentää kapasiteettitaemarkkinoiden keskittymistä.

3

2.2.2   Kapasiteetin tarjoajien velvoitteet ja sertifiointiperiaatteet

Kapasiteetin tarjoajien velvoitteet ja sertifiointiperiaatteet

| (17) | Jokaisen julkiseen siirtoverkkoon tai julkiseen jakeluverkkoon liitetyn tuotantolaitoksen (mekanismi on teknisesti neutraali) haltijan on tehtävä RTE:lle laitosta koskeva sertifiointihakemus. Kaikista kysyntäjoustoa tarjoavista laitoksista voidaan tehdä RTE:lle sertifiointihakemus siitä riippumatta, mihin verkkoon laitos on liitetty. Kapasiteetin tarjoaja tekee siis ensi kädessä arvion kulutushuippujen (HK2) aikana käytettävissä olevan kapasiteetin määrästä kunakin toimitusvuonna. |
| --- | --- |

(17)

Jokaisen julkiseen siirtoverkkoon tai julkiseen jakeluverkkoon liitetyn tuotantolaitoksen (mekanismi on teknisesti neutraali) haltijan on tehtävä RTE:lle laitosta koskeva sertifiointihakemus. Kaikista kysyntäjoustoa tarjoavista laitoksista voidaan tehdä RTE:lle sertifiointihakemus siitä riippumatta, mihin verkkoon laitos on liitetty. Kapasiteetin tarjoaja tekee siis ensi kädessä arvion kulutushuippujen (HK2) aikana käytettävissä olevan kapasiteetin määrästä kunakin toimitusvuonna.

| (18) | HK2-päivien lukumäärä toimitusvuonna on 10–25. Lisäksi HK1-päivät ovat väistämättä HK2-päiviä. RTE valikoi päiväkohtaisesti sellaiset HK2-päivät, jotka eivät ole HK1-päiviä, sähköjärjestelmän kuormituskriteerien perusteella. Tuntikohtaiset aikavälit ovat samoja kuin HK1-päivinäkin. HK2-jaksoon kuuluvien tuntien lukumäärä on siten 100–250 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

(18)

HK2-päivien lukumäärä toimitusvuonna on 10–25. Lisäksi HK1-päivät ovat väistämättä HK2-päiviä. RTE valikoi päiväkohtaisesti sellaiset HK2-päivät, jotka eivät ole HK1-päiviä, sähköjärjestelmän kuormituskriteerien perusteella. Tuntikohtaiset aikavälit ovat samoja kuin HK1-päivinäkin. HK2-jaksoon kuuluvien tuntien lukumäärä on siten 100–250 tuntia vuodessa.

| (19) | RTE laskee sen jälkeen sertifioidun tason toimitettujen tietojen ja mekanismin oikeusperustan mukaisten laskentamenetelmien perusteella. Niinpä tehdään muun muassa oikaisuja, jotta voidaan ottaa huomioon sertifioidun kapasiteetin mahdollisten peräkkäisten aktivointipäivien lukumäärä tai todellinen vaikutus sellaisen kapasiteetin häiriöriskin pienentämiseen, jonka energian ensiölähde on riippuvainen säätilan vaihteluista. |
| --- | --- |

(19)

RTE laskee sen jälkeen sertifioidun tason toimitettujen tietojen ja mekanismin oikeusperustan mukaisten laskentamenetelmien perusteella. Niinpä tehdään muun muassa oikaisuja, jotta voidaan ottaa huomioon sertifioidun kapasiteetin mahdollisten peräkkäisten aktivointipäivien lukumäärä tai todellinen vaikutus sellaisen kapasiteetin häiriöriskin pienentämiseen, jonka energian ensiölähde on riippuvainen säätilan vaihteluista.

| (20) | Tasapainotusjärjestelyn ansiosta tarjoaja voi lisäksi muuttaa kapasiteetin käytettävyysennusteitaan koko mekanismin ajan, myös toimitusvuoden aikana. Tasapainottaminen vastaa kapasiteetin uudelleensertifiointia, ja sen ansiosta tarjoaja voi mukauttaa ennusteitaan sitä mukaa kuin kapasiteetista saadaan uusia tietoja. Kapasiteettia voidaan tasapainottaa ylös- tai alaspäin. |
| --- | --- |

(20)

Tasapainotusjärjestelyn ansiosta tarjoaja voi lisäksi muuttaa kapasiteetin käytettävyysennusteitaan koko mekanismin ajan, myös toimitusvuoden aikana. Tasapainottaminen vastaa kapasiteetin uudelleensertifiointia, ja sen ansiosta tarjoaja voi mukauttaa ennusteitaan sitä mukaa kuin kapasiteetista saadaan uusia tietoja. Kapasiteettia voidaan tasapainottaa ylös- tai alaspäin.

| (21) | Ilmoitusjärjestelmää on täydennetty kapasiteetin valvontajärjestelmällä: Periaatteena on, että jokainen sertifioitu kapasiteetti on aktivoitava vähintään kerran vuodessa. Valvonta toteutetaan tekemällä jokaista kapasiteettia koskevia pistokokeita ilmoittamatta niistä etukäteen tarjoajalle. Jokainen kapasiteetti voidaan testata enintään kolme kertaa toimituskauden aikana. |
| --- | --- |

(21)

Ilmoitusjärjestelmää on täydennetty kapasiteetin valvontajärjestelmällä: Periaatteena on, että jokainen sertifioitu kapasiteetti on aktivoitava vähintään kerran vuodessa. Valvonta toteutetaan tekemällä jokaista kapasiteettia koskevia pistokokeita ilmoittamatta niistä etukäteen tarjoajalle. Jokainen kapasiteetti voidaan testata enintään kolme kertaa toimituskauden aikana.

| (22) | Yksityiskohtaiset sertifiointitavat vaihtelevat kapasiteettityypin mukaan:






  (1) | Olemassa olevan tuotantokapasiteetin sertifiointi voidaan aloittaa neljä vuotta ennen toimitusvuotta, ja sertifiointia on haettava kolme vuotta ennen toimitusvuoden alkua. |
| --- | --- | --- |

(22)

Yksityiskohtaiset sertifiointitavat vaihtelevat kapasiteettityypin mukaan:

(1)

Olemassa olevan tuotantokapasiteetin sertifiointi voidaan aloittaa neljä vuotta ennen toimitusvuotta, ja sertifiointia on haettava kolme vuotta ennen toimitusvuoden alkua.

| (2) | Suunnitellun tuotantokapasiteetin sertifiointia voidaan hakea heti, kun ensimmäinen verkkoonliittämissopimusta koskeva maksumääräys on allekirjoitettu, ja viimeistään kaksi kuukautta ennen toimituskauden alkua. |
| --- | --- |

(2)

Suunnitellun tuotantokapasiteetin sertifiointia voidaan hakea heti, kun ensimmäinen verkkoonliittämissopimusta koskeva maksumääräys on allekirjoitettu, ja viimeistään kaksi kuukautta ennen toimituskauden alkua.

| (3) | Joustokapasiteetti voidaan sertifioida viimeistään kaksi kuukautta ennen toimituskauden alkua. |
| --- | --- |

(3)

Joustokapasiteetti voidaan sertifioida viimeistään kaksi kuukautta ennen toimituskauden alkua.

| (23) | Sertifiointialueen tasevastaava (responsable du périmètre de certification, RPC) on oikeushenkilö, joka on taloudellisessa vastuussa oman alueensa kapasiteetin tarjoajien tasepoikkeamista. Tarjoajat voivat itse toimia omana RPC:nään tai ne voivat tehdä sopimuksen ulkopuolisen RPC:n kanssa. RPC voi koota yhteen oman alueensa kapasiteetteja. |
| --- | --- |

(23)

Sertifiointialueen tasevastaava (responsable du périmètre de certification, RPC) on oikeushenkilö, joka on taloudellisessa vastuussa oman alueensa kapasiteetin tarjoajien tasepoikkeamista. Tarjoajat voivat itse toimia omana RPC:nään tai ne voivat tehdä sopimuksen ulkopuolisen RPC:n kanssa. RPC voi koota yhteen oman alueensa kapasiteetteja.

| (24) | RTE ilmoittaa jokaiselle RPC:lle sen aluetta koskevan poikkeaman viimeistään 1 päivään joulukuuta mennessä toimitusvuonna + 2, jotta tämä voi hoitaa rahallisen korvauksen. |
| --- | --- |

(24)

RTE ilmoittaa jokaiselle RPC:lle sen aluetta koskevan poikkeaman viimeistään 1 päivään joulukuuta mennessä toimitusvuonna + 2, jotta tämä voi hoitaa rahallisen korvauksen.

2.3   Kapasiteettitakeiden kauppa

Kapasiteettitakeiden kauppa

| (25) | Kaikki kapasiteettitakeet kirjataan siirtoverkonhaltijan RTE:n pitämään kapasiteettitaerekisteriin. Jokaisen sähköntoimittajan ja jokaisen kapasiteetin tarjoajan on avattava RTE:n kapasiteettitaerekisteriin oma tili. Vertikaalisesti integroituneilla toimijoilla on siten velvoite pitää rekisterissä kahta tiliä, toinen tuotantotoimintaa ja toinen myyntitoimintaa varten. |
| --- | --- |

(25)

Kaikki kapasiteettitakeet kirjataan siirtoverkonhaltijan RTE:n pitämään kapasiteettitaerekisteriin. Jokaisen sähköntoimittajan ja jokaisen kapasiteetin tarjoajan on avattava RTE:n kapasiteettitaerekisteriin oma tili. Vertikaalisesti integroituneilla toimijoilla on siten velvoite pitää rekisterissä kahta tiliä, toinen tuotantotoimintaa ja toinen myyntitoimintaa varten.

| (26) | Kapasiteettitakeen omistus syntyy, kun RTE kirjaa sen takeen haltijan tilille kapasiteettitaerekisterissä. Jokainen liikkeeseen laskettu kapasiteettitae numeroidaan sen hallinnointia varten ja jotta sen kauppaa voidaan seurata. Se on voimassa toimitusvuoden kerrallaan. Kapasiteettitakeen yksikkö on 0,1 MW (4), ja se on olemassa täydellä omistusoikeudella sen jälkeen, kun se on laskettu liikkeeseen: toimija, jonka hallussa kapasiteettitae on, ei vastaa miltään osin takeen taustalla olevan alkuperäisen kapasiteetin riskistä. |
| --- | --- |

(26)

Kapasiteettitakeen omistus syntyy, kun RTE kirjaa sen takeen haltijan tilille kapasiteettitaerekisterissä. Jokainen liikkeeseen laskettu kapasiteettitae numeroidaan sen hallinnointia varten ja jotta sen kauppaa voidaan seurata. Se on voimassa toimitusvuoden kerrallaan. Kapasiteettitakeen yksikkö on 0,1 MW (4), ja se on olemassa täydellä omistusoikeudella sen jälkeen, kun se on laskettu liikkeeseen: toimija, jonka hallussa kapasiteettitae on, ei vastaa miltään osin takeen taustalla olevan alkuperäisen kapasiteetin riskistä.

4

| (27) | Toimijoiden väliset kapasiteettisiirrot (toimittaminen ja siirto) toteutetaan siirtämällä takeet kapasiteettitaerekisterissä molempien osapuolten (luovuttajan ja saajan) pyynnön perusteella. Tosiasiallinen omistusoikeus siirtyy, kun kapasiteettitae kirjataan saajana olevan toimijan tilille. |
| --- | --- |

(27)

Toimijoiden väliset kapasiteettisiirrot (toimittaminen ja siirto) toteutetaan siirtämällä takeet kapasiteettitaerekisterissä molempien osapuolten (luovuttajan ja saajan) pyynnön perusteella. Tosiasiallinen omistusoikeus siirtyy, kun kapasiteettitae kirjataan saajana olevan toimijan tilille.

| (28) | Kapasiteettitaekauppaa voidaan käydä keskinäisellä sopimuksella tai säännellyillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(28)

Kapasiteettitaekauppaa voidaan käydä keskinäisellä sopimuksella tai säännellyillä markkinoilla.

| (29) | Kapasiteettitaekauppaa voidaan tehdä koko kauden ajan sertifioinnista kapasiteettitakeiden viimeiseen siirtopäivään saakka. Kuten johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, RTE ilmoittaa jokaiselle sähköntoimittajalle tämän kapasiteettivelvoitteen määrän viimeistään 1 päivänä joulukuuta toimitusvuonna + 2. Kapasiteettitakeiden viimeinen siirtopäivä on 15 päivää tämän jälkeen. |
| --- | --- |

(29)

Kapasiteettitaekauppaa voidaan tehdä koko kauden ajan sertifioinnista kapasiteettitakeiden viimeiseen siirtopäivään saakka. Kuten johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, RTE ilmoittaa jokaiselle sähköntoimittajalle tämän kapasiteettivelvoitteen määrän viimeistään 1 päivänä joulukuuta toimitusvuonna + 2. Kapasiteettitakeiden viimeinen siirtopäivä on 15 päivää tämän jälkeen.

| (30) | Sähköntoimittajat, joilla on velvoitteen viimeisenä ilmoituspäivänä omaan velvoitteeseensa nähden ylimääräisiä kapasiteettitakeita, on järjestettävä julkinen myyntitarjous ennen kapasiteettitakeiden siirron määräpäivää. |
| --- | --- |

(30)

Sähköntoimittajat, joilla on velvoitteen viimeisenä ilmoituspäivänä omaan velvoitteeseensa nähden ylimääräisiä kapasiteettitakeita, on järjestettävä julkinen myyntitarjous ennen kapasiteettitakeiden siirron määräpäivää.

| (31) | RTE laskee viiden päivän kuluttua kapasiteettitakeiden viimeisestä siirtopäivästä jokaiselle sähköntoimittajalle, mikä on sähköntoimittajan kapasiteettivelvoitteen määrän ja sähköntoimittajan tilillä kapasiteettitaerekisterissä olevien kapasiteettitakeiden määrän välinen poikkeama, ja ilmoittaa sitä vastaavan rahallisen korvauksen. |
| --- | --- |

(31)

RTE laskee viiden päivän kuluttua kapasiteettitakeiden viimeisestä siirtopäivästä jokaiselle sähköntoimittajalle, mikä on sähköntoimittajan kapasiteettivelvoitteen määrän ja sähköntoimittajan tilillä kapasiteettitaerekisterissä olevien kapasiteettitakeiden määrän välinen poikkeama, ja ilmoittaa sitä vastaavan rahallisen korvauksen.

2.4   Taseselvitykseen liittyvä rahallinen korvaus

Taseselvitykseen liittyvä rahallinen korvaus

| (32) | Mekanismissa säädetään ennusteiden ja toteutumien välistä poikkeamaa koskevasta vastuusta. |
| --- | --- |

(32)

Mekanismissa säädetään ennusteiden ja toteutumien välistä poikkeamaa koskevasta vastuusta.

| (33) | Rahallisten korvausten yleisrakenne on pitkälti samanlainen kuin energia-alalla voimassa oleva järjestely (rééquilibrage; balancing). Perusperiaatteena on, että sähköntoimittajat ja RPC:t maksavat rahallisen korvauksen, jos tasepoikkeama on negatiivinen ja saavat rahallisen korvauksen, jos tasepoikkeama on positiivinen. Jos tasepoikkeama on negatiivinen, kaikki loppukuluttajat hyötyvät hinnan alennuksesta TURPEn kautta (Tarif d'Utilisation du Réseau Public d'Electricité) (5). |
| --- | --- |

(33)

Rahallisten korvausten yleisrakenne on pitkälti samanlainen kuin energia-alalla voimassa oleva järjestely (rééquilibrage; balancing). Perusperiaatteena on, että sähköntoimittajat ja RPC:t maksavat rahallisen korvauksen, jos tasepoikkeama on negatiivinen ja saavat rahallisen korvauksen, jos tasepoikkeama on positiivinen. Jos tasepoikkeama on negatiivinen, kaikki loppukuluttajat hyötyvät hinnan alennuksesta TURPEn kautta (Tarif d'Utilisation du Réseau Public d'Electricité) (5).

5

| (34) | Kunakin toimitusvuonna sovellettava korvaushinta riippuu tietyistä kriteereistä:






  (1) | Jos toimitusvarmuus ei ole merkittävästi uhattuna, taseselvityksessä käytettävä hinta perustuu kokonaan markkinahintaan (markkinoiden viitehinta (MVH) on ennen toimitusvuotta toteutetuilla tarjouskierroksilla kapasiteetille vahvistettujen hintojen aritmeettinen keskiarvo). Jos tasepoikkeama on negatiivinen, korvaus määrätään siten, että tähän hintaan lisätään kannustinkerroin (k), millä halutaan kannustaa käyttämään taemarkkinoita sen sijaan, että odotetaan maksumääräystä (jos tasepoikkeama on positiivinen, se vähennetään). |
| --- | --- | --- |

(34)

Kunakin toimitusvuonna sovellettava korvaushinta riippuu tietyistä kriteereistä:

(1)

Jos toimitusvarmuus ei ole merkittävästi uhattuna, taseselvityksessä käytettävä hinta perustuu kokonaan markkinahintaan (markkinoiden viitehinta (MVH) on ennen toimitusvuotta toteutetuilla tarjouskierroksilla kapasiteetille vahvistettujen hintojen aritmeettinen keskiarvo). Jos tasepoikkeama on negatiivinen, korvaus määrätään siten, että tähän hintaan lisätään kannustinkerroin (k), millä halutaan kannustaa käyttämään taemarkkinoita sen sijaan, että odotetaan maksumääräystä (jos tasepoikkeama on positiivinen, se vähennetään).

| (2) | Jos toimitusvarmuus on merkittävästi uhattuna (kokonaispoikkeama on suurempi kuin RTE:n määrittämä kynnysarvo; kahtena ensimmäisenä toimitusvuonna kokonaispoikkeaman kynnysarvo on asetettu 2 GW pienemmäksi kuin kokonaisvelvoite), taseselvityksessä käytettävä hinta määritetään säännellyn hinnan avulla. Säännelty hinta edustaa kapasiteetin hintakattoa markkinoilla. |
| --- | --- |

(2)

Jos toimitusvarmuus on merkittävästi uhattuna (kokonaispoikkeama on suurempi kuin RTE:n määrittämä kynnysarvo; kahtena ensimmäisenä toimitusvuonna kokonaispoikkeaman kynnysarvo on asetettu 2 GW pienemmäksi kuin kokonaisvelvoite), taseselvityksessä käytettävä hinta määritetään säännellyn hinnan avulla. Säännelty hinta edustaa kapasiteetin hintakattoa markkinoilla.

| (35) | Kun eri poikkeamia koskevat korvaukset on laskettu, RPC:t ja sähköntoimittajat, joiden tasepoikkeama on negatiivinen, maksavat niille määrätyt määrät omaan rahastoonsa, ja RPC:t ja sähköntoimittajat, joiden poikkeama on positiivinen, saavat omaan rahastoonsa niille kuuluvien korvausten määrät. Positiivisten korvausten määrän on kuitenkin oltava tiettynä toimitusvuonna enintään yhtä suuri kuin negatiivisten korvausten perusteella maksetut määrät. Taseselvitystä varten perustettuihin rahastoihin mahdollisesti jäävä saldo jaetaan kokonaan julkisen sähkönsiirtoverkon käyttäjille eli kaikille loppuasiakkaille. |
| --- | --- |

(35)

Kun eri poikkeamia koskevat korvaukset on laskettu, RPC:t ja sähköntoimittajat, joiden tasepoikkeama on negatiivinen, maksavat niille määrätyt määrät omaan rahastoonsa, ja RPC:t ja sähköntoimittajat, joiden poikkeama on positiivinen, saavat omaan rahastoonsa niille kuuluvien korvausten määrät. Positiivisten korvausten määrän on kuitenkin oltava tiettynä toimitusvuonna enintään yhtä suuri kuin negatiivisten korvausten perusteella maksetut määrät. Taseselvitystä varten perustettuihin rahastoihin mahdollisesti jäävä saldo jaetaan kokonaan julkisen sähkönsiirtoverkon käyttäjille eli kaikille loppuasiakkaille.

| (36) | Sertifiointialueen tasevastaavien taseselvitystä varten luodun rahaston ja sähköntoimittajien taseselvitystä varten luodun rahaston välillä ei ole rahavirtoja. Toisin sanoen kapasiteetin tarjoajien ja asianomaisten sähköntoimittajien välillä ei ole mitään poikkeamien korvaamiseen liittyviä rahavirtoja. |
| --- | --- |

(36)

Sertifiointialueen tasevastaavien taseselvitystä varten luodun rahaston ja sähköntoimittajien taseselvitystä varten luodun rahaston välillä ei ole rahavirtoja. Toisin sanoen kapasiteetin tarjoajien ja asianomaisten sähköntoimittajien välillä ei ole mitään poikkeamien korvaamiseen liittyviä rahavirtoja.

| (37) | Taseselvitystä varten perustettujen rahastojen (rahasto sertifiointialueen tasevastaavien taseselvityksiä varten ja rahasto sähköntoimittajien kapasiteetin tasapainottamista koskevia korvauksia varten) hallinnosta, kirjanpidosta ja varainhoidosta vastaa RTE yksityisen sektorin kirjanpitoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti. RTE:n tehtävänä on siten laskuttaa ja periä rahamäärät, jotka tasevastaavien ja sähköntoimittajien on maksettava, ja todeta mahdolliset maksulaiminlyönnit. |
| --- | --- |

(37)

Taseselvitystä varten perustettujen rahastojen (rahasto sertifiointialueen tasevastaavien taseselvityksiä varten ja rahasto sähköntoimittajien kapasiteetin tasapainottamista koskevia korvauksia varten) hallinnosta, kirjanpidosta ja varainhoidosta vastaa RTE yksityisen sektorin kirjanpitoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti. RTE:n tehtävänä on siten laskuttaa ja periä rahamäärät, jotka tasevastaavien ja sähköntoimittajien on maksettava, ja todeta mahdolliset maksulaiminlyönnit.

| (38) | Energia-alan sääntelykomitea CRE (Commission de régulation de l'énergie), energia-alan kansallinen sääntelyviranomainen, on puolestaan vastuussa sähköntoimittajien taseselvitysten valvonnasta (asetuksen nro 2012–1405 7 §, joka on kodifioitu energialain R. 335–12 §:ssä), ja se voi määrätä hallinnollisen seuraamuksen, jos tasepoikkeamia koskeva laillinen maksuvelvoite laiminlyödään. Seuraamuksen on oltava oikeasuhteinen, eikä se saa yksittäisenä toimitusvuonna ylittää 120 000:ta euroa 1 MW:n kapasiteettia kohden (energialain L. 335–7 §). |
| --- | --- |

(38)

Energia-alan sääntelykomitea CRE (Commission de régulation de l'énergie), energia-alan kansallinen sääntelyviranomainen, on puolestaan vastuussa sähköntoimittajien taseselvitysten valvonnasta (asetuksen nro 2012–1405 7 §, joka on kodifioitu energialain R. 335–12 §:ssä), ja se voi määrätä hallinnollisen seuraamuksen, jos tasepoikkeamia koskeva laillinen maksuvelvoite laiminlyödään. Seuraamuksen on oltava oikeasuhteinen, eikä se saa yksittäisenä toimitusvuonna ylittää 120 000:ta euroa 1 MW:n kapasiteettia kohden (energialain L. 335–7 §).

2.5   Kansallinen oikeusperusta

Kansallinen oikeusperusta

| (39) | Kapasiteettimekanismista on säädetty seuraavissa säädöksissä ja hallinnollisissa määräyksissä:






  (1) | sähkömarkkinoiden uudelleenjärjestämisestä 7 päivänä joulukuuta 2010 annettu laki nro 2010–1488 (la loi no 2010–1488 du 7 décembre 2010 relative à la nouvelle organisation du marché de l'électricité), joka on kodifioitu varsinkin energialain (code de l'énergie) L. 335–1 – L. 335–7 ja L. 321–16 – L. 321–17 §:ssä; |
| --- | --- | --- |

(39)

Kapasiteettimekanismista on säädetty seuraavissa säädöksissä ja hallinnollisissa määräyksissä:

(1)

sähkömarkkinoiden uudelleenjärjestämisestä 7 päivänä joulukuuta 2010 annettu laki nro 2010–1488 (la loi no 2010–1488 du 7 décembre 2010 relative à la nouvelle organisation du marché de l'électricité), joka on kodifioitu varsinkin energialain (code de l'énergie) L. 335–1 – L. 335–7 ja L. 321–16 – L. 321–17 §:ssä;

o

| (2) | sähköntoimittajien vaikutuksesta sähkön toimitusvarmuuteen ja sähköalan kapasiteettivelvoitteita koskevan mekanismin perustamisesta 14 päivänä joulukuuta 2012 annettu asetus nro 2012–1405 (le décret no 2012–1405 du 14 décembre 2012 relatif à la contribution des fournisseurs à la sécurité d'approvisionnement en électricité et portant création d'un mécanisme d'obligation de capacité dans le secteur de l'électricité); asetuksesta on säädetty energialain L. 335–6 §:ssä ja se on kodifioitu sääntelyjärjestelmää koskevassa energialain osassa, R. 335–1 – D. 335–54 §:ssä; |
| --- | --- |

(2)

sähköntoimittajien vaikutuksesta sähkön toimitusvarmuuteen ja sähköalan kapasiteettivelvoitteita koskevan mekanismin perustamisesta 14 päivänä joulukuuta 2012 annettu asetus nro 2012–1405 (le décret no 2012–1405 du 14 décembre 2012 relatif à la contribution des fournisseurs à la sécurité d'approvisionnement en électricité et portant création d'un mécanisme d'obligation de capacité dans le secteur de l'électricité); asetuksesta on säädetty energialain L. 335–6 §:ssä ja se on kodifioitu sääntelyjärjestelmää koskevassa energialain osassa, R. 335–1 – D. 335–54 §:ssä;

o

| (3) | kapasiteettimekanismin sääntöjen vahvistamiseksi ja sähköntoimittajien vaikutuksesta sähkön toimitusvarmuuteen ja sähköalan kapasiteettivelvoitteita koskevan mekanismien perustamisesta 14 päivänä joulukuuta 2012 annetun asetuksen nro 2012–1405 2 artiklan soveltamiseksi 22 päivänä tammikuuta 2015 annettu määräys (l'arrêté du 22 janvier 2015 définissant les règles du mécanisme de capacité et pris en application de l'article 2 du décret no 2012–1405 du 14 décembre 2012 relatif à la contribution des fournisseurs à la sécurité d'approvisionnement en électricité et portant sur la création d'un mécanisme d'obligation de capacité dans le secteur de l'électricité); ja |
| --- | --- |

(3)

kapasiteettimekanismin sääntöjen vahvistamiseksi ja sähköntoimittajien vaikutuksesta sähkön toimitusvarmuuteen ja sähköalan kapasiteettivelvoitteita koskevan mekanismien perustamisesta 14 päivänä joulukuuta 2012 annetun asetuksen nro 2012–1405 2 artiklan soveltamiseksi 22 päivänä tammikuuta 2015 annettu määräys (l'arrêté du 22 janvier 2015 définissant les règles du mécanisme de capacité et pris en application de l'article 2 du décret no 2012–1405 du 14 décembre 2012 relatif à la contribution des fournisseurs à la sécurité d'approvisionnement en électricité et portant sur la création d'un mécanisme d'obligation de capacité dans le secteur de l'électricité); ja

o

| (4) | 22 päivänä tammikuuta 2015 annetun määräyksen liite: kapasiteettimekanismin säännöt (Règles du mécanisme de capacité). |
| --- | --- |

(4)

22 päivänä tammikuuta 2015 annetun määräyksen liite: kapasiteettimekanismin säännöt (Règles du mécanisme de capacité).

| (40) | Näitä tekstejä muutetaan tai täydennetään, jotta voidaan ottaa huomioon kaikki tämän päätöksen 3 jaksossa kuvatut korjaustoimenpiteet, joita Ranska on ehdottanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjen komission väitteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(40)

Näitä tekstejä muutetaan tai täydennetään, jotta voidaan ottaa huomioon kaikki tämän päätöksen 3 jaksossa kuvatut korjaustoimenpiteet, joita Ranska on ehdottanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjen komission väitteiden vuoksi.

2.6   Tuensaajat

Tuensaajat

| (41) | Mekanismin tuensaajia ovat kapasiteetin haltijat, jotka saavat valtiolta (RTE:n kautta) kapasiteettitakeita ja voivat myydä ne edelleen. |
| --- | --- |

(41)

Mekanismin tuensaajia ovat kapasiteetin haltijat, jotka saavat valtiolta (RTE:n kautta) kapasiteettitakeita ja voivat myydä ne edelleen.

2.7   Mekanismin tavoite: toimitusvarmuus

Mekanismin tavoite: toimitusvarmuus

| (42) | Indikaattori, jonka Ranska on valinnut käytettäväksi sähkön tarjonnan ja kysynnän välisen epätasapainon aiheuttaman häiriöriskin arviointiin, on kysynnän ja tarjonnan välisestä epätasapainosta johtuvan tehovajeen odotusarvo (Loss Of Load Expectation, LOLE). Ranskan viranomaiset ovat valinneet Ranskaa koskevaksi tehovajeen odotusarvoksi keskimäärin kolme tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

(42)

Indikaattori, jonka Ranska on valinnut käytettäväksi sähkön tarjonnan ja kysynnän välisen epätasapainon aiheuttaman häiriöriskin arviointiin, on kysynnän ja tarjonnan välisestä epätasapainosta johtuvan tehovajeen odotusarvo (Loss Of Load Expectation, LOLE). Ranskan viranomaiset ovat valinneet Ranskaa koskevaksi tehovajeen odotusarvoksi keskimäärin kolme tuntia vuodessa.

| (43) | Ranskan viranomaiset ovat selittäneet, että Ranskassa on jo monen vuoden ajan koettu talven aikana sähkön kulutushuippuja. Ranskan sähköjärjestelmälle on ominaista sähkönkulutuksen huomattava reagointi ulkoiseen lämpötilaan, joka johtaa sähkön kulutushuippuihin talvisten kylmyysaaltojen yhteydessä. Lämpövaihteluiden vaikutus on vain vahvistunut viime vuosien aikana, kuten kaaviosta 2 voidaan havaita. Se johtuu varsinkin sähkölämmityksen aiheuttamasta kulutuksen lisääntymisestä, mutta myös uusista sähkönkäyttötavoista, jotka usein osuvat yhteen illan kulutushuipun kanssa. |
| --- | --- |

(43)

Ranskan viranomaiset ovat selittäneet, että Ranskassa on jo monen vuoden ajan koettu talven aikana sähkön kulutushuippuja. Ranskan sähköjärjestelmälle on ominaista sähkönkulutuksen huomattava reagointi ulkoiseen lämpötilaan, joka johtaa sähkön kulutushuippuihin talvisten kylmyysaaltojen yhteydessä. Lämpövaihteluiden vaikutus on vain vahvistunut viime vuosien aikana, kuten kaaviosta 2 voidaan havaita. Se johtuu varsinkin sähkölämmityksen aiheuttamasta kulutuksen lisääntymisestä, mutta myös uusista sähkönkäyttötavoista, jotka usein osuvat yhteen illan kulutushuipun kanssa.

| (44) | Kulutushuiput ovat kasvaneet nopeammin kuin yleinen sähkönkulutus. Ranskassa kulutushuipuille on lisäksi leimallista niiden suuri vaihtelevuus, joten kulutuspoikkeamat saattavat olla erityisen merkittäviä (kahden eri vuoden välillä jopa 20 GW). Sähkön kulutushuippujen hallinta on siten keskeinen huolenaihe, varsinkin kun energian käyttö on suuntautunut yhä enemmän sähkön käyttöön.

  Kaavio 2


  Ranskan kulutushuippuja koskevat historiatiedot




  Kulutushuiput viime vuosikymmenellä

  Lähde: RTE – Ennakkotilasto sähkön kysynnän ja tarjonnan taseesta Ranskassa 2014, s. 33. |
| --- | --- |

(44)

Kulutushuiput ovat kasvaneet nopeammin kuin yleinen sähkönkulutus. Ranskassa kulutushuipuille on lisäksi leimallista niiden suuri vaihtelevuus, joten kulutuspoikkeamat saattavat olla erityisen merkittäviä (kahden eri vuoden välillä jopa 20 GW). Sähkön kulutushuippujen hallinta on siten keskeinen huolenaihe, varsinkin kun energian käyttö on suuntautunut yhä enemmän sähkön käyttöön.

Kaavio 2

Kaavio 2

Ranskan kulutushuippuja koskevat historiatiedot

Ranskan kulutushuippuja koskevat historiatiedot

Kulutushuiput viime vuosikymmenellä

Lähde: RTE – Ennakkotilasto sähkön kysynnän ja tarjonnan taseesta Ranskassa 2014, s. 33.

Lähde

| (45) | RTE:n mukaan Eurooppaa luonnehtivat tarjontapuolella kysynnän stagnaatio ja sähköntuotannon merkittävä ylikapasiteetti, mikä johtuu useista tekijöistä. Talouskriisi on vuodesta 2008 lähtien vähentänyt sähkön kysyntää. Samaan aikaan markkinoiden ulkopuolelle on nopeasti kehittynyt uusiutuvia energianlähteitä, joille myönnetään tukea ja joilla on ensisijainen pääsy sähköverkkoon. Lisäksi Euroopan hiilivoimalat ovat elvyttäneet voimakkaasti toimintaansa hiilen hinnan alennuttua amerikkalaisen liuskekaasun nousukauden vuoksi, ja Yhdysvallat onkin vienyt valtavasti hiilituotannon ylijäämäänsä Eurooppaan. Lisäksi kilpailukykyään suhteessa hiilivoimaloihin menettäneiden kaasuvoimaloiden kannattavuus ja sen myötä toiminta on supistunut voimakkaasti. |
| --- | --- |

(45)

RTE:n mukaan Eurooppaa luonnehtivat tarjontapuolella kysynnän stagnaatio ja sähköntuotannon merkittävä ylikapasiteetti, mikä johtuu useista tekijöistä. Talouskriisi on vuodesta 2008 lähtien vähentänyt sähkön kysyntää. Samaan aikaan markkinoiden ulkopuolelle on nopeasti kehittynyt uusiutuvia energianlähteitä, joille myönnetään tukea ja joilla on ensisijainen pääsy sähköverkkoon. Lisäksi Euroopan hiilivoimalat ovat elvyttäneet voimakkaasti toimintaansa hiilen hinnan alennuttua amerikkalaisen liuskekaasun nousukauden vuoksi, ja Yhdysvallat onkin vienyt valtavasti hiilituotannon ylijäämäänsä Eurooppaan. Lisäksi kilpailukykyään suhteessa hiilivoimaloihin menettäneiden kaasuvoimaloiden kannattavuus ja sen myötä toiminta on supistunut voimakkaasti.

| (46) | Ilmasto-oloihin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi on näin ollen epävarmaa, saadaanko kulutushuipun kattamiseen tarvittavasta huippukapasiteetista korvaus. Kulutushuiput ovat harvinaisia; niitä saattaa olla vain joitakin tunteja vuodessa tai ei lainkaan lauhoina vuosina. |
| --- | --- |

(46)

Ilmasto-oloihin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi on näin ollen epävarmaa, saadaanko kulutushuipun kattamiseen tarvittavasta huippukapasiteetista korvaus. Kulutushuiput ovat harvinaisia; niitä saattaa olla vain joitakin tunteja vuodessa tai ei lainkaan lauhoina vuosina.

| (47) | Ranskan kapasiteettimekanismin on tarkoitus tarjota yksi ratkaisu tähän ongelmaan ja taata osaltaan julkisen vallan määrittämän toimitusvarmuuskriteerin täyttäminen. Siinä pyritään sekä muokkaamaan huippukulutuskäyttäytymistä (kysyntäpuoli) että kannustamaan tekemään riittävät investoinnit tuotantolaitoksiin ja joustokapasiteettiin (tarjontapuoli). |
| --- | --- |

(47)

Ranskan kapasiteettimekanismin on tarkoitus tarjota yksi ratkaisu tähän ongelmaan ja taata osaltaan julkisen vallan määrittämän toimitusvarmuuskriteerin täyttäminen. Siinä pyritään sekä muokkaamaan huippukulutuskäyttäytymistä (kysyntäpuoli) että kannustamaan tekemään riittävät investoinnit tuotantolaitoksiin ja joustokapasiteettiin (tarjontapuoli).

2.8   Budjetti

Budjetti

| (48) | Viranomaiset eivät määritä kapasiteettitakeiden arvoa, vaan arvo määrittyy markkinoilla. Mekanismiin kuuluvat toimijat päättävät kaupoista vapaasti omien odotustensa, suojautumisstrategiansa ja käytettävissään olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(48)

Viranomaiset eivät määritä kapasiteettitakeiden arvoa, vaan arvo määrittyy markkinoilla. Mekanismiin kuuluvat toimijat päättävät kaupoista vapaasti omien odotustensa, suojautumisstrategiansa ja käytettävissään olevien tietojen perusteella.

| (49) | Mekanismin hajautettu luonne vaikeuttaa budjetin arviointia, mutta sitä on arvioitu olettamalla, että Ranskan kysyntää vastaava kokonaiskapasiteettivelvoite on 80 000–95 000 MW ja että varmuuskerroin pysyy arvossa 0,93. Kysyntä riippuu emämaan kulutuksen kehittymisestä. Siihen vaikuttavat myös sähköntoimittajien toteuttamat kysynnänhallintatoimet, jotka johtavat niiden yksilöllisen kapasiteettivelvoitteen pienenemiseen. Tämän perusteella tarjoajien kapasiteettimarkkinoilta saamat tulot voisivat olla suuruusluokkaa 0–30 euroa/kW ajanjaksolla 2017–2026 siten, että rahamäärä on suurempi vuosina, joina uusien tuotantovälineiden rakentaminen osoittautuu tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(49)

Mekanismin hajautettu luonne vaikeuttaa budjetin arviointia, mutta sitä on arvioitu olettamalla, että Ranskan kysyntää vastaava kokonaiskapasiteettivelvoite on 80 000–95 000 MW ja että varmuuskerroin pysyy arvossa 0,93. Kysyntä riippuu emämaan kulutuksen kehittymisestä. Siihen vaikuttavat myös sähköntoimittajien toteuttamat kysynnänhallintatoimet, jotka johtavat niiden yksilöllisen kapasiteettivelvoitteen pienenemiseen. Tämän perusteella tarjoajien kapasiteettimarkkinoilta saamat tulot voisivat olla suuruusluokkaa 0–30 euroa/kW ajanjaksolla 2017–2026 siten, että rahamäärä on suurempi vuosina, joina uusien tuotantovälineiden rakentaminen osoittautuu tarpeelliseksi.

2.9   Voimassaolo

Voimassaolo

| (50) | Ensimmäinen toimitusvuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta 2017. Poikkeuksena yleiseen sääntöön, jonka mukaan sertifioinnit tehdään neljä vuotta ennen toimitusvuotta, ensimmäistä toimitusvuotta (2017) koskeva sertifiointi aloitettiin 1 päivänä huhtikuuta 2015. Ranskan viranomaiset eivät ole toistaiseksi määränneet mekanismin päättymispäivää, mutta RTE ja sääntelyviranomainen tekevät kuitenkin vuosittain Ranskan sääntelyjärjestelmän mukaisen arvioinnin. Arviointi voi tarvittaessa johtaa joko mekanismin tarkistamiseen (esim. jotta mekanismi saatetaan EU:n lainsäädännön viimeisimpien muutosten mukaiseksi) tai mekanismin lopettamiseen, jos sitä ei enää tarvita (6). |
| --- | --- |

(50)

Ensimmäinen toimitusvuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta 2017. Poikkeuksena yleiseen sääntöön, jonka mukaan sertifioinnit tehdään neljä vuotta ennen toimitusvuotta, ensimmäistä toimitusvuotta (2017) koskeva sertifiointi aloitettiin 1 päivänä huhtikuuta 2015. Ranskan viranomaiset eivät ole toistaiseksi määränneet mekanismin päättymispäivää, mutta RTE ja sääntelyviranomainen tekevät kuitenkin vuosittain Ranskan sääntelyjärjestelmän mukaisen arvioinnin. Arviointi voi tarvittaessa johtaa joko mekanismin tarkistamiseen (esim. jotta mekanismi saatetaan EU:n lainsäädännön viimeisimpien muutosten mukaiseksi) tai mekanismin lopettamiseen, jos sitä ei enää tarvita (6).

6

2.10   Kumulaatio

Kumulaatio

| (51) | Laitoksissa, joilla on (uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähköenergian) ostovelvoitesopimus eli jotka ovat oikeutettuja saamaan täydentävää korvausta, kapasiteettitakeiden myynnistä saatava hyöty vähennetään energialain L. 121–24 ja L. 335–5 §:n nojalla niiden julkisen palvelun velvoitteiden aiheuttamista kokonaiskustannuksista, mukaan lukien muut myönnetyt valtiontuet, joilla tukijärjestelmää rahoitetaan ostovelvoitteen välityksellä. Vastaavasti sähköntuottajilta ei peritä taseselvitykseen liittyvää korvausta tapauksissa, joissa todettu kapasiteetti on sertifioitua kapasiteettia pienempi ensiölähteen käytettävyyteen liittyvien epävarmuustekijöiden takia (7). |
| --- | --- |

(51)

Laitoksissa, joilla on (uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähköenergian) ostovelvoitesopimus eli jotka ovat oikeutettuja saamaan täydentävää korvausta, kapasiteettitakeiden myynnistä saatava hyöty vähennetään energialain L. 121–24 ja L. 335–5 §:n nojalla niiden julkisen palvelun velvoitteiden aiheuttamista kokonaiskustannuksista, mukaan lukien muut myönnetyt valtiontuet, joilla tukijärjestelmää rahoitetaan ostovelvoitteen välityksellä. Vastaavasti sähköntuottajilta ei peritä taseselvitykseen liittyvää korvausta tapauksissa, joissa todettu kapasiteetti on sertifioitua kapasiteettia pienempi ensiölähteen käytettävyyteen liittyvien epävarmuustekijöiden takia (7).

7

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEEN JOHTANEET SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEEN JOHTANEET SYYT

3.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (52) | Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 143 kappaleessa todennut, että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(52)

Komissio on jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 143 kappaleessa todennut, että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea seuraavista syistä.

3.1.1   Toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö

Toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö

| (53) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi voitavan todeta, että kyseessä on valtion varojen siirto, paitsi silloin, kun rahaa siirretään suoraan valtion tai julkishallinnollisen yhteisön talousarviosta, myös silloin, kun varat mekanismin tukemiseksi ovat peräisin yritysten omista varoista edellyttäen, että i) valtio luopuu sille kuuluvien varojen perinnästä ja/tai ii) järjestelmän puitteissa käyttöön otetut rahoitusvarat pysyvät julkisessa valvonnassa, vaikka ne eivät välttämättä olisikaan pysyvästi osa julkista varallisuutta. |
| --- | --- |

(53)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi voitavan todeta, että kyseessä on valtion varojen siirto, paitsi silloin, kun rahaa siirretään suoraan valtion tai julkishallinnollisen yhteisön talousarviosta, myös silloin, kun varat mekanismin tukemiseksi ovat peräisin yritysten omista varoista edellyttäen, että i) valtio luopuu sille kuuluvien varojen perinnästä ja/tai ii) järjestelmän puitteissa käyttöön otetut rahoitusvarat pysyvät julkisessa valvonnassa, vaikka ne eivät välttämättä olisikaan pysyvästi osa julkista varallisuutta.

| (54) | Ensimmäisestä osatekijästä voidaan todeta, että Ranskan valtio luopuu julkisista varoista myöntäessään kapasiteetin tarjoajille sertifikaatteja ilmaiseksi eikä myy niitä (kuten typen oksidien päästöoikeuksia (8) ja Romanian vihreitä sertifikaatteja (9) koskevissa asioissa). |
| --- | --- |

(54)

Ensimmäisestä osatekijästä voidaan todeta, että Ranskan valtio luopuu julkisista varoista myöntäessään kapasiteetin tarjoajille sertifikaatteja ilmaiseksi eikä myy niitä (kuten typen oksidien päästöoikeuksia (8) ja Romanian vihreitä sertifikaatteja (9) koskevissa asioissa).

8

9

| (55) | Toisesta osatekijästä todetaan, että mekanismia tukevat rahoitusvarat pysyvät valtion valvonnassa (samoin kuin asioissa Vent de Colère (10) ja Essent (11)), koska i) varat saadaan valtion määräämillä pakollisilla maksuilla, joten ne ovat yhteydessä valtioon, ii) valtio vahvistaa parametrit (toimitusvarmuuskriteeri ja markkinoiden viitehinnan laskentamenetelmä, joka määrittää taseselvityksessä käytettävän hinnan), ja ne puolestaan vaikuttavat kapasiteetin hintaan ja sertifikaattien kokonaismäärään, vaikka valtio ei sinällään vahvistakaan niitä, iii) energia-alan sääntelykomitealla CRE:llä on valtuudet määrätä seuraamuksia sähköntoimittajille, jotka eivät noudata taseselvitysvelvoitteitaan, ja iv) valtio on nimittänyt RTE:n taseselvitystä varten perustettuja rahastoja. |
| --- | --- |

(55)

Toisesta osatekijästä todetaan, että mekanismia tukevat rahoitusvarat pysyvät valtion valvonnassa (samoin kuin asioissa Vent de Colère (10) ja Essent (11)), koska i) varat saadaan valtion määräämillä pakollisilla maksuilla, joten ne ovat yhteydessä valtioon, ii) valtio vahvistaa parametrit (toimitusvarmuuskriteeri ja markkinoiden viitehinnan laskentamenetelmä, joka määrittää taseselvityksessä käytettävän hinnan), ja ne puolestaan vaikuttavat kapasiteetin hintaan ja sertifikaattien kokonaismäärään, vaikka valtio ei sinällään vahvistakaan niitä, iii) energia-alan sääntelykomitealla CRE:llä on valtuudet määrätä seuraamuksia sähköntoimittajille, jotka eivät noudata taseselvitysvelvoitteitaan, ja iv) valtio on nimittänyt RTE:n taseselvitystä varten perustettuja rahastoja.

10

11

3.1.2   Valikoiva etu

Valikoiva etu

| (56) | Komission mukaan Altmark-tuomiota (12) ei voida soveltaa tähän tapaukseen, koska julkisen palvelun velvoitetta ei ole selkeästi määritelty. Mekanismista koituu lukuisia velvoitteita, jotka ovat eri osapuolten (voimalaitosten haltijoiden, joustopalvelujen tarjoajien, sähköntoimittajien) yhteydessä erilaisia. Kapasiteetin tarjoajiin kohdistuvaa sertifiointivelvoitetta ei ole tiukasti säännelty, koska i) joustokapasiteetin sertifiointi on vapaaehtoista ja ii) nykyisten tuotantolaitosten toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus valita sertifioimansa kapasiteettitaso. |
| --- | --- |

(56)

Komission mukaan Altmark-tuomiota (12) ei voida soveltaa tähän tapaukseen, koska julkisen palvelun velvoitetta ei ole selkeästi määritelty. Mekanismista koituu lukuisia velvoitteita, jotka ovat eri osapuolten (voimalaitosten haltijoiden, joustopalvelujen tarjoajien, sähköntoimittajien) yhteydessä erilaisia. Kapasiteetin tarjoajiin kohdistuvaa sertifiointivelvoitetta ei ole tiukasti säännelty, koska i) joustokapasiteetin sertifiointi on vapaaehtoista ja ii) nykyisten tuotantolaitosten toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus valita sertifioimansa kapasiteettitaso.

12

| (57) | Kapasiteettitakeen siirto muodostaa siten edun, eikä sitä voida pitää julkisen palvelun velvoitteen vastikkeena. Tarkoitettu etu on valikoivaa, koska mekanismista tuetaan kapasiteetin tarjoajia mutta ei muita talouden aloja. |
| --- | --- |

(57)

Kapasiteettitakeen siirto muodostaa siten edun, eikä sitä voida pitää julkisen palvelun velvoitteen vastikkeena. Tarkoitettu etu on valikoivaa, koska mekanismista tuetaan kapasiteetin tarjoajia mutta ei muita talouden aloja.

3.1.3   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan

Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan

| (58) | Komission mukaan kapasiteettimekanismi voi vaikuttaa ulkomailla sijaitsevien kapasiteetin tarjoajien kanssa käytävään kilpailuun (ja siten vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan) siltä osin, että Ranskassa sijaitsevat kapasiteetin tarjoajat saavat edun, jota ulkomailla sijaitsevat kapasiteetin tarjoajat eivät voi saada, koska ne eivät voi sertifioida kapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(58)

Komission mukaan kapasiteettimekanismi voi vaikuttaa ulkomailla sijaitsevien kapasiteetin tarjoajien kanssa käytävään kilpailuun (ja siten vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan) siltä osin, että Ranskassa sijaitsevat kapasiteetin tarjoajat saavat edun, jota ulkomailla sijaitsevat kapasiteetin tarjoajat eivät voi saada, koska ne eivät voi sertifioida kapasiteettiaan.

3.2   Yhteisen edun mukainen tavoite ja tuen tarve

Yhteisen edun mukainen tavoite ja tuen tarve

| (59) | Ranskan viranomaisten huoli tuotannon riittävyydestä liittyy tiukasti huippukysyntään, jota esiintyy erittäin kylmän sään suhteellisen lyhyinä ajanjaksoina ja joka johtuu siitä, että Ranska on erityisen riippuvainen sähkölämmityksestä. |
| --- | --- |

(59)

Ranskan viranomaisten huoli tuotannon riittävyydestä liittyy tiukasti huippukysyntään, jota esiintyy erittäin kylmän sään suhteellisen lyhyinä ajanjaksoina ja joka johtuu siitä, että Ranska on erityisen riippuvainen sähkölämmityksestä.

| (60) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäiltiin tuen tarpeellisuutta seuraavista syistä:






  (1) | Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston ENTSO-E:n tuotannon riittävyyttä koskevan arvion mukaan toimitusvarmuusongelmia on nähtävissä vasta vuodesta 2025 eteenpäin (Scenario Outlook and Adequacy Forecast) (13). |
| --- | --- | --- |

(60)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäiltiin tuen tarpeellisuutta seuraavista syistä:

(1)

Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston ENTSO-E:n tuotannon riittävyyttä koskevan arvion mukaan toimitusvarmuusongelmia on nähtävissä vasta vuodesta 2025 eteenpäin (Scenario Outlook and Adequacy Forecast) (13).

13

| (2) | Ranska ei ilmeisesti ole tutkinut kapasiteettimekanismin ohella hinnoittelua ja muita vaihtoehtoja, jotka kannustaisivat vähentämään kulutusta huippukulutusjaksoilla. |
| --- | --- |

(2)

Ranska ei ilmeisesti ole tutkinut kapasiteettimekanismin ohella hinnoittelua ja muita vaihtoehtoja, jotka kannustaisivat vähentämään kulutusta huippukulutusjaksoilla.

| (3) | RTE ei odota vuosina 2014–2019 Ranskan joustokapasiteetin merkittävää nettokasvua huolimatta käyttöön otetusta sääntelykehyksestä, joka suosii kulutusjoustoa ja mahdollistaa vakiintuneen sähköntoimittajan aiemmin tarjoaman kysyntäjouston korvaamisen riippumattomalla kysyntäjoustolla. |
| --- | --- |

(3)

RTE ei odota vuosina 2014–2019 Ranskan joustokapasiteetin merkittävää nettokasvua huolimatta käyttöön otetusta sääntelykehyksestä, joka suosii kulutusjoustoa ja mahdollistaa vakiintuneen sähköntoimittajan aiemmin tarjoaman kysyntäjouston korvaamisen riippumattomalla kysyntäjoustolla.

3.3   Tuen tarkoituksenmukaisuus

Tuen tarkoituksenmukaisuus

| (61) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että mekanismi uhkaa luoda syrjintää eri joustokapasiteetin lajien välille. Mekanismiin voivat osallistua erityisesti seuraavat kaksi kulutusjouston lajia: toisaalta implisiittinen joustokapasiteetti, joka muodostuu siitä, että sähköntoimittajien kapasiteettivelvoite pienenee vastaamaan asiakkaiden kuormituksen keventymisen määrää huipputunteina 10–15 päivänä vuodessa; toisaalta eksplisiittinen joustokapasiteetti, jossa edellytetään, että (suur)kuluttajat tai yhteisostoryhmät sertifioivat kulutuksen vähentämispotentiaalinsa ja antavat tämän kapasiteetin käyttöön (kulutusta välttämättä vähentämättä) kulutuksen huipputunteina 10–25 päivänä vuodessa. |
| --- | --- |

(61)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että mekanismi uhkaa luoda syrjintää eri joustokapasiteetin lajien välille. Mekanismiin voivat osallistua erityisesti seuraavat kaksi kulutusjouston lajia: toisaalta implisiittinen joustokapasiteetti, joka muodostuu siitä, että sähköntoimittajien kapasiteettivelvoite pienenee vastaamaan asiakkaiden kuormituksen keventymisen määrää huipputunteina 10–15 päivänä vuodessa; toisaalta eksplisiittinen joustokapasiteetti, jossa edellytetään, että (suur)kuluttajat tai yhteisostoryhmät sertifioivat kulutuksen vähentämispotentiaalinsa ja antavat tämän kapasiteetin käyttöön (kulutusta välttämättä vähentämättä) kulutuksen huipputunteina 10–25 päivänä vuodessa.

| (62) | Komissio arvosteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä lisäksi sitä, ettei mekanismi ole avoin kaikille tekniikoille, joilla voidaan mahdollisesti edistää toimitusvarmuutta, kuten rajayhdysjohdot ja/tai ulkomainen kapasiteetti. |
| --- | --- |

(62)

Komissio arvosteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä lisäksi sitä, ettei mekanismi ole avoin kaikille tekniikoille, joilla voidaan mahdollisesti edistää toimitusvarmuutta, kuten rajayhdysjohdot ja/tai ulkomainen kapasiteetti.

| (63) | Komissio korosti myös sitä riskiä, että uusi tuotantokapasiteetti ei voisi osallistua mekanismiin pääasiassa kapasiteettitakeita koskevien luotettavien hintasignaalien puuttumisen takia. Komissio epäilee erityisesti, että






  (1) | kapasiteettitakeiden lyhyt voimassaoloaika estää luotettavien hintasignaalien muodostumisen; |
| --- | --- | --- |

(63)

Komissio korosti myös sitä riskiä, että uusi tuotantokapasiteetti ei voisi osallistua mekanismiin pääasiassa kapasiteettitakeita koskevien luotettavien hintasignaalien puuttumisen takia. Komissio epäilee erityisesti, että

(1)

kapasiteettitakeiden lyhyt voimassaoloaika estää luotettavien hintasignaalien muodostumisen;

| (2) | sähköntoimittajilla, varsinkin markkinatulokkailla, on vaikeuksia ennakoida oman asiakaskuntansa kehittymistä pitkälle tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

(2)

sähköntoimittajilla, varsinkin markkinatulokkailla, on vaikeuksia ennakoida oman asiakaskuntansa kehittymistä pitkälle tulevaisuuteen;

| (3) | toimijoita ei kannusteta riittävästi pyrkimään tasapainoon ennen toimitusvuotta (TV); ja |
| --- | --- |

(3)

toimijoita ei kannusteta riittävästi pyrkimään tasapainoon ennen toimitusvuotta (TV); ja

| (4) | taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ei vastaa markkinoilletulon kustannuksia (cost of new entry, CONE). |
| --- | --- |

(4)

taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ei vastaa markkinoilletulon kustannuksia (cost of new entry, CONE).

3.4   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

| (64) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä riskinä olevan, että mekanismi johtaa tiettyjen kapasiteetin tarjoajien saamiin liiallisiin korvauksiin, erityisesti seuraavien tekijöiden takia:






  (1) | Sähköntoimittajat yliarvioivat kulutuksen – riski on mahdollinen, jos sähköntoimittajien yksittäiset kapasiteettivelvoitteet eivät ole riittävän selkeitä. |
| --- | --- | --- |

(64)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä riskinä olevan, että mekanismi johtaa tiettyjen kapasiteetin tarjoajien saamiin liiallisiin korvauksiin, erityisesti seuraavien tekijöiden takia:

(1)

Sähköntoimittajat yliarvioivat kulutuksen – riski on mahdollinen, jos sähköntoimittajien yksittäiset kapasiteettivelvoitteet eivät ole riittävän selkeitä.

| (2) | Kapasiteetin hinnoittelu ei mahdollisesti ole riittävän avointa, erityisesti sen takia, että suuri osa kaupoista saatetaan tehdä keskinäisellä sopimuksella tai konsernin sisäisin liiketoimin, mikä saattaa väärentää hintasignaalia ja johtaa liiallisiin korvauksiin. |
| --- | --- |

(2)

Kapasiteetin hinnoittelu ei mahdollisesti ole riittävän avointa, erityisesti sen takia, että suuri osa kaupoista saatetaan tehdä keskinäisellä sopimuksella tai konsernin sisäisin liiketoimin, mikä saattaa väärentää hintasignaalia ja johtaa liiallisiin korvauksiin.

| (3) | Mekanismiin osallistumista rajoitetaan (valtioiden rajat ylittävä kapasiteetti on suljettu sen ulkopuolelle ja eri joustopalvelujen tarjoajia kohdellaan syrjivästi). |
| --- | --- |

(3)

Mekanismiin osallistumista rajoitetaan (valtioiden rajat ylittävä kapasiteetti on suljettu sen ulkopuolelle ja eri joustopalvelujen tarjoajia kohdellaan syrjivästi).

| (4) | EDF:llä on markkinavoimansa ansiosta mahdollisuus keinotekoisesti nostaa kapasiteettitakeiden arvoa myyjänä ja soveltaa samalla alempia hintoja tytäryhtiöidensä kaupassa. Lisäksi komissio on havainnut kolme piilevää riskiä: kapasiteetin pidättäminen itsellään, kapasiteettitakeiden pidättäminen itsellään ja hintapainostus. |
| --- | --- |

(4)

EDF:llä on markkinavoimansa ansiosta mahdollisuus keinotekoisesti nostaa kapasiteettitakeiden arvoa myyjänä ja soveltaa samalla alempia hintoja tytäryhtiöidensä kaupassa. Lisäksi komissio on havainnut kolme piilevää riskiä: kapasiteetin pidättäminen itsellään, kapasiteettitakeiden pidättäminen itsellään ja hintapainostus.

3.5   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (65) | Komissio toi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin useita ongelmia, jotka koskevat kilpailun mahdollista vääristymistä sekä sähkön tuotannon että sähköntoimitusten tasolla. |
| --- | --- |

(65)

Komissio toi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin useita ongelmia, jotka koskevat kilpailun mahdollista vääristymistä sekä sähkön tuotannon että sähköntoimitusten tasolla.

| (66) | Komissio oli huolissaan merkittävistä eroista osapuolten tiedoissa. Suuret vertikaalisesti integroituneet toimittajat, varsinkin ne, jotka ovat jo läsnä Ranskan markkinoilla, voivat mahdollisesti hyötyä edusta, joka niillä on sen vuoksi, että ne tuntevat paremmin markkinan ja erityisesti kapasiteetin käytettävyyden, toimitustarpeet ja hinnat. Näin ollen ne voivat tuottaa luotettavampia ennusteita ja täyttää mekanismin asettamat velvoitteet tehokkaammin. |
| --- | --- |

(66)

Komissio oli huolissaan merkittävistä eroista osapuolten tiedoissa. Suuret vertikaalisesti integroituneet toimittajat, varsinkin ne, jotka ovat jo läsnä Ranskan markkinoilla, voivat mahdollisesti hyötyä edusta, joka niillä on sen vuoksi, että ne tuntevat paremmin markkinan ja erityisesti kapasiteetin käytettävyyden, toimitustarpeet ja hinnat. Näin ollen ne voivat tuottaa luotettavampia ennusteita ja täyttää mekanismin asettamat velvoitteet tehokkaammin.

| (67) | Käytettävissä olevien tietojen epäsuhdan takia myös markkinatulokkaiden olisi luultavasti vaikeampaa arvioida tulevaa asiakaskuntaansa, vaikka tämä arvio on olennaisen tärkeä kapasiteettitakeiden tarpeen laskemiseksi. |
| --- | --- |

(67)

Käytettävissä olevien tietojen epäsuhdan takia myös markkinatulokkaiden olisi luultavasti vaikeampaa arvioida tulevaa asiakaskuntaansa, vaikka tämä arvio on olennaisen tärkeä kapasiteettitakeiden tarpeen laskemiseksi.

| (68) | Komissio ilmaisi myös huolensa määräävässä asemassa olevan vakiintuneen toiminnanharjoittajan mahdollisuudesta pidättää kapasiteettia itsellään. |
| --- | --- |

(68)

Komissio ilmaisi myös huolensa määräävässä asemassa olevan vakiintuneen toiminnanharjoittajan mahdollisuudesta pidättää kapasiteettia itsellään.

| (69) | Lisäksi komissio mainitsi riskin, että määräävässä asemassa oleva vakiintunut toiminnanharjoittaja pidättää kapasiteettitakeita itsellään. |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi komissio mainitsi riskin, että määräävässä asemassa oleva vakiintunut toiminnanharjoittaja pidättää kapasiteettitakeita itsellään.

| (70) | Komissio toi myös esiin riskin, että määräävässä asemassa oleva vakiintunut toiminnanharjoittaja käyttää saalistushinnoittelua (hintaruuvi, hintapainostus). |
| --- | --- |

(70)

Komissio toi myös esiin riskin, että määräävässä asemassa oleva vakiintunut toiminnanharjoittaja käyttää saalistushinnoittelua (hintaruuvi, hintapainostus).

| (71) | Komissio korosti, että kapasiteettia koskevien hintasignaalien puuttuminen voi pitkällä aikavälillä muodostaa esteen uusien sähköntuottajien markkinoille tulolle tai vahvistaa tällaista estettä. Markkinatulokkaiden tekemät pitkäaikaiset investoinnit saattavat edellyttää hintojen tietynasteista ennakoitavuutta useiden vuosien ajan, mitä yhden vuoden voimassa olevat sertifioidut takeet eivät pysty tarjoamaan. |
| --- | --- |

(71)

Komissio korosti, että kapasiteettia koskevien hintasignaalien puuttuminen voi pitkällä aikavälillä muodostaa esteen uusien sähköntuottajien markkinoille tulolle tai vahvistaa tällaista estettä. Markkinatulokkaiden tekemät pitkäaikaiset investoinnit saattavat edellyttää hintojen tietynasteista ennakoitavuutta useiden vuosien ajan, mitä yhden vuoden voimassa olevat sertifioidut takeet eivät pysty tarjoamaan.

| (72) | Komissio toisti myös kantansa kilpailun rajoittamisesta mekanismissa, koska tietyntyyppiset kapasiteetin tarjoajat on suljettu mekanismin ulkopuolelle (valtioiden rajat ylittävä kapasiteetti; joustokapasiteetin tarjoajien välinen syrjintä). |
| --- | --- |

(72)

Komissio toisti myös kantansa kilpailun rajoittamisesta mekanismissa, koska tietyntyyppiset kapasiteetin tarjoajat on suljettu mekanismin ulkopuolelle (valtioiden rajat ylittävä kapasiteetti; joustokapasiteetin tarjoajien välinen syrjintä).

4.   ASIANOMAISTEN JA RANSKAN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN JA RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (73) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisena kuulemisaikana komissio sai 18 vastausta muilta asianomaisilta kuin Ranskan valtiolta, RTE:ltä ja CRE:ltä. Eräs osapuoli vastasi vasta määräajan jälkeen. |
| --- | --- |

(73)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisena kuulemisaikana komissio sai 18 vastausta muilta asianomaisilta kuin Ranskan valtiolta, RTE:ltä ja CRE:ltä. Eräs osapuoli vastasi vasta määräajan jälkeen.

| (74) | Eri huomautukset on jäljempänä ryhmitelty aihekohtaisesti. Niitä käsitellään toimenpiteen arvioinnin yhteydessä viittaamatta kuitenkaan yksittäisiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(74)

Eri huomautukset on jäljempänä ryhmitelty aihekohtaisesti. Niitä käsitellään toimenpiteen arvioinnin yhteydessä viittaamatta kuitenkaan yksittäisiin huomautuksiin.

4.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (75) | Vastaajien mielipiteet jakautuvat sen suhteen, onko mekanismi valtiontukea vai ei. Puolet vastaajista katsoo joko suoraan, että toimenpide on valtiontukea, tai niillä on se näkemys välillisesti, koska ne eivät ole reagoineet asiaa koskeviin komission perusteluihin. Toinen puoli katsoo, että mekanismi ei ole valtiontukea seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(75)

Vastaajien mielipiteet jakautuvat sen suhteen, onko mekanismi valtiontukea vai ei. Puolet vastaajista katsoo joko suoraan, että toimenpide on valtiontukea, tai niillä on se näkemys välillisesti, koska ne eivät ole reagoineet asiaa koskeviin komission perusteluihin. Toinen puoli katsoo, että mekanismi ei ole valtiontukea seuraavista syistä.

| (76) | Kaksi vastaajista viittaa nimenomaan Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden (Conseil d'Etat) 9 päivänä lokakuuta 2015 tekemään ratkaisuun nro 369417 (14), jossa korkein hallinto-oikeus katsoi, että ehdotetulla kapasiteettimekanismilla ei ole valtiontuen piirteitä. Asiassa oli kantajana Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie eli A.N.O.D.E (15). Myös Ranskan viranomaiset ovat viitanneet korkeimman hallinto-oikeuden päätelmiin samassa asiassa. |
| --- | --- |

(76)

Kaksi vastaajista viittaa nimenomaan Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden (Conseil d'Etat) 9 päivänä lokakuuta 2015 tekemään ratkaisuun nro 369417 (14), jossa korkein hallinto-oikeus katsoi, että ehdotetulla kapasiteettimekanismilla ei ole valtiontuen piirteitä. Asiassa oli kantajana Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie eli A.N.O.D.E (15). Myös Ranskan viranomaiset ovat viitanneet korkeimman hallinto-oikeuden päätelmiin samassa asiassa.

14

15

| (77) | toimenpiteen valtiontukiluonnetta koskevat Ranskan viranomaisten perustelut on luettava yhdessä niiden perustelujen kanssa, jotka on mainittu jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(77)

toimenpiteen valtiontukiluonnetta koskevat Ranskan viranomaisten perustelut on luettava yhdessä niiden perustelujen kanssa, jotka on mainittu jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (78) | Ranskan viranomaiset päättivät aloittaa Euroopan komission kanssa perinpohjaisen tutkintamenettelyn palaamatta enää aiemmin mainittuihin seikkoihin. Siinä keskityttiin toimenpide-ehdotuksiin, joilla voitaisiin varmistaa kapasiteettimekanismin soveltuvuus yhteismarkkinoille, riippumatta siitä, onko se valtiontukea vai ei. Asian täydellisen tarkastelun varmistamiseksi valtiontukiluonnetta koskevat Ranskan perustelut on kuitenkin esitetty jäljempänä. |
| --- | --- |

(78)

Ranskan viranomaiset päättivät aloittaa Euroopan komission kanssa perinpohjaisen tutkintamenettelyn palaamatta enää aiemmin mainittuihin seikkoihin. Siinä keskityttiin toimenpide-ehdotuksiin, joilla voitaisiin varmistaa kapasiteettimekanismin soveltuvuus yhteismarkkinoille, riippumatta siitä, onko se valtiontukea vai ei. Asian täydellisen tarkastelun varmistamiseksi valtiontukiluonnetta koskevat Ranskan perustelut on kuitenkin esitetty jäljempänä.

4.1.1   Toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö

Toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö

4.1.1.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (79) | Kaksi kysyntäjoustoa tarjoavaa yhteisostoryhmää, kaksi vertikaalisesti integroitunutta sähköyhtiötä ja Ranskan sähköalan työnantajien liitto (Union française de l'électricité) katsovat, ettei toimenpidettä ole rahoitettu valtion varoista. Nämä vastaajat katsovat erityisesti, että kyseessä olevat varat liikkuvat suoraan ja yksinomaan yksityisten toiminnanharjoittajien välillä, sillä RTE ei omista taseselvityksistä saatavia varoja eikä määrää niiden käytöstä. |
| --- | --- |

(79)

Kaksi kysyntäjoustoa tarjoavaa yhteisostoryhmää, kaksi vertikaalisesti integroitunutta sähköyhtiötä ja Ranskan sähköalan työnantajien liitto (Union française de l'électricité) katsovat, ettei toimenpidettä ole rahoitettu valtion varoista. Nämä vastaajat katsovat erityisesti, että kyseessä olevat varat liikkuvat suoraan ja yksinomaan yksityisten toiminnanharjoittajien välillä, sillä RTE ei omista taseselvityksistä saatavia varoja eikä määrää niiden käytöstä.

| (80) | Lisäksi vastaajien mukaan kyseisten varojen hoitoon sovellettavia sääntöjä voidaan verrata sääntöihin, joissa määritellään tasepoikkeamien hallinta energiamarkkinoiden tasevastaavajärjestelmässä. |
| --- | --- |

(80)

Lisäksi vastaajien mukaan kyseisten varojen hoitoon sovellettavia sääntöjä voidaan verrata sääntöihin, joissa määritellään tasepoikkeamien hallinta energiamarkkinoiden tasevastaavajärjestelmässä.

| (81) | EDF lisää tähän, että Ranskan valtion rooli mekanismissa rajoittuu erityisen sääntelykehyksen määrittelyyn, ja siinä toimivat ainoastaan yksityiset toiminnanharjoittajat. EDF:n mukaan Ranskan valtio on kapasiteettimekanismin perustaessaan tosiasiassa käyttänyt julkista valtaa ja toiminut markkinoiden sääntelijänä. |
| --- | --- |

(81)

EDF lisää tähän, että Ranskan valtion rooli mekanismissa rajoittuu erityisen sääntelykehyksen määrittelyyn, ja siinä toimivat ainoastaan yksityiset toiminnanharjoittajat. EDF:n mukaan Ranskan valtio on kapasiteettimekanismin perustaessaan tosiasiassa käyttänyt julkista valtaa ja toiminut markkinoiden sääntelijänä.

| (82) | EDF:n mukaan kapasiteettimekanismi eroaa selkeästi myös asiassa komissio v. Alankomaat (typen oksidien päästöoikeudet (16)) kyseessä olleesta järjestelmästä, jossa Alankomaiden valtio oli tosiasiassa jakanut ”saastutusoikeuksia”, sillä päästöoikeuksilla oli mahdollista välttää sakkojen maksaminen ja niillä oli kaupallinen arvo heti sen jälkeen, kun valtio oli myöntänyt ne. Sertifikaateilla ei sitä vastoin ole mitään arvoa Ranskan valtion ja kapasiteetin tarjoajien välisessä suhteessa. |
| --- | --- |

(82)

EDF:n mukaan kapasiteettimekanismi eroaa selkeästi myös asiassa komissio v. Alankomaat (typen oksidien päästöoikeudet (16)) kyseessä olleesta järjestelmästä, jossa Alankomaiden valtio oli tosiasiassa jakanut ”saastutusoikeuksia”, sillä päästöoikeuksilla oli mahdollista välttää sakkojen maksaminen ja niillä oli kaupallinen arvo heti sen jälkeen, kun valtio oli myöntänyt ne. Sertifikaateilla ei sitä vastoin ole mitään arvoa Ranskan valtion ja kapasiteetin tarjoajien välisessä suhteessa.

16

4.1.1.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (83) | Ranskan viranomaisten mukaan valtio ei määritä kapasiteettitakeiden hintaa eikä siten myöskään tuloja, joita kapasiteetin tarjoajat voisivat sertifikaattien myynnistä saada. Valtio ei liioin puutu markkinoilla tarjottavien tuotteiden määrään. Hajautetussa mekanismissa markkinat määrittävät sertifikaattien hinnan ja määrän. Kapasiteettimekanismiin liittyvät rahoitusvirrat liikkuvat siten yksityisoikeudellisten toimijoiden välillä eivätkä ole millään lailla valtion valvonnassa. |
| --- | --- |

(83)

Ranskan viranomaisten mukaan valtio ei määritä kapasiteettitakeiden hintaa eikä siten myöskään tuloja, joita kapasiteetin tarjoajat voisivat sertifikaattien myynnistä saada. Valtio ei liioin puutu markkinoilla tarjottavien tuotteiden määrään. Hajautetussa mekanismissa markkinat määrittävät sertifikaattien hinnan ja määrän. Kapasiteettimekanismiin liittyvät rahoitusvirrat liikkuvat siten yksityisoikeudellisten toimijoiden välillä eivätkä ole millään lailla valtion valvonnassa.

| (84) | Sitä paitsi Ranskan viranomaiset katsovat, että taseselvityksiin liittyvät rahavirrat lienevät puolestaan järjestelmässä erittäin marginaalisia (kun otetaan huomioon, että järjestelmä kannustaa taseen tasapainottamiseen markkinoiden kautta), eikä niitä voida katsoa valtion varoiksi tai valtion valvonnassa oleviksi varoiksi. Kapasiteettimekanismin mukainen taseselvitysjärjestelmä noudattaa Euroopan energiamarkkinoilla nykyisin voimassa olevaa mallia (sähkötaseen selvitysjärjestelmä; electricity balancing settlement mechanism). |
| --- | --- |

(84)

Sitä paitsi Ranskan viranomaiset katsovat, että taseselvityksiin liittyvät rahavirrat lienevät puolestaan järjestelmässä erittäin marginaalisia (kun otetaan huomioon, että järjestelmä kannustaa taseen tasapainottamiseen markkinoiden kautta), eikä niitä voida katsoa valtion varoiksi tai valtion valvonnassa oleviksi varoiksi. Kapasiteettimekanismin mukainen taseselvitysjärjestelmä noudattaa Euroopan energiamarkkinoilla nykyisin voimassa olevaa mallia (sähkötaseen selvitysjärjestelmä; electricity balancing settlement mechanism).

| (85) | Ranskan viranomaiset väittävät vielä, että mekanismi muistuttaa enemmän PreussenElektra (17)-asiassa käsiteltyä mekanismia kuin niitä, joista on kyse Vent de Colère- (18) ja Essent (19)-asioissa. Kuten PreussenElektra-asiassa ja toisin kuin Vent de Colère -asiassa, kapasiteettimekanismissa ei ole määräyksiä sähköntoimittajien korvausmekanismista. Ja toisin kuin Essent-asiassa, i) rahoitusvirrat pysyvät jatkuvasti yksityisten toimijoiden (sähköntoimittajien ja kapasiteetin tarjoajien) omistuksessa, ja ii) rahoitusvirrat eivät johdu verosta. Valtion varojen käyttö on sitäkin kiistanalaisempaa, koska kapasiteettitakeille ei ole määritetty minkäänlaista minimiostohintaa, päinvastoin kuin PreussenElektra-oikeustapauksessa. |
| --- | --- |

(85)

Ranskan viranomaiset väittävät vielä, että mekanismi muistuttaa enemmän PreussenElektra (17)-asiassa käsiteltyä mekanismia kuin niitä, joista on kyse Vent de Colère- (18) ja Essent (19)-asioissa. Kuten PreussenElektra-asiassa ja toisin kuin Vent de Colère -asiassa, kapasiteettimekanismissa ei ole määräyksiä sähköntoimittajien korvausmekanismista. Ja toisin kuin Essent-asiassa, i) rahoitusvirrat pysyvät jatkuvasti yksityisten toimijoiden (sähköntoimittajien ja kapasiteetin tarjoajien) omistuksessa, ja ii) rahoitusvirrat eivät johdu verosta. Valtion varojen käyttö on sitäkin kiistanalaisempaa, koska kapasiteettitakeille ei ole määritetty minkäänlaista minimiostohintaa, päinvastoin kuin PreussenElektra-oikeustapauksessa.

17

18

19

| (86) | Lisäksi kapasiteettitakeiden siirtämistä ei Ranskan viranomaisten mielestä voida rinnastaa julkisista varoista luopumiseen. Valtio ei itse asiassa luovu varoista, sillä taesertifikaattien markkina-arvo voi syntyä i) niiden kattaman omaisuuden luontaisesta arvosta tai ii) niiden vähäisyydestä liikkeeseenlaskun ajankohtana. Valtiolla ei ole valtaa näihin kahteen tekijään, mikä erottaa tämän tapauksen typen oksidien päästöihin ja Romanian vihreisiin sertifikaatteihin liittyvistä asioista, joissa sertifikaatteja voitiin joko myydä tarjouskaupalla tai niillä oli vähimmäisarvo. |
| --- | --- |

(86)

Lisäksi kapasiteettitakeiden siirtämistä ei Ranskan viranomaisten mielestä voida rinnastaa julkisista varoista luopumiseen. Valtio ei itse asiassa luovu varoista, sillä taesertifikaattien markkina-arvo voi syntyä i) niiden kattaman omaisuuden luontaisesta arvosta tai ii) niiden vähäisyydestä liikkeeseenlaskun ajankohtana. Valtiolla ei ole valtaa näihin kahteen tekijään, mikä erottaa tämän tapauksen typen oksidien päästöihin ja Romanian vihreisiin sertifikaatteihin liittyvistä asioista, joissa sertifikaatteja voitiin joko myydä tarjouskaupalla tai niillä oli vähimmäisarvo.

| (87) | Lisäksi Romanian tapauksessa laki velvoittaa nimenomaan sähköntoimittajat perimään vihreiden sertifikaattien hankintakustannukset kuluttajilta. Euroopan unionin tuomioistuimen perustelut olivat samankaltaisia Vent de Colère -asiassa: sähköntoimittajat toimivat pelkästään rahoituksen välittäjinä (julkisen sähköpalvelun kehittämismaksujen (20) ansiosta ne saivat korvauksen niille aiheutuneista lisäkustannuksista). Ranskan mekanismissa sitä vastoin sähköntoimittajat voivat täysin vapaasti valita tavan, jolla ne perivät kustannukset kuluttajiltaan. Kapasiteettitakeiden ostosta koituvien lisäkustannusten korvaamista ei taata sähköntoimittajille minkäänlaisella järjestelyllä. |
| --- | --- |

(87)

Lisäksi Romanian tapauksessa laki velvoittaa nimenomaan sähköntoimittajat perimään vihreiden sertifikaattien hankintakustannukset kuluttajilta. Euroopan unionin tuomioistuimen perustelut olivat samankaltaisia Vent de Colère -asiassa: sähköntoimittajat toimivat pelkästään rahoituksen välittäjinä (julkisen sähköpalvelun kehittämismaksujen (20) ansiosta ne saivat korvauksen niille aiheutuneista lisäkustannuksista). Ranskan mekanismissa sitä vastoin sähköntoimittajat voivat täysin vapaasti valita tavan, jolla ne perivät kustannukset kuluttajiltaan. Kapasiteettitakeiden ostosta koituvien lisäkustannusten korvaamista ei taata sähköntoimittajille minkäänlaisella järjestelyllä.

20

4.1.2   Valikoiva etu

Valikoiva etu

4.1.2.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (88) | Yritys, joka toimii pääasiassa Ranskan tukkumyyntimarkkinoilla, katsoo yhdessä EDF:n kanssa, että mekanismi muodostaa julkisen palvelun velvoitteen. Yritys viittaa komission päätökseen asiassa N475/2003 (21), joka koskee uuden kapasiteetin tarjouskilpailua Irlannissa. |
| --- | --- |

(88)

Yritys, joka toimii pääasiassa Ranskan tukkumyyntimarkkinoilla, katsoo yhdessä EDF:n kanssa, että mekanismi muodostaa julkisen palvelun velvoitteen. Yritys viittaa komission päätökseen asiassa N475/2003 (21), joka koskee uuden kapasiteetin tarjouskilpailua Irlannissa.

21

| (89) | Koska sertifiointitoimi vastaa sitoumusta antaa kapasiteettia käyttöön, se on EDF:n mukaan vastike kapasiteetin tarjoajien antamasta palvelusta eikä väitetty ilmaiseksi myönnetty etu. |
| --- | --- |

(89)

Koska sertifiointitoimi vastaa sitoumusta antaa kapasiteettia käyttöön, se on EDF:n mukaan vastike kapasiteetin tarjoajien antamasta palvelusta eikä väitetty ilmaiseksi myönnetty etu.

| (90) | Lisäksi EDF ja toinen vertikaalisesti integroitunut sähköyhtiö katsovat, ettei kapasiteettimekanismissa anneta kapasiteetin tarjoajille mitään valikoivaa etua. Niiden mielestä mekanismin eri toimijat ovat tosiasiallisesti ja juridisesti samassa tilanteessa ja niitä kohdellaan täysin tasa-arvoisesti: niille annetaan samat korvaukset käytetystä tekniikasta riippumatta. Yhdellekään tarjoajalle ei siten koidu etua sen erityisen sähköntuotantojärjestelmän takia. |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi EDF ja toinen vertikaalisesti integroitunut sähköyhtiö katsovat, ettei kapasiteettimekanismissa anneta kapasiteetin tarjoajille mitään valikoivaa etua. Niiden mielestä mekanismin eri toimijat ovat tosiasiallisesti ja juridisesti samassa tilanteessa ja niitä kohdellaan täysin tasa-arvoisesti: niille annetaan samat korvaukset käytetystä tekniikasta riippumatta. Yhdellekään tarjoajalle ei siten koidu etua sen erityisen sähköntuotantojärjestelmän takia.

| (91) | EDF:n mukaan on virheellistä väittää, että tämä niin sanottu etu olisi valikoiva sen perusteella, että ”mekanismi auttaa kapasiteetin tarjoajia mutta ei muita talouden aloja”. Näin todetessaan komissio ei ota huomioon mekanismin ominaisuuksia (market-wide ja technology neutral), kuten unionin tuomioistuin tekee oikeuskäytännössään arvioimalla toimenpiteen valikoivuutta suhteessa muihin yrityksiin, jotka ovat tosiasiallisesti ja juridisesti vertailukelpoisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(91)

EDF:n mukaan on virheellistä väittää, että tämä niin sanottu etu olisi valikoiva sen perusteella, että ”mekanismi auttaa kapasiteetin tarjoajia mutta ei muita talouden aloja”. Näin todetessaan komissio ei ota huomioon mekanismin ominaisuuksia (market-wide ja technology neutral), kuten unionin tuomioistuin tekee oikeuskäytännössään arvioimalla toimenpiteen valikoivuutta suhteessa muihin yrityksiin, jotka ovat tosiasiallisesti ja juridisesti vertailukelpoisessa tilanteessa.

4.1.2.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (92) | Ensinnäkin sertifikaattien myöntäminen mekanismissa on Ranskan viranomaisten mukaan vastike sitoumuksesta antaa kapasiteettia käyttöön aikoina, joina kulutus tai sähköjärjestelmän kuormitus on huipussaan. |
| --- | --- |

(92)

Ensinnäkin sertifikaattien myöntäminen mekanismissa on Ranskan viranomaisten mukaan vastike sitoumuksesta antaa kapasiteettia käyttöön aikoina, joina kulutus tai sähköjärjestelmän kuormitus on huipussaan.

| (93) | Toiseksi Ranskan viranomaiset arvioivat, että julkisen palvelun velvoite on hyvin määritelty. Kysyntäjouston sertifioinnin valinnaisuus helpottaa joustopalvelujen tarjoajien osallistumista kapasiteettimekanismiin. Tuotantolaitoksia koskeva sertifiointiprosessin ilmoitusosa ei aseta kyseenalaiseksi julkisen palvelun velvoitteen tarkkaa luonnetta: CRE voi määrätä tarvittavat seuraamukset, jos markkinoita yritetään manipuloida, erityisesti jos toimija aliarvioi kapasiteettinsa tarkoituksenaan aiheuttaa paineita kapasiteettitakeiden hinnan nousuun. |
| --- | --- |

(93)

Toiseksi Ranskan viranomaiset arvioivat, että julkisen palvelun velvoite on hyvin määritelty. Kysyntäjouston sertifioinnin valinnaisuus helpottaa joustopalvelujen tarjoajien osallistumista kapasiteettimekanismiin. Tuotantolaitoksia koskeva sertifiointiprosessin ilmoitusosa ei aseta kyseenalaiseksi julkisen palvelun velvoitteen tarkkaa luonnetta: CRE voi määrätä tarvittavat seuraamukset, jos markkinoita yritetään manipuloida, erityisesti jos toimija aliarvioi kapasiteettinsa tarkoituksenaan aiheuttaa paineita kapasiteettitakeiden hinnan nousuun.

| (94) | Viranomaiset katsovat, ettei kapasiteettimekanismi tarjoa minkäänlaista valikoivaa etua tietylle tuotantotekniikan tai kysyntäjouston lajille, koska se on teknisesti neutraali. |
| --- | --- |

(94)

Viranomaiset katsovat, ettei kapasiteettimekanismi tarjoa minkäänlaista valikoivaa etua tietylle tuotantotekniikan tai kysyntäjouston lajille, koska se on teknisesti neutraali.

| (95) | Ranskan viranomaisten mukaan komission näkökanta, jonka mukaan kapasiteettimekanismi on valikoiva, koska se koskee ainoastaan kapasiteetin tarjoajia (eikä muita talouden aloja), merkitsisi, että kaikki alakohtaiset toimenpiteet olisivat luonnostaan valikoivia. |
| --- | --- |

(95)

Ranskan viranomaisten mukaan komission näkökanta, jonka mukaan kapasiteettimekanismi on valikoiva, koska se koskee ainoastaan kapasiteetin tarjoajia (eikä muita talouden aloja), merkitsisi, että kaikki alakohtaiset toimenpiteet olisivat luonnostaan valikoivia.

4.1.3   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan

Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan

4.1.3.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (96) | Yksikään vastaajista ei ole ottanut tähän kantaa. |
| --- | --- |

(96)

Yksikään vastaajista ei ole ottanut tähän kantaa.

4.1.3.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (97) | Ranskan viranomaiset katsovat, että kapasiteettimekanismilla ei ole vaikutusta sähkömarkkinoihin – sen enempää kansallisella tasolla kuin suhteissa naapurimaihin – vaan markkinat toimivat entiseen tapaan. Erityisesti viranomaiset katsovat, että kapasiteettimarkkinat eivät muuta sähkön hintaa spot-markkinoilla. |
| --- | --- |

(97)

Ranskan viranomaiset katsovat, että kapasiteettimekanismilla ei ole vaikutusta sähkömarkkinoihin – sen enempää kansallisella tasolla kuin suhteissa naapurimaihin – vaan markkinat toimivat entiseen tapaan. Erityisesti viranomaiset katsovat, että kapasiteettimarkkinat eivät muuta sähkön hintaa spot-markkinoilla.

4.2   Yhteisen edun mukainen tavoite ja tuen tarve

Yhteisen edun mukainen tavoite ja tuen tarve

4.2.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (98) | Vastaajat ovat yleisesti sitä mieltä, että mekanismi on tarpeellinen ja että sen pitäisi olla olennainen osa markkinajärjestelyä. Vain kolme vastaajaa kiistää toimenpiteen tarpeellisuuden seuraavista syistä:






  (1) | RTE:n vuonna 2015 tekemässä tuotannon riittävyyttä koskevassa analyysissa ei ennakoida minkäänlaisia vajeongelmia; |
| --- | --- | --- |

(98)

Vastaajat ovat yleisesti sitä mieltä, että mekanismi on tarpeellinen ja että sen pitäisi olla olennainen osa markkinajärjestelyä. Vain kolme vastaajaa kiistää toimenpiteen tarpeellisuuden seuraavista syistä:

(1)

RTE:n vuonna 2015 tekemässä tuotannon riittävyyttä koskevassa analyysissa ei ennakoida minkäänlaisia vajeongelmia;

| (2) | Ranskassa on tällä hetkellä ylikapasiteettia, mikä käy ilmi siitä, että vuodelle 2017 sertifioidun kapasiteetin määrä on suurempi kuin mikä on tarpeen kulutushuippuun vastaamiseksi; ja |
| --- | --- |

(2)

Ranskassa on tällä hetkellä ylikapasiteettia, mikä käy ilmi siitä, että vuodelle 2017 sertifioidun kapasiteetin määrä on suurempi kuin mikä on tarpeen kulutushuippuun vastaamiseksi; ja

| (3) | kulutus on viime vuosina pienentynyt ja kulutushuippu on vakaa (RTE oli ennustanut kulutushuipun nousevan). |
| --- | --- |

(3)

kulutus on viime vuosina pienentynyt ja kulutushuippu on vakaa (RTE oli ennustanut kulutushuipun nousevan).

4.2.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

4.2.2.1   Toimitusvarmuuden kannalta

Toimitusvarmuuden kannalta

| (99) | Viranomaisten mukaan toimitusvarmuuden kriteeri on määritelty, ja RTE:n tuoreimmissa tutkimuksissa on tunnistettu häiriöriski: RTE:n viimeisimmässä ennakkotilastossa, joka on laadittu ennen mekanismin voimaantuloa (vuonna 2014), talvea 2016–2017 koskeva marginaalivaje on tutkimuksen mukaan 2 GW perusskenaariossa. Vuoden 2015 ennakkotilastossa kyseinen marginaali oli pienentynyt 200 megawattiin talvea 2017–2018 koskevilta osin, mutta tämä oli mekanismin käyttöönoton antaman signaalin ansiota. Kyseiset analyysit on Ranskan mukaan vahvistettu viidenvälisen energiafoorumin (Pentalateral Energy Forum, PLEF) analyyseissa. |
| --- | --- |

(99)

Viranomaisten mukaan toimitusvarmuuden kriteeri on määritelty, ja RTE:n tuoreimmissa tutkimuksissa on tunnistettu häiriöriski: RTE:n viimeisimmässä ennakkotilastossa, joka on laadittu ennen mekanismin voimaantuloa (vuonna 2014), talvea 2016–2017 koskeva marginaalivaje on tutkimuksen mukaan 2 GW perusskenaariossa. Vuoden 2015 ennakkotilastossa kyseinen marginaali oli pienentynyt 200 megawattiin talvea 2017–2018 koskevilta osin, mutta tämä oli mekanismin käyttöönoton antaman signaalin ansiota. Kyseiset analyysit on Ranskan mukaan vahvistettu viidenvälisen energiafoorumin (Pentalateral Energy Forum, PLEF) analyyseissa.

| (100) | ENTSO-E:n suorittamassa riittävyysselvityksessä (raportti Scenario Outlook and Adequacy Forecast) tukeuduttiin sen sijaan deterministisiin menetelmiin: arvioinnissa ei mallinnettu kulutushuippua, joka johtuu kylmyysaalloista ja alttiudesta lämpötilan vaihteluille. Tuloksissa ilmenevät erot johtuvat juuri menetelmäeroista. ENTSO-E yrittää ottaa käyttöön tavoitemalliin perustuvan menetelmän, jonka soveltaminen vähentää eri ennusteiden välisiä eroja. ENTSO-E:n vuonna 2016 julkaisema Mid-Term Adequacy Forecast (22) on ensimmäinen todennäköisyyspohjaisiin menetelmiin perustuva versio, ja se on tältä osin yhdenmukainen PLEF:n ja RTE:n tutkimuksen tulosten kanssa. |
| --- | --- |

(100)

ENTSO-E:n suorittamassa riittävyysselvityksessä (raportti Scenario Outlook and Adequacy Forecast) tukeuduttiin sen sijaan deterministisiin menetelmiin: arvioinnissa ei mallinnettu kulutushuippua, joka johtuu kylmyysaalloista ja alttiudesta lämpötilan vaihteluille. Tuloksissa ilmenevät erot johtuvat juuri menetelmäeroista. ENTSO-E yrittää ottaa käyttöön tavoitemalliin perustuvan menetelmän, jonka soveltaminen vähentää eri ennusteiden välisiä eroja. ENTSO-E:n vuonna 2016 julkaisema Mid-Term Adequacy Forecast (22) on ensimmäinen todennäköisyyspohjaisiin menetelmiin perustuva versio, ja se on tältä osin yhdenmukainen PLEF:n ja RTE:n tutkimuksen tulosten kanssa.

22

| (101) | Toisin kuin komissio väittää, Ranskan kapasiteettimekanismia ei ole suunniteltu ratkaisemaan mahdollisia rahoitusongelmia (missing money) vaan takaamaan Ranskan sähköjärjestelmän toimitusvarmuus (muun muassa kulutushuippujen aikana) siten, että tuotantovälineiden käytettävyydestä maksetaan korvauksia, sillä siitä ei saada riittävää korvausta yksinomaan energiamarkkinoilta. |
| --- | --- |

(101)

Toisin kuin komissio väittää, Ranskan kapasiteettimekanismia ei ole suunniteltu ratkaisemaan mahdollisia rahoitusongelmia (missing money) vaan takaamaan Ranskan sähköjärjestelmän toimitusvarmuus (muun muassa kulutushuippujen aikana) siten, että tuotantovälineiden käytettävyydestä maksetaan korvauksia, sillä siitä ei saada riittävää korvausta yksinomaan energiamarkkinoilta.

| (102) | Kapasiteettimekanismia täydennetään Ranskassa usein toimenpitein: Toteutetaan siirtoyhteyshankkeita ja tarkistetaan säänneltyjä tariffeja sekä sähkön julkisten siirto- ja jakeluverkkojen kulutustariffeja, jotta niukkuustilanteet voidaan ottaa paremmin huomioon. Kehitetään joustokapasiteettia (esimerkiksi siten, että kysyntäjousto sisällytetään sähkömarkkinoiden sääntelykehyksessä kaikkiin mekanismeihin, kapasiteetin yhdistämistä haittaavia teknisiä ja kilpailullisia esteitä poistetaan ja otetaan käyttöön älymittarit). Lisäksi hyödynnetään uusiutuvia energialähteitä jne. |
| --- | --- |

(102)

Kapasiteettimekanismia täydennetään Ranskassa usein toimenpitein: Toteutetaan siirtoyhteyshankkeita ja tarkistetaan säänneltyjä tariffeja sekä sähkön julkisten siirto- ja jakeluverkkojen kulutustariffeja, jotta niukkuustilanteet voidaan ottaa paremmin huomioon. Kehitetään joustokapasiteettia (esimerkiksi siten, että kysyntäjousto sisällytetään sähkömarkkinoiden sääntelykehyksessä kaikkiin mekanismeihin, kapasiteetin yhdistämistä haittaavia teknisiä ja kilpailullisia esteitä poistetaan ja otetaan käyttöön älymittarit). Lisäksi hyödynnetään uusiutuvia energialähteitä jne.

| (103) | RTE on tällä välin julkistanut arvionsa vuoden 2016 tuotantokapasiteetin riittävyydestä. Ranskan viranomaisten mukaan RTE:n viimeisin ennakkotilasto ei muuta viranomaisten tekemää analyysia. Se päin vastoin vahvistaa kyseistä analyysia ja osoittaa siten jälleen kerran, että Ranskan huoltovarmuus riippuu tiettyjen lämpövoimaloiden (kuten yhdistetyn syklin kaasuvoimaloiden) tulevaisuudesta ja kulutusjoustosta eli juuri niistä energialähteistä, jotka reagoivat herkimmin kapasiteettimekanismin käyttöönottoon.

  Kaavio 3


  Vajeindikaattorit lämpövoimaloiden suuren ja pienen osuuden skenaarioissa | 2016-17 | 2017-18 | 2018-19 | 2019-20 | 2020-21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpövoimaloiden suuren osuuden skenaario | Energiavajeen odotusarvo | 2,0 GWh | 1,4 GWh | 2,5 GWh | 2,7 GWh | 0,8 GWh |
| Tehovajeen odotusarvo | 0 h 45 | 0 h 30 | 1 h 00 | 0 h 45 | 0 h 15 |
| Kapasiteettimarginaali tai -vaje | 4 700 MW | 5 400 MW | 3 600 MW | 3 700 MW | 6 600 MW |
| Lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaario | Energiavajeen odotusarvo | 8,6 GWh | 13,4 GWh | 26,5 GWh | 26,2 GWh | 7,6 GWh |
| Tehovajeen odotusarvo | 2 h 30 | 3 h 45 | 6 h 45 | 6 h 15 | 2 h 15 |
| Kapasiteettimarginaali tai -vaje | 600 MW | – 700 MW | – 2 500 MW | – 2 400 MW | 900 MW |
| Lähde: RTE, Ennakkotilasto 2016. |

(103)

RTE on tällä välin julkistanut arvionsa vuoden 2016 tuotantokapasiteetin riittävyydestä. Ranskan viranomaisten mukaan RTE:n viimeisin ennakkotilasto ei muuta viranomaisten tekemää analyysia. Se päin vastoin vahvistaa kyseistä analyysia ja osoittaa siten jälleen kerran, että Ranskan huoltovarmuus riippuu tiettyjen lämpövoimaloiden (kuten yhdistetyn syklin kaasuvoimaloiden) tulevaisuudesta ja kulutusjoustosta eli juuri niistä energialähteistä, jotka reagoivat herkimmin kapasiteettimekanismin käyttöönottoon.

Kaavio 3

Kaavio 3

Vajeindikaattorit lämpövoimaloiden suuren ja pienen osuuden skenaarioissa

Vajeindikaattorit lämpövoimaloiden suuren ja pienen osuuden skenaarioissa

2016-17

2017-18

2018-19

2019-20

2020-21

Lämpövoimaloiden suuren osuuden skenaario

Energiavajeen odotusarvo

2,0 GWh

1,4 GWh

2,5 GWh

2,7 GWh

0,8 GWh

Tehovajeen odotusarvo

0 h 45

0 h 30

1 h 00

0 h 45

0 h 15

Kapasiteettimarginaali tai -vaje

4 700 MW

5 400 MW

3 600 MW

3 700 MW

6 600 MW

Lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaario

Energiavajeen odotusarvo

8,6 GWh

13,4 GWh

26,5 GWh

26,2 GWh

7,6 GWh

Tehovajeen odotusarvo

2 h 30

3 h 45

6 h 45

6 h 15

2 h 15

Kapasiteettimarginaali tai -vaje

600 MW

– 700 MW

– 2 500 MW

– 2 400 MW

900 MW

Lähde: RTE, Ennakkotilasto 2016.

Lähde

.

| (104) | RTE:n mukaan kapasiteettimekanismin puuttuessa ennakkotilastossa 2016 esitetyistä lämpövoimalaskenaarioista (ks. kaavio 3) tulisi käyttää lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaariota. Siihen sisältyy tiettyjen tuotantovälineiden sulkeminen; tällaisia ovat muun muassa tuotantovälineet, joiden sulkemista toiminnanharjoittajat ovat tällä hetkellä siirtäneet odottaessaan kapasiteettimekanismin täytäntöönpanoa. Lämpövoimaloiden suuren osuuden skenaariossa sitä vastoin kaikki nykyiset voimalat säilytetään taloudellisista näkökohdista riippumatta: viranomaisten mukaan tämä skenaario ei kovinkaan todennäköisesti toteudu. |
| --- | --- |

(104)

RTE:n mukaan kapasiteettimekanismin puuttuessa ennakkotilastossa 2016 esitetyistä lämpövoimalaskenaarioista (ks. kaavio 3) tulisi käyttää lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaariota. Siihen sisältyy tiettyjen tuotantovälineiden sulkeminen; tällaisia ovat muun muassa tuotantovälineet, joiden sulkemista toiminnanharjoittajat ovat tällä hetkellä siirtäneet odottaessaan kapasiteettimekanismin täytäntöönpanoa. Lämpövoimaloiden suuren osuuden skenaariossa sitä vastoin kaikki nykyiset voimalat säilytetään taloudellisista näkökohdista riippumatta: viranomaisten mukaan tämä skenaario ei kovinkaan todennäköisesti toteudu.

| (105) | Lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaariossa huoltovarmuus vaarantuu jo talvella 2017–2018, jos vertailukohdaksi otetaan keskimääräinen talvi. RTE on käyttänyt edelleen oletuksena lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaariota ja laskenut tehovajeen odotusarvon simuloimalla seuraavalle viidelle vuodelle äärimmäisen talven, jossa esiintyy kylmyysaalto. Laskelman tulokset esitetään kaaviossa 4.

  Kaavio 4


  Tehovajeen odotusarvo äärimmäisenä talvena (tuntia) | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 | 2020–21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehovajeen odotusarvo | 5–15 | 8–21 | 16–36 | 14–34 | 5–13 |
| Lähde: RTE. |

(105)

Lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaariossa huoltovarmuus vaarantuu jo talvella 2017–2018, jos vertailukohdaksi otetaan keskimääräinen talvi. RTE on käyttänyt edelleen oletuksena lämpövoimaloiden pienen osuuden skenaariota ja laskenut tehovajeen odotusarvon simuloimalla seuraavalle viidelle vuodelle äärimmäisen talven, jossa esiintyy kylmyysaalto. Laskelman tulokset esitetään kaaviossa 4.

Kaavio 4

Kaavio 4

Tehovajeen odotusarvo äärimmäisenä talvena (tuntia)

Tehovajeen odotusarvo äärimmäisenä talvena (tuntia)

2016–17

2017–18

2018–19

2019–20

2020–21

Tehovajeen odotusarvo

5–15

8–21

16–36

14–34

5–13

Lähde: RTE.

Lähde

| (106) | Laskelma osoittaa, että tehovajeen odotusarvo ylittää joka kerta Ranskan käyttämän tehovajekriteerin, jonka mukaan tehovajeen odotusarvo saa olla keskimäärin 3 tuntia vuodessa. Ranska huomauttaa, että kapasiteettimekanismilla pyritään valmistautumaan juuri äärimmäisiä talvia varten. |
| --- | --- |

(106)

Laskelma osoittaa, että tehovajeen odotusarvo ylittää joka kerta Ranskan käyttämän tehovajekriteerin, jonka mukaan tehovajeen odotusarvo saa olla keskimäärin 3 tuntia vuodessa. Ranska huomauttaa, että kapasiteettimekanismilla pyritään valmistautumaan juuri äärimmäisiä talvia varten.

4.2.2.2   Menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetyt muut väitteet

Menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetyt muut väitteet

| (107) | Komissio muistutti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 164 kappaleessa Ranskan kilpailuviranomaisen ehdottaneen, että otetaan käyttöön sähkön julkisten siirto- ja jakeluverkkojen aika- ja kausiperusteisen kulutustariffi (TURPE), jossa muun muassa erotetaan toisistaan suur- ja pienkulutuksen tunnit ja kannustetaan siten teollisuuskäyttäjiä pienentämään kysyntää kulutushuippujen aikana. Ranska on vahvistanut, että TURPE on jo aika- ja kausiperusteinen tariffi, jonka hinnat vaihtelevat vuodenaikojen, viikonpäivien ja/tai vuorokaudenaikojen mukaan. |
| --- | --- |

(107)

Komissio muistutti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 164 kappaleessa Ranskan kilpailuviranomaisen ehdottaneen, että otetaan käyttöön sähkön julkisten siirto- ja jakeluverkkojen aika- ja kausiperusteisen kulutustariffi (TURPE), jossa muun muassa erotetaan toisistaan suur- ja pienkulutuksen tunnit ja kannustetaan siten teollisuuskäyttäjiä pienentämään kysyntää kulutushuippujen aikana. Ranska on vahvistanut, että TURPE on jo aika- ja kausiperusteinen tariffi, jonka hinnat vaihtelevat vuodenaikojen, viikonpäivien ja/tai vuorokaudenaikojen mukaan.

| (108) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 153 kappaleessa komissio katsoi, etteivät (valinnaisessa normatiivisessa sertifiointijärjestelmässä käytettävät) ns. pienennyskertoimet (de-rating factors) olleet riittävän selkeät. Ranskan selityksen mukaan valinnaisessa normatiivisessa sertifiointijärjestelmässä sertifioitu kapasiteettitaso vastaa laitoksen tuottamaa keskimääräistä tehoa HK2-tunteina kaikkina aiempina vuosina kerrottuna laitoksen vaikutuskertoimella (tai pienennyskertoimella). Tällaiset vaikutuskertoimet (85 % jokivoimaloille, 70 % tuulivoimaloille ja 25 % aurinkovoimaloille) osoittavat, että keskimääräinen käytettävyys HK2-tunteina ei tuo tärkeimpien energialähteiden tapauksessa täydellisesti ilmi niiden vaikutusta todellisen häiriöriskin pienenemiseen seuraavien syiden vuoksi: i) laitoksen käytettävyyden ja järjestelmän kuormitustilanteiden välinen korrelaatio (jota ei esiinny hallittavissa olevan kapasiteetin tapauksessa) ja ii) vaihteleva käytettävyysprofiili HK2-tunteina (hallittavissa olevan kapasiteetin käytettävyysprofiili on tasainen), millä on vaikutusta, sillä häiriön todennäköisyys ei ole tasainen HK2-tuntien aikana. Toimitusvuosien 2017, 2018 ja 2019 vaikutuskertoimien laskennassa on käytetty RTE:n ennakkotilaston skenaarioita, ja laskelmat perustuvat suureen määrään tilastollisia sarjoja. |
| --- | --- |

(108)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 153 kappaleessa komissio katsoi, etteivät (valinnaisessa normatiivisessa sertifiointijärjestelmässä käytettävät) ns. pienennyskertoimet (de-rating factors) olleet riittävän selkeät. Ranskan selityksen mukaan valinnaisessa normatiivisessa sertifiointijärjestelmässä sertifioitu kapasiteettitaso vastaa laitoksen tuottamaa keskimääräistä tehoa HK2-tunteina kaikkina aiempina vuosina kerrottuna laitoksen vaikutuskertoimella (tai pienennyskertoimella). Tällaiset vaikutuskertoimet (85 % jokivoimaloille, 70 % tuulivoimaloille ja 25 % aurinkovoimaloille) osoittavat, että keskimääräinen käytettävyys HK2-tunteina ei tuo tärkeimpien energialähteiden tapauksessa täydellisesti ilmi niiden vaikutusta todellisen häiriöriskin pienenemiseen seuraavien syiden vuoksi: i) laitoksen käytettävyyden ja järjestelmän kuormitustilanteiden välinen korrelaatio (jota ei esiinny hallittavissa olevan kapasiteetin tapauksessa) ja ii) vaihteleva käytettävyysprofiili HK2-tunteina (hallittavissa olevan kapasiteetin käytettävyysprofiili on tasainen), millä on vaikutusta, sillä häiriön todennäköisyys ei ole tasainen HK2-tuntien aikana. Toimitusvuosien 2017, 2018 ja 2019 vaikutuskertoimien laskennassa on käytetty RTE:n ennakkotilaston skenaarioita, ja laskelmat perustuvat suureen määrään tilastollisia sarjoja.

4.3   Tuen tarkoituksenmukaisuus

Tuen tarkoituksenmukaisuus

4.3.1   Joustokapasiteetin tarjoajien välinen syrjintä

Joustokapasiteetin tarjoajien välinen syrjintä

4.3.1.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (109) | Suurin osa vastaajista mainitsee implisiittisen ja eksplisiittisen kysyntäjouston tarjoajien välisen oletetun syrjinnän. Suurin osa näistä (5) katsoo, että mekanismi suosii eksplisiittistä kysyntäjoustoa, koska implisiittiselle kysyntäjoustolle on asetettu aktivointivelvoite, jota pidetään pikemminkin rajoittavana. Kaksi vastaajaa on huomauttanut, että käytetyn toimitusvarmuuskriteerin mukaan eksplisiittinen joustokapasiteetti pitäisi aktivoida vain joka kymmenes vuosi (koska mekanismi on suunniteltu kerran kymmenessä talvessa esiintyvälle kulutushuipulle). Tästä syystä ne katsovat, että HK2-tuntien määrän (eksplisiittisen kysyntäjouston käytettävyys) tulisi olla kymmenen kertaa suurempi kuin HK1-tuntien määrä (implisiittinen kysyntäjousto eli kysynnän todellinen vähentäminen). Kaksi vastaajaa on tästä eri mieltä ja huomauttaa, että niiden mielestä implisiittisen kysyntäjouston ehdot ovat edullisemmat, koska eksplisiittisen kysyntäjouston tarjoajien on maksettava sertifiointikustannukset. Kaksi vastaajaa katsoo, että Ranskan viranomaiset ovat löytäneet oikean tasapainon kahden joustopalvelujen tarjoajatyypin velvoitteiden välille. |
| --- | --- |

(109)

Suurin osa vastaajista mainitsee implisiittisen ja eksplisiittisen kysyntäjouston tarjoajien välisen oletetun syrjinnän. Suurin osa näistä (5) katsoo, että mekanismi suosii eksplisiittistä kysyntäjoustoa, koska implisiittiselle kysyntäjoustolle on asetettu aktivointivelvoite, jota pidetään pikemminkin rajoittavana. Kaksi vastaajaa on huomauttanut, että käytetyn toimitusvarmuuskriteerin mukaan eksplisiittinen joustokapasiteetti pitäisi aktivoida vain joka kymmenes vuosi (koska mekanismi on suunniteltu kerran kymmenessä talvessa esiintyvälle kulutushuipulle). Tästä syystä ne katsovat, että HK2-tuntien määrän (eksplisiittisen kysyntäjouston käytettävyys) tulisi olla kymmenen kertaa suurempi kuin HK1-tuntien määrä (implisiittinen kysyntäjousto eli kysynnän todellinen vähentäminen). Kaksi vastaajaa on tästä eri mieltä ja huomauttaa, että niiden mielestä implisiittisen kysyntäjouston ehdot ovat edullisemmat, koska eksplisiittisen kysyntäjouston tarjoajien on maksettava sertifiointikustannukset. Kaksi vastaajaa katsoo, että Ranskan viranomaiset ovat löytäneet oikean tasapainon kahden joustopalvelujen tarjoajatyypin velvoitteiden välille.

4.3.1.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (110) | Ranska on puolustautunut korostamalla että kahden joustopalvelujen tarjoajatyypin erilaisia velvoitteita. Ranskan viranomaisten mukaan erilaiset ehdot ovat tarpeen juuri siksi, että molemmat kapasiteettilajit voivat osallistua mekanismiin. Koska implisiittisesti hyödynnettävältä kysyntäjoustolta edellytettävä vastike on suurempi (aktivointi vs. käytettävyys), on tietenkin loogista, että niiden päivien määrä, jota se koskee (HK1-päivät), on pienempi kuin niiden päivien määrä, joiden aikana eksplisiittisen kysyntäjouston tarjoajan on oltava käytettävissä. |
| --- | --- |

(110)

Ranska on puolustautunut korostamalla että kahden joustopalvelujen tarjoajatyypin erilaisia velvoitteita. Ranskan viranomaisten mukaan erilaiset ehdot ovat tarpeen juuri siksi, että molemmat kapasiteettilajit voivat osallistua mekanismiin. Koska implisiittisesti hyödynnettävältä kysyntäjoustolta edellytettävä vastike on suurempi (aktivointi vs. käytettävyys), on tietenkin loogista, että niiden päivien määrä, jota se koskee (HK1-päivät), on pienempi kuin niiden päivien määrä, joiden aikana eksplisiittisen kysyntäjouston tarjoajan on oltava käytettävissä.

| (111) | Jotkin asianomaiset osapuolet olivat kuitenkin huolestuneita siitä, että vaikka HK2-jakso onkin pitempi kuin HK1-jakso, se on mahdollisesti alimitoitettu. Ranskan mukaan HK1- ja HK2-jaksojen mitoittaminen on monimutkainen kysymys, johon vastaaminen edellyttää väistämättä kompromissia. RTE on tehnyt selvityksiä saadakseen aikaan tyydyttävän kompromissin, jonka tulokset on esitetty kapasiteettimekanismin sääntöjä koskevan ehdotuksen oheisraportissa Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014). |
| --- | --- |

(111)

Jotkin asianomaiset osapuolet olivat kuitenkin huolestuneita siitä, että vaikka HK2-jakso onkin pitempi kuin HK1-jakso, se on mahdollisesti alimitoitettu. Ranskan mukaan HK1- ja HK2-jaksojen mitoittaminen on monimutkainen kysymys, johon vastaaminen edellyttää väistämättä kompromissia. RTE on tehnyt selvityksiä saadakseen aikaan tyydyttävän kompromissin, jonka tulokset on esitetty kapasiteettimekanismin sääntöjä koskevan ehdotuksen oheisraportissa Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014).

| (112) | Yhteenvetona voidaan todeta, että Ranskan viranomaiset päättivät hyväksyä HK1-jakson määräksi 100–150 tuntia, jotta se kattaisi huippukulutustunnit (ks. kaavio 5) ja jotta siitä kävisi ilmi kysyntäjoustoa tarjoavien kuluttajien osuus häiriöriskin pienentämisessä.

  Kaavio 5


  Vajeen ja huippukulutustuntien väliset yhteydet




  Vajetuntien osuus
  Huippukulutuksen tuntiaikasarja

  Lähde: RTE, Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014), s. 139. |
| --- | --- |

(112)

Yhteenvetona voidaan todeta, että Ranskan viranomaiset päättivät hyväksyä HK1-jakson määräksi 100–150 tuntia, jotta se kattaisi huippukulutustunnit (ks. kaavio 5) ja jotta siitä kävisi ilmi kysyntäjoustoa tarjoavien kuluttajien osuus häiriöriskin pienentämisessä.

Kaavio 5

Kaavio 5

Vajeen ja huippukulutustuntien väliset yhteydet

Vajeen ja huippukulutustuntien väliset yhteydet

Vajetuntien osuus

Huippukulutuksen tuntiaikasarja

Lähde: RTE, Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014), s. 139.

Lähde

| (113) | Ranskan mukaan HK2:n pitäisi olla pitempi kuin HK1 (sillä aktivoinnin käsite on tiukempi kuin käytettävyyden käsite), mutta HK2 ei saisi olla myöskään liian pitkä, jotta se ei asettaisi aiheettomasti joitakin energialähteitä ja erityisesti kysyntäjoustoa heikompaan asemaan. Samasta RTE:n selvityksestä käy ilmi, että 99 prosenttia vajetunneista sisältyy 300 huippukulutustuntiin ja että sen vuoksi kohdennettu HK2-jakso, joka sisältää 100–300 huippukulutustuntia on johdonmukainen valinta, jonka avulla eksplisiittisen joustokapasiteetin vaikutus häiriöriskin pienentämiseen voidaan arvioida asiaankuuluvasti. |
| --- | --- |

(113)

Ranskan mukaan HK2:n pitäisi olla pitempi kuin HK1 (sillä aktivoinnin käsite on tiukempi kuin käytettävyyden käsite), mutta HK2 ei saisi olla myöskään liian pitkä, jotta se ei asettaisi aiheettomasti joitakin energialähteitä ja erityisesti kysyntäjoustoa heikompaan asemaan. Samasta RTE:n selvityksestä käy ilmi, että 99 prosenttia vajetunneista sisältyy 300 huippukulutustuntiin ja että sen vuoksi kohdennettu HK2-jakso, joka sisältää 100–300 huippukulutustuntia on johdonmukainen valinta, jonka avulla eksplisiittisen joustokapasiteetin vaikutus häiriöriskin pienentämiseen voidaan arvioida asiaankuuluvasti.

| (114) | Ranskan viranomaiset hyväksyivät määräksi 250 tuntia tämän 100–300 tunnin jakson sisällä. Kyseisen määrän avulla voidaan i) kattaa lähes 99 prosenttia vajetunneista (ks. kaavio 5), eikä se siis johda heikompaan riskin kattamisasteeseen kuin jos valittaisiin 300 tunnin enimmäismäärä, ii) parantaa eksplisiittisen kulutusjouston käytettävyyttä suhteessa muihin energialähteisiin (23). Saman toimitusvarmuustason varmistamiseksi Ranskan viranomaiset ovat päättäneet hyväksyä HK2-jaksolle enintään 250 tuntia maksimoidakseen eksplisiittisen kysyntäjouston vaikutuksen samalla häiriöriskin kattamisasteella. |
| --- | --- |

(114)

Ranskan viranomaiset hyväksyivät määräksi 250 tuntia tämän 100–300 tunnin jakson sisällä. Kyseisen määrän avulla voidaan i) kattaa lähes 99 prosenttia vajetunneista (ks. kaavio 5), eikä se siis johda heikompaan riskin kattamisasteeseen kuin jos valittaisiin 300 tunnin enimmäismäärä, ii) parantaa eksplisiittisen kulutusjouston käytettävyyttä suhteessa muihin energialähteisiin (23). Saman toimitusvarmuustason varmistamiseksi Ranskan viranomaiset ovat päättäneet hyväksyä HK2-jaksolle enintään 250 tuntia maksimoidakseen eksplisiittisen kysyntäjouston vaikutuksen samalla häiriöriskin kattamisasteella.

23

| (115) | Varautuminen HK2-jaksoon, joka on kymmenen kertaa pidempi kuin HK1-jakso, tarkoittaisi tuotantovälineiden ja kysyntäjouston käytettävyyden arvioimista 1 000–1 500 tunnilta. Koska joustokapasiteetin käytettävyys on rajallista pidempinä ajanjaksoina, käytettävyysvelvoitteen laajentaminen vähentäisi joustokapasiteetin mahdollista arvoa kapasiteettimekanismin kannalta. Teollisuuden kysyntäjoustoa voitaisiin saada käyttöön 100 MW noin sadalta tunnilta mutta ei tuhannelta tunnilta, ja sen katsottaisiin tällöin vastaavan 20 MW:n sähköntuotantoa lämpövoimalassa, vaikka selvitykset osoittavat, että tällaisen kysyntäjouston vaikutus häiriöriskin pienentämiseen vastaa 90 MW:n sähköntuotantoa lämpövoimalassa. Jotta joustopalvelujen tarjoajat ja sähköntuottajat voisivat kilpailla keskenään tasapuolisesti, Ranskan viranomaiset ovat päättäneet olla käyttämättä HK2-jaksoa, joka on kymmenen kertaa pidempi kuin HK1-jakso, ja käyttää sen sijaan kohdennettua HK2-jaksoa. |
| --- | --- |

(115)

Varautuminen HK2-jaksoon, joka on kymmenen kertaa pidempi kuin HK1-jakso, tarkoittaisi tuotantovälineiden ja kysyntäjouston käytettävyyden arvioimista 1 000–1 500 tunnilta. Koska joustokapasiteetin käytettävyys on rajallista pidempinä ajanjaksoina, käytettävyysvelvoitteen laajentaminen vähentäisi joustokapasiteetin mahdollista arvoa kapasiteettimekanismin kannalta. Teollisuuden kysyntäjoustoa voitaisiin saada käyttöön 100 MW noin sadalta tunnilta mutta ei tuhannelta tunnilta, ja sen katsottaisiin tällöin vastaavan 20 MW:n sähköntuotantoa lämpövoimalassa, vaikka selvitykset osoittavat, että tällaisen kysyntäjouston vaikutus häiriöriskin pienentämiseen vastaa 90 MW:n sähköntuotantoa lämpövoimalassa. Jotta joustopalvelujen tarjoajat ja sähköntuottajat voisivat kilpailla keskenään tasapuolisesti, Ranskan viranomaiset ovat päättäneet olla käyttämättä HK2-jaksoa, joka on kymmenen kertaa pidempi kuin HK1-jakso, ja käyttää sen sijaan kohdennettua HK2-jaksoa.

| (116) | Ranskan viranomaiset muistuttavat lisäksi, että kapasiteettimekanismissa määrätään (spontaanin aktivoinnin puuttuessa) kapasiteetin käytettävyyden valvonnasta, jonka avulla voidaan taata, ettei käytettävyyssitoumuksen ja aktivointisitoumuksen välillä ole hukkavaikutusta. |
| --- | --- |

(116)

Ranskan viranomaiset muistuttavat lisäksi, että kapasiteettimekanismissa määrätään (spontaanin aktivoinnin puuttuessa) kapasiteetin käytettävyyden valvonnasta, jonka avulla voidaan taata, ettei käytettävyyssitoumuksen ja aktivointisitoumuksen välillä ole hukkavaikutusta.

| (117) | Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin valmiit vahvistamaan sääntöihin muitakin kuin nyt hyväksyttyjä arvoja, mutta ne katsovat, että itsenäisiä joustopalvelujen tarjoajia ja sähköntoimittajia kohdellaan tasapuolisesti nykyisin voimassa olevassa kehyksessä. Ne siis katsovat, että HK1:n ja HK2:n välinen suhde olisi säilytettävä ensimmäisten toimitusvuosien osalta ennallaan. Mekanismin arvoa voidaan tarkastella uudelleen, jos lähetetyt signaalit eivät ole riittävän relevantteja, ja tällainen arviointi voidaan ottaa osaksi kapasiteettimarkkinoiden toimivuuden arviointia. |
| --- | --- |

(117)

Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin valmiit vahvistamaan sääntöihin muitakin kuin nyt hyväksyttyjä arvoja, mutta ne katsovat, että itsenäisiä joustopalvelujen tarjoajia ja sähköntoimittajia kohdellaan tasapuolisesti nykyisin voimassa olevassa kehyksessä. Ne siis katsovat, että HK1:n ja HK2:n välinen suhde olisi säilytettävä ensimmäisten toimitusvuosien osalta ennallaan. Mekanismin arvoa voidaan tarkastella uudelleen, jos lähetetyt signaalit eivät ole riittävän relevantteja, ja tällainen arviointi voidaan ottaa osaksi kapasiteettimarkkinoiden toimivuuden arviointia.

4.3.2   Valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

Valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

4.3.2.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (118) | Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen saatujen huomautusten mukaan markkinatoimijat ovat hyvin yksimielisiä siitä, että Ranskan mekanismi olisi avattava valtioiden rajat ylittävälle kapasiteetille asteittain (eli vaarantamatta mekanismin käynnistämistä tammikuussa 2017). |
| --- | --- |

(118)

Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen saatujen huomautusten mukaan markkinatoimijat ovat hyvin yksimielisiä siitä, että Ranskan mekanismi olisi avattava valtioiden rajat ylittävälle kapasiteetille asteittain (eli vaarantamatta mekanismin käynnistämistä tammikuussa 2017).

4.3.2.2   Ranskan esittämät huomautukset ja korjaustoimenpiteet

Ranskan esittämät huomautukset ja korjaustoimenpiteet

| (119) | Ranska on vastannut huomautuksiin ehdottamalla hybridimallia, jossa ulkomainen kapasiteetti otetaan yksiselitteisesti huomioon siten, että korvauksia maksetaan sekä rajayhdysjohdoista että ulkomaisesta tuotanto- ja joustokapasiteetista. Ehdotuksen mukaan huomattavin korvaus maksetaan niukkuuden mukaan joko rajayhdysjohdoista tai ulkomaisesta kapasiteetista. |
| --- | --- |

(119)

Ranska on vastannut huomautuksiin ehdottamalla hybridimallia, jossa ulkomainen kapasiteetti otetaan yksiselitteisesti huomioon siten, että korvauksia maksetaan sekä rajayhdysjohdoista että ulkomaisesta tuotanto- ja joustokapasiteetista. Ehdotuksen mukaan huomattavin korvaus maksetaan niukkuuden mukaan joko rajayhdysjohdoista tai ulkomaisesta kapasiteetista.

| (120) | Ehdotuksessa edellytetään, että ulkomaisen tuotanto- ja joustokapasiteetin tarjoajat hankkivat yhteenliitäntäluvan, jotta ne voiva saada sertifioinnin ja sen jälkeen tarjoa kapasiteettitakeitaan Ranskan kapasiteettimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(120)

Ehdotuksessa edellytetään, että ulkomaisen tuotanto- ja joustokapasiteetin tarjoajat hankkivat yhteenliitäntäluvan, jotta ne voiva saada sertifioinnin ja sen jälkeen tarjoa kapasiteettitakeitaan Ranskan kapasiteettimarkkinoilla.

| (121) | Lupia myönnetään rajakohtaisesti sen perusteella, mikä on kunkin naapurijäsenvaltion osuus toimitusvarmuudesta Ranskassa. Sen jälkeen luvat huutokaupataan ”rajakohtaisesti”. Koko naapurivaltion tuotanto- ja joustokapasiteetti, joka on liitetty Ranskan verkkoon tietyllä rajayhdysjohdolla, voi osallistua kyseistä rajayhdysjohtoa koskevien yhteenliitäntälupien huutokauppaan. Huutokaupat pidetään toimitusvuonna – 1 (jäljempänä ’TV – 1’). Järjestely ei estä Ranskan mekanismissa sopimuksen tehneiden kapasiteetin tarjoajien osallistumista muihin Euroopan unionin kapasiteettimekanismeihin. Tässä yhteydessä olisikin kyseisten valtioiden kanssa määriteltävä tarjotun palvelun valvonta- ja arviointitavat. |
| --- | --- |

(121)

Lupia myönnetään rajakohtaisesti sen perusteella, mikä on kunkin naapurijäsenvaltion osuus toimitusvarmuudesta Ranskassa. Sen jälkeen luvat huutokaupataan ”rajakohtaisesti”. Koko naapurivaltion tuotanto- ja joustokapasiteetti, joka on liitetty Ranskan verkkoon tietyllä rajayhdysjohdolla, voi osallistua kyseistä rajayhdysjohtoa koskevien yhteenliitäntälupien huutokauppaan. Huutokaupat pidetään toimitusvuonna – 1 (jäljempänä ’TV – 1’). Järjestely ei estä Ranskan mekanismissa sopimuksen tehneiden kapasiteetin tarjoajien osallistumista muihin Euroopan unionin kapasiteettimekanismeihin. Tässä yhteydessä olisikin kyseisten valtioiden kanssa määriteltävä tarjotun palvelun valvonta- ja arviointitavat.

| (122) | Kun ulkomaisen tuotanto- tai joustokapasiteetin tarjoaja on saanut yhteenliitäntäluvan, se voi hankkia sertifioinnin ja saada kapasiteettitakeet. Sen jälkeen se voi myydä kapasiteettitakeita Ranskan kapasiteettimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(122)

Kun ulkomaisen tuotanto- tai joustokapasiteetin tarjoaja on saanut yhteenliitäntäluvan, se voi hankkia sertifioinnin ja saada kapasiteettitakeet. Sen jälkeen se voi myydä kapasiteettitakeita Ranskan kapasiteettimarkkinoilla.

| (123) | Ranskan viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan edellä mainitun ”pragmaattisen hybridiratkaisun” yksipuolisesti eli lisätä sääntelykehykseensä naapurijäsenvaltioissa sijaitsevien laitosten mahdollisuuden osallistua suoraan Ranskan kapasiteettimekanismiin, mikäli yhteenliitännöille on tarjolla riittävästi siirtokapasiteettia. Kyseisessä sääntelykehyksessä määrätään kuitenkin kyseisten jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoiden (24) kanssa yhteistyöpöytäkirjana tehtävästä sopimuksesta, joka mahdollistaa mekanismin toteuttamisen edellyttämän sertifiointi- ja tarkastusprosessin käyttöönoton. |
| --- | --- |

(123)

Ranskan viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan edellä mainitun ”pragmaattisen hybridiratkaisun” yksipuolisesti eli lisätä sääntelykehykseensä naapurijäsenvaltioissa sijaitsevien laitosten mahdollisuuden osallistua suoraan Ranskan kapasiteettimekanismiin, mikäli yhteenliitännöille on tarjolla riittävästi siirtokapasiteettia. Kyseisessä sääntelykehyksessä määrätään kuitenkin kyseisten jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoiden (24) kanssa yhteistyöpöytäkirjana tehtävästä sopimuksesta, joka mahdollistaa mekanismin toteuttamisen edellyttämän sertifiointi- ja tarkastusprosessin käyttöönoton.

24

| (124) | Elleivät jotkin kyseisten jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoista ole allekirjoittaneet tällaista pöytäkirjaa, Ranskan viranomaiset sitoutuvat ottamaan käyttöön suojamenettelyn, joka mahdollistaa ulkomaisten kapasiteetin tarjoajien suoran osallistumisen kapasiteettimekanismiin, ja luopumaan siten lopullisesti välilliseen osallistumiseen perustuvasta mallista. Suojamenettely perustuu yhteenliittämiskapasiteetin suoraan osallistumiseen (ratkaisu, joka voidaan ottaa käyttöön ilman muiden jäsenvaltioiden myötävaikutusta ja jonka avulla voidaan ottaa huomioon yhteenliittämiskapasiteetin tuoma arvo Ranskan toimitusvarmuudelle). |
| --- | --- |

(124)

Elleivät jotkin kyseisten jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoista ole allekirjoittaneet tällaista pöytäkirjaa, Ranskan viranomaiset sitoutuvat ottamaan käyttöön suojamenettelyn, joka mahdollistaa ulkomaisten kapasiteetin tarjoajien suoran osallistumisen kapasiteettimekanismiin, ja luopumaan siten lopullisesti välilliseen osallistumiseen perustuvasta mallista. Suojamenettely perustuu yhteenliittämiskapasiteetin suoraan osallistumiseen (ratkaisu, joka voidaan ottaa käyttöön ilman muiden jäsenvaltioiden myötävaikutusta ja jonka avulla voidaan ottaa huomioon yhteenliittämiskapasiteetin tuoma arvo Ranskan toimitusvarmuudelle).

| (125) | Näiden sitoumusten täyttäminen edellyttää, että Ranskan korkein hallinto-oikeus (Conseil d'Etat) tekee vuoden 2012 asetukseen tarkistuksen saatuaan energia-alan neuvottelukunnan (Conseil supérieur de l'énergie), oikeussäännösten kansalliselta arviointineuvostolta (Conseil national d'évaluation des normes), energia-alan sääntelykomitealta ja Ranskan kilpailuviranomaiselta. Ranskan viranomaiset katsovat, että asetusta ei todennäköisesti anneta ennen vuoden 2017 loppua, ja sen jälkeen on vielä tarkistettava sen soveltamissäännöt. Niiden mielestä tämä vaihe voi kestää noin kuusi kuukautta. Ranskan viranomaisten esittämä aikataulu perustuu siis sääntelykehyksen mukauttamiseen vuonna 2018 ja tosiasialliseen soveltamiseen toimitusvuonna 2019. |
| --- | --- |

(125)

Näiden sitoumusten täyttäminen edellyttää, että Ranskan korkein hallinto-oikeus (Conseil d'Etat) tekee vuoden 2012 asetukseen tarkistuksen saatuaan energia-alan neuvottelukunnan (Conseil supérieur de l'énergie), oikeussäännösten kansalliselta arviointineuvostolta (Conseil national d'évaluation des normes), energia-alan sääntelykomitealta ja Ranskan kilpailuviranomaiselta. Ranskan viranomaiset katsovat, että asetusta ei todennäköisesti anneta ennen vuoden 2017 loppua, ja sen jälkeen on vielä tarkistettava sen soveltamissäännöt. Niiden mielestä tämä vaihe voi kestää noin kuusi kuukautta. Ranskan viranomaisten esittämä aikataulu perustuu siis sääntelykehyksen mukauttamiseen vuonna 2018 ja tosiasialliseen soveltamiseen toimitusvuonna 2019.

4.3.3   Ei merkkejä uusista investoinneista

Ei merkkejä uusista investoinneista

4.3.3.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (126) | Komissio on saanut tästä aiheesta useita vastauksia, joissa esitettiin hyvinkin erisuuntaisia näkemyksiä. |
| --- | --- |

(126)

Komissio on saanut tästä aiheesta useita vastauksia, joissa esitettiin hyvinkin erisuuntaisia näkemyksiä.

| (127) | Suurin osa vastaajista (7) katsoo, ettei mekanismi alkuperäisessä muodossaan voi kannustaa tekemään uusia investointeja tuotantolaitoksiin. Useimmiten mainittuja syitä ovat muun muassa, ettei edustavaa hintasignaalia saada riittävän varhaisessa vaiheessa ennen toimitusvuotta, että kapasiteetin hintakatoksi on vahvistettu 40 000 euroa/MW (taseselvitysmekanismiin sovellettavan hintakaton vuoksi) ja ettei mekanismiin sisälly pitkäaikaisia sopimuksia. |
| --- | --- |

(127)

Suurin osa vastaajista (7) katsoo, ettei mekanismi alkuperäisessä muodossaan voi kannustaa tekemään uusia investointeja tuotantolaitoksiin. Useimmiten mainittuja syitä ovat muun muassa, ettei edustavaa hintasignaalia saada riittävän varhaisessa vaiheessa ennen toimitusvuotta, että kapasiteetin hintakatoksi on vahvistettu 40 000 euroa/MW (taseselvitysmekanismiin sovellettavan hintakaton vuoksi) ja ettei mekanismiin sisälly pitkäaikaisia sopimuksia.

| (128) | Suurin osa vastaajista väittääkin, että mekanismi on sähköntoimittajille ja varsinkin markkinatulokkaille joko liian monimutkainen tai ainakin liian vaikea, jotta ne voisivat laatia arvioita tulevista salkuistaan. Yksi vastaajista korostaa, että tämäntyyppiset ongelmat voitaisiin välttää keskitetyllä kapasiteettimekanismilla. |
| --- | --- |

(128)

Suurin osa vastaajista väittääkin, että mekanismi on sähköntoimittajille ja varsinkin markkinatulokkaille joko liian monimutkainen tai ainakin liian vaikea, jotta ne voisivat laatia arvioita tulevista salkuistaan. Yksi vastaajista korostaa, että tämäntyyppiset ongelmat voitaisiin välttää keskitetyllä kapasiteettimekanismilla.

| (129) | Kaksi (vakiintunutta) sähköntuottajaa on tästä eri mieltä ja katsoo, että mekanismin avulla voidaan houkutella uusia investointeja erityisesti toimitusvuotta edeltävän neljän vuoden valmistautumisajan vuoksi, että markkinoilla on mahdollista kehittää termiinituotteita. Ne pitävät myös hintasignaalia luotettavana. Ne katsovat lisäksi, että mekanismiin sisältyy riittävästi suojakeinoja, joilla voidaan taata kapasiteettivelvoitteiden läpinäkyvyys ja joita ovat muun muassa RTE:n säännöllisesti julkaisemat ennusteet kullekin toimitusvuodelle vaadittavien kapasiteettitakeiden yleisestä tasosta. |
| --- | --- |

(129)

Kaksi (vakiintunutta) sähköntuottajaa on tästä eri mieltä ja katsoo, että mekanismin avulla voidaan houkutella uusia investointeja erityisesti toimitusvuotta edeltävän neljän vuoden valmistautumisajan vuoksi, että markkinoilla on mahdollista kehittää termiinituotteita. Ne pitävät myös hintasignaalia luotettavana. Ne katsovat lisäksi, että mekanismiin sisältyy riittävästi suojakeinoja, joilla voidaan taata kapasiteettivelvoitteiden läpinäkyvyys ja joita ovat muun muassa RTE:n säännöllisesti julkaisemat ennusteet kullekin toimitusvuodelle vaadittavien kapasiteettitakeiden yleisestä tasosta.

| (130) | Kaksi muuta (vaihtoehtoisiin sähköntuottajiin kuuluvaa) vastaajaa huomauttaa, että mekanismin päätavoitteena on jatkaa nykyisen kapasiteetin hyödyntämistä eikä niinkään kannustaa tekemään uusia investointeja. |
| --- | --- |

(130)

Kaksi muuta (vaihtoehtoisiin sähköntuottajiin kuuluvaa) vastaajaa huomauttaa, että mekanismin päätavoitteena on jatkaa nykyisen kapasiteetin hyödyntämistä eikä niinkään kannustaa tekemään uusia investointeja.

4.3.3.2   Ranskan esittämät huomautukset ja korjaustoimenpiteet

Ranskan esittämät huomautukset ja korjaustoimenpiteet

Pitkäaikaisten sopimusten puuttuminen

Pitkäaikaisten sopimusten puuttuminen

| (131) | Kolmansilta osapuolilta saadun palautteen perusteella Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet ottamaan käyttöön monivuotiset sopimukset, joilla on tarkoitus edistää investoimista uuteen kapasiteettiin. Järjestelyn piiriin voidaan valita kaikki uusi kapasiteetti (25), jolla ei ole vielä käytettävissään tukimekanismia. |
| --- | --- |

(131)

Kolmansilta osapuolilta saadun palautteen perusteella Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet ottamaan käyttöön monivuotiset sopimukset, joilla on tarkoitus edistää investoimista uuteen kapasiteettiin. Järjestelyn piiriin voidaan valita kaikki uusi kapasiteetti (25), jolla ei ole vielä käytettävissään tukimekanismia.

25

| (132) | Jotta uusien hankkeiden toteuttamiseen jäisi riittävästi aikaa, kapasiteettitakeista järjestetään ensimmäinen huutokauppa EPEX-markkinapaikalla toimitusvuonna TV û– 4. Mahdollisen uuden kapasiteetin tarjoajien on toimitettava tarjouksensa RTE:lle toimitusvuoden TV – 4 viimeisellä neljänneksellä. Tarjouksissa on lähtökohtaisesti oltava ehdotus kapasiteetin hinnasta ja määrästä. |
| --- | --- |

(132)

Jotta uusien hankkeiden toteuttamiseen jäisi riittävästi aikaa, kapasiteettitakeista järjestetään ensimmäinen huutokauppa EPEX-markkinapaikalla toimitusvuonna TV û– 4. Mahdollisen uuden kapasiteetin tarjoajien on toimitettava tarjouksensa RTE:lle toimitusvuoden TV – 4 viimeisellä neljänneksellä. Tarjouksissa on lähtökohtaisesti oltava ehdotus kapasiteetin hinnasta ja määrästä.

| (133) | Tämän jälkeen hintakilpailukykyä verrataan ”alkuperäiseen viitehintaan”, jonka yli meneviä tarjouksia ei hyväksytä. Alkuperäinen viitehinta on kapasiteetin painotettu hinta (26), joka perustuu paitsi kuluvaa toimitusvuotta (TV) koskevaan, toimitusvuonna TV – 4 järjestettyyn huutokauppaan, myös toimitusvuosia TV – 2 ja TV – 1 koskeviin, samana toimitusvuonna TV – 4 järjestettyihin huutokauppoihin, kuten kaaviosta 6 käy ilmi.

  Kaavio 6


  Ehdotus alkuperäisen viitehinnan muodostamisesta




  Huutokaupat, joiden selvityshintoja käytetään alkuperäisen viitehinnan laskennassa
  Huutokaupat toimitusvuosi TV – 1
  Huutokaupat toimitusvuosi TV – 2
  Huutokaupat toimitusvuosi TV – 3
  Monivuotisten sopimusten kattama ajanjakso
  Huutokaupat toimitusvuosi TV
  TV + 4 ...
  TV+ 3
  TV + 2
  TV + 1
  TV
  TV – 1
  TV – 2
  TV – 3
  TV – 4
  TV – 5

  Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016. |
| --- | --- |

(133)

Tämän jälkeen hintakilpailukykyä verrataan ”alkuperäiseen viitehintaan”, jonka yli meneviä tarjouksia ei hyväksytä. Alkuperäinen viitehinta on kapasiteetin painotettu hinta (26), joka perustuu paitsi kuluvaa toimitusvuotta (TV) koskevaan, toimitusvuonna TV – 4 järjestettyyn huutokauppaan, myös toimitusvuosia TV – 2 ja TV – 1 koskeviin, samana toimitusvuonna TV – 4 järjestettyihin huutokauppoihin, kuten kaaviosta 6 käy ilmi.

26

Kaavio 6

Kaavio 6

Ehdotus alkuperäisen viitehinnan muodostamisesta

Ehdotus alkuperäisen viitehinnan muodostamisesta

Huutokaupat, joiden selvityshintoja käytetään alkuperäisen viitehinnan laskennassa

Huutokaupat toimitusvuosi TV – 1

Huutokaupat toimitusvuosi TV – 2

Huutokaupat toimitusvuosi TV – 3

Monivuotisten sopimusten kattama ajanjakso

Huutokaupat toimitusvuosi TV

TV + 4 ...

TV+ 3

TV + 2

TV + 1

TV

TV – 1

TV – 2

TV – 3

TV – 4

TV – 5

Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016.

Lähde

| (134) | Markkinatoimijat eivät siis saa tietää alkuperäistä viitehintaa etukäteen, vaan se määritellään markkinaneuvottelujen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(134)

Markkinatoimijat eivät siis saa tietää alkuperäistä viitehintaa etukäteen, vaan se määritellään markkinaneuvottelujen tulosten perusteella.

| (135) | Ranskan viranomaiset soveltavat sopimuksiin sisältyviin määriin kysyntäkäyrää; se mahdollistaa määrien rajoittamisen tarjouksiin, jotka ovat tosiasiassa kilpailukykyisiä pitkällä aikavälillä. RTE laatii vuosittain kysyntäkäyrän, jonka CRE hyväksyy ja jonka on ilmennettävä uuden kapasiteetin arvoa yhteisölle. Tarkoituksena on varmistaa, että monivuotisella sopimusjärjestelyllä on tosiasiallisesti myönteinen vaikutus kuluttajiin. |
| --- | --- |

(135)

Ranskan viranomaiset soveltavat sopimuksiin sisältyviin määriin kysyntäkäyrää; se mahdollistaa määrien rajoittamisen tarjouksiin, jotka ovat tosiasiassa kilpailukykyisiä pitkällä aikavälillä. RTE laatii vuosittain kysyntäkäyrän, jonka CRE hyväksyy ja jonka on ilmennettävä uuden kapasiteetin arvoa yhteisölle. Tarkoituksena on varmistaa, että monivuotisella sopimusjärjestelyllä on tosiasiallisesti myönteinen vaikutus kuluttajiin.

| (136) | Valituksi tulleet kapasiteetin tarjoajat saavat seitsemän vuoden hinnanerosopimuksen, joka vastaa lisämaksua eli syöttöpreemiota (feed-in premium). Se tarkoittaa, että tarjoushinnan ja markkinoiden viitehinnan väliset erot johtavat joko eron korvaamiseen (jos markkinoiden viitehinta on tarjoushintaa korkeampi) tai maksun perimiseen (jos markkinoiden viitehinta on tarjoushintaa alempi). Tarkoituksena on kuitenkin kannustaa markkinatoimijoiden pyrkimyksiä maksimoida tuottonsa, joten tuotot, joita syntyy takeiden myynnistä tarjoushintaa korkeampaan hintaan, eivät johda (myynti- ja tarjoushinnan) erotuksen korvaamiseen sijoittajan taholta. |
| --- | --- |

(136)

Valituksi tulleet kapasiteetin tarjoajat saavat seitsemän vuoden hinnanerosopimuksen, joka vastaa lisämaksua eli syöttöpreemiota (feed-in premium). Se tarkoittaa, että tarjoushinnan ja markkinoiden viitehinnan väliset erot johtavat joko eron korvaamiseen (jos markkinoiden viitehinta on tarjoushintaa korkeampi) tai maksun perimiseen (jos markkinoiden viitehinta on tarjoushintaa alempi). Tarkoituksena on kuitenkin kannustaa markkinatoimijoiden pyrkimyksiä maksimoida tuottonsa, joten tuotot, joita syntyy takeiden myynnistä tarjoushintaa korkeampaan hintaan, eivät johda (myynti- ja tarjoushinnan) erotuksen korvaamiseen sijoittajan taholta.

feed-in premium)

| (137) | Ranskan viranomaiset suunnittelevat lisäksi ottavansa käyttöön ympäristökriteerejä, joiden perusteella etusija annetaan hiilipäästöiltään pienille sähköntuottajille i) korostamalla ympäristöansioita teknisiltä ja taloudellisilta ominaisuuksiltaan vastaavissa tarjouksissa ja ii) asettamalla ylärajan päästöille, joita uutta kapasiteettia koskevasta erityisjärjestelystä hyötyvä pääomahyödyke voi aiheuttaa. Kasvihuonekaasupäästöjen taso ja muut ympäristökriteerit määritellään säännöissä, ja tarvittaessa voidaan hyväksyä tarjous, joka on ympäristön kannalta suotuisin. Lisäksi jo olemassa olevat laitokset ovat edelleen EU:ssa ja Ranskassa voimassa olevan ympäristösääntelyn piirissä, joten vaatimusten täyttäminen saattaa edellyttää niiltä investointeja. |
| --- | --- |

(137)

Ranskan viranomaiset suunnittelevat lisäksi ottavansa käyttöön ympäristökriteerejä, joiden perusteella etusija annetaan hiilipäästöiltään pienille sähköntuottajille i) korostamalla ympäristöansioita teknisiltä ja taloudellisilta ominaisuuksiltaan vastaavissa tarjouksissa ja ii) asettamalla ylärajan päästöille, joita uutta kapasiteettia koskevasta erityisjärjestelystä hyötyvä pääomahyödyke voi aiheuttaa. Kasvihuonekaasupäästöjen taso ja muut ympäristökriteerit määritellään säännöissä, ja tarvittaessa voidaan hyväksyä tarjous, joka on ympäristön kannalta suotuisin. Lisäksi jo olemassa olevat laitokset ovat edelleen EU:ssa ja Ranskassa voimassa olevan ympäristösääntelyn piirissä, joten vaatimusten täyttäminen saattaa edellyttää niiltä investointeja.

| (138) | Ranskan viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan vuonna 2019 kapasiteetin valintajärjestelyn, jonka perusteella valittu kapasiteetti on mekanismissa tosiasiallisesti mukana ensimmäisen kerran toimitusvuonna 2023. Lisäksi viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan vuonna 2019 monivuotisia sopimuksia koskevan siirtymäjärjestelyn, jota voidaan soveltaa vuosina 2020–2023. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi, että vuonna 2019 aloitetaan toimitusvuotta 2023 koskeva pysyvä järjestely mutta myös toimitusvuosia 2020, 2021 ja 2022 koskeva siirtymäjärjestely. |
| --- | --- |

(138)

Ranskan viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan vuonna 2019 kapasiteetin valintajärjestelyn, jonka perusteella valittu kapasiteetti on mekanismissa tosiasiallisesti mukana ensimmäisen kerran toimitusvuonna 2023. Lisäksi viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan vuonna 2019 monivuotisia sopimuksia koskevan siirtymäjärjestelyn, jota voidaan soveltaa vuosina 2020–2023. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi, että vuonna 2019 aloitetaan toimitusvuotta 2023 koskeva pysyvä järjestely mutta myös toimitusvuosia 2020, 2021 ja 2022 koskeva siirtymäjärjestely.

Sähköntoimittajien vaikeus ennustaa asiakassalkkujensa kehitystä pitkälle tulevaisuuteen

Sähköntoimittajien vaikeus ennustaa asiakassalkkujensa kehitystä pitkälle tulevaisuuteen

| (139) | Ranskan viranomaisten mielestä sähköntoimittajat voinevat RTE:n säännöllisten ennusteiden avulla riittävän hyvin ennakoida kapasiteettivelvoitteensa lopullisen tason. Viranomaiset toteavat lisäksi, että sähköntoimittajilla on ainakin mekanismin ensimmäisten vuosien aikana mahdollisuus tasapainottaa kapasiteettinsa ilman ylimääräisiä kuluja toimitusvuoden loppuun saakka. |
| --- | --- |

(139)

Ranskan viranomaisten mielestä sähköntoimittajat voinevat RTE:n säännöllisten ennusteiden avulla riittävän hyvin ennakoida kapasiteettivelvoitteensa lopullisen tason. Viranomaiset toteavat lisäksi, että sähköntoimittajilla on ainakin mekanismin ensimmäisten vuosien aikana mahdollisuus tasapainottaa kapasiteettinsa ilman ylimääräisiä kuluja toimitusvuoden loppuun saakka.

| (140) | Edellä esitetystä huolimatta ja tällaisten suojakeinojen täydentämiseksi Ranskan viranomaiset ehdottavat, että kapasiteettimekanismin sääntöihin sisällytetään määräyksiä toimenpiteistä, joilla vaihtoehtoisia sähköntoimittajia autetaan laskemaan kapasiteettivelvoitteensa. Nykysääntöjen mukaan RTE ilmoittaa jokaiselle sähköntoimittajalle alustavan velvoitetason toimitusvuotta seuraavana vuonna ja lopullisen velvoitetason kahden vuoden kuluttua toimitusvuodesta. Lisäksi RTE on kehittänyt välineitä, joiden avulla toimijoille voidaan antaa tietoja niiden velvoitetasosta ennen kyseisten määräaikojen umpeutumista. Ranska ehdottaa, että RTE:lle asetetaan virallinen velvoite tarjota sähköntoimittajille apua velvoitteiden laskennassa antamalla esimerkiksi niiden käyttöön työkaluja, joiden avulla ne voivat ennakoida paremmin kapasiteettivelvoitteensa, ja järjestämällä tilaisuuksia, joiden aikana sähköntoimittajat käyttävät tällaisia työkaluja laatiakseen velvoitteestaan ennusteen. Sähköntoimittajat voivat käyttää tällaisia työkaluja myös pyynnöstä sääntömääräisten tilaisuuksien ulkopuolella. |
| --- | --- |

(140)

Edellä esitetystä huolimatta ja tällaisten suojakeinojen täydentämiseksi Ranskan viranomaiset ehdottavat, että kapasiteettimekanismin sääntöihin sisällytetään määräyksiä toimenpiteistä, joilla vaihtoehtoisia sähköntoimittajia autetaan laskemaan kapasiteettivelvoitteensa. Nykysääntöjen mukaan RTE ilmoittaa jokaiselle sähköntoimittajalle alustavan velvoitetason toimitusvuotta seuraavana vuonna ja lopullisen velvoitetason kahden vuoden kuluttua toimitusvuodesta. Lisäksi RTE on kehittänyt välineitä, joiden avulla toimijoille voidaan antaa tietoja niiden velvoitetasosta ennen kyseisten määräaikojen umpeutumista. Ranska ehdottaa, että RTE:lle asetetaan virallinen velvoite tarjota sähköntoimittajille apua velvoitteiden laskennassa antamalla esimerkiksi niiden käyttöön työkaluja, joiden avulla ne voivat ennakoida paremmin kapasiteettivelvoitteensa, ja järjestämällä tilaisuuksia, joiden aikana sähköntoimittajat käyttävät tällaisia työkaluja laatiakseen velvoitteestaan ennusteen. Sähköntoimittajat voivat käyttää tällaisia työkaluja myös pyynnöstä sääntömääräisten tilaisuuksien ulkopuolella.

Toimijoilla ei mahdollisesti tarpeeksi kannustimia tasapainottaa sähkötase ennen toimitusvuotta

Toimijoilla ei mahdollisesti tarpeeksi kannustimia tasapainottaa sähkötase ennen toimitusvuotta

| (141) | Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet tarkistamaan tasapainottamistavat kannustaakseen kapasiteetin tarjoajia hankkimaan mahdollisimman tarkkoihin tietoihin perustuvan sertifioinnin. Toimijoihin sovellettavat tasapainotuskustannukset lasketaan nimittäin kunkin toimijan tasapainotettavien määrien mukaan:






  (1) | kun tasapainotettavat määrät ovat yhteensä alle 1 GW (absoluuttisten arvojen summa), tasapainotus on ilmaista ennen toimitusvuotta; |
| --- | --- | --- |

(141)

Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet tarkistamaan tasapainottamistavat kannustaakseen kapasiteetin tarjoajia hankkimaan mahdollisimman tarkkoihin tietoihin perustuvan sertifioinnin. Toimijoihin sovellettavat tasapainotuskustannukset lasketaan nimittäin kunkin toimijan tasapainotettavien määrien mukaan:

(1)

kun tasapainotettavat määrät ovat yhteensä alle 1 GW (absoluuttisten arvojen summa), tasapainotus on ilmaista ennen toimitusvuotta;

| (2) | kun tasapainotettavat määrät ovat yhteensä yli 1 GW (absoluuttisten arvojen summa), ennen toimitusvuotta tehtävät tasapainotukset ovat maksullisia; |
| --- | --- |

(2)

kun tasapainotettavat määrät ovat yhteensä yli 1 GW (absoluuttisten arvojen summa), ennen toimitusvuotta tehtävät tasapainotukset ovat maksullisia;

| (142) | Tasapainotuskustannusten tapauskohtaista kehitystä havainnollistetaan kaaviossa 7, jossa yksikköhinta nousee toimitusvuotta lähestyttäessä (toimitusvuosi: 2020).

  Kaavio 7


  Esimerkki vuotta 2020 koskeviin tasapainotuksiin ehdotetuista uusista säännöistä (k = 0,2)




  20,0 %
  15,0 %
  10,0 %
  5,0 %
  0,0 %
  Nykyiset säännöt
  Tasapainotuskustannus alle kynnysarvon
  Tasapainotuskustannus yli kynnysarvon
  01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020
  Tasapainotuksen yksikköhinta (% markkinoiden viitehinnasta)

  Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016. |
| --- | --- |

(142)

Tasapainotuskustannusten tapauskohtaista kehitystä havainnollistetaan kaaviossa 7, jossa yksikköhinta nousee toimitusvuotta lähestyttäessä (toimitusvuosi: 2020).

Kaavio 7

Kaavio 7

Esimerkki vuotta 2020 koskeviin tasapainotuksiin ehdotetuista uusista säännöistä (k = 0,2)

Esimerkki vuotta 2020 koskeviin tasapainotuksiin ehdotetuista uusista säännöistä (k = 0,2)

20,0 %

15,0 %

10,0 %

5,0 %

0,0 %

Nykyiset säännöt

Tasapainotuskustannus alle kynnysarvon

Tasapainotuskustannus yli kynnysarvon

01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020

Tasapainotuksen yksikköhinta (% markkinoiden viitehinnasta)

Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016.

Lähde

| (143) | Kapasiteetin tarjoajien on vastedes suoritettava tasapainotus lyhyessä ajassa; se määritellään säännöissä, joita sovelletaan vakavissa tapauksissa (eli toiminnan keskeyttäminen, laitoksen lopullinen sulkeminen ja käytettävyyttä pitkäaikaisesti vähentävät vauriot, joiden vuoksi tuotantovälineitä ei voida käyttää käytettävyysennusteiden mukaisesti) (27). |
| --- | --- |

(143)

Kapasiteetin tarjoajien on vastedes suoritettava tasapainotus lyhyessä ajassa; se määritellään säännöissä, joita sovelletaan vakavissa tapauksissa (eli toiminnan keskeyttäminen, laitoksen lopullinen sulkeminen ja käytettävyyttä pitkäaikaisesti vähentävät vauriot, joiden vuoksi tuotantovälineitä ei voida käyttää käytettävyysennusteiden mukaisesti) (27).

27

| (144) | Ranskan viranomaiset ehdottavat myös taseselvitysmekanismiin muutosta, jonka tarkoituksena on estää markkinatoimijoita esittämästä minään ajankohtana negatiivisia tai positiivisia poikkeamia. Varsinkin kannustinkerroin ”k”, jota tasepoikkeamiin sovelletaan, kaksinkertaistetaan (22. tammikuuta 2015 annetussa määräyksessä kertoimeksi oli vahvistettu 0,1 mutta se siis korotetaan 0,2:een). Sitä myös korotetaan entisestään negatiivisten tasepoikkeamien ylittäessä enintään 1 GW:n kynnysarvon, ja hyvitys on entistä pienempi positiivisten tasepoikkeamien ylittäessä enintään 1 GW:n kynnysarvon (viranomaisten on vielä määriteltävä kynnysarvojen tarkka taso markkinoilta saatavan palautteen perusteella, mutta kynnysarvo on joka tapauksessa enintään 1 GW). Näitä muutoksia havainnollistetaan kaaviossa 8.

  Kaavio 8


  Esimerkki taseselvitystä koskevasta ehdotuksesta, jossa kynnysarvo on 1GW ja k = 0,2




  Poikkeamien rahallinen korvaaminen
  Nykysääntöjen ja Ranskan viranomaisten ehdotusten vertailu
  Taseselvitys: vaihtelevat krvaukset (k = 0,2)
  Nykyisten sääntöjen mukainen poikkeamien korvaaminen
  Poikkeama (GW)
  – 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5
  Taseselvitys: rahallinen korvaus (milj. euroa)
  25
  20
  15
  10
  5
  0

  Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016. |
| --- | --- |

(144)

Ranskan viranomaiset ehdottavat myös taseselvitysmekanismiin muutosta, jonka tarkoituksena on estää markkinatoimijoita esittämästä minään ajankohtana negatiivisia tai positiivisia poikkeamia. Varsinkin kannustinkerroin ”k”, jota tasepoikkeamiin sovelletaan, kaksinkertaistetaan (22. tammikuuta 2015 annetussa määräyksessä kertoimeksi oli vahvistettu 0,1 mutta se siis korotetaan 0,2:een). Sitä myös korotetaan entisestään negatiivisten tasepoikkeamien ylittäessä enintään 1 GW:n kynnysarvon, ja hyvitys on entistä pienempi positiivisten tasepoikkeamien ylittäessä enintään 1 GW:n kynnysarvon (viranomaisten on vielä määriteltävä kynnysarvojen tarkka taso markkinoilta saatavan palautteen perusteella, mutta kynnysarvo on joka tapauksessa enintään 1 GW). Näitä muutoksia havainnollistetaan kaaviossa 8.

Kaavio 8

Kaavio 8

Esimerkki taseselvitystä koskevasta ehdotuksesta, jossa kynnysarvo on 1GW ja k = 0,2

Esimerkki taseselvitystä koskevasta ehdotuksesta, jossa kynnysarvo on 1GW ja k = 0,2

Poikkeamien rahallinen korvaaminen

Nykysääntöjen ja Ranskan viranomaisten ehdotusten vertailu

Taseselvitys: vaihtelevat krvaukset (k = 0,2)

Nykyisten sääntöjen mukainen poikkeamien korvaaminen

Poikkeama (GW)

– 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5

Taseselvitys: rahallinen korvaus (milj. euroa)

25

20

15

10

5

0

Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016.

Lähde

Taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ei vastaa markkinoilletulon kustannuksia

Taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ei vastaa markkinoilletulon kustannuksia

| (145) | Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet siihen, että säänneltyä hintaa (joka on taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ja näin ollen välillisesti myös kapasiteettitakeiden hintakatto) korotetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:






  (1) | Vuonna 2017 säännelty hinta on järjestelyn toteutuksen viivästymisen vuoksi 20 000 euroa/MW, jotta toimijat voivat oppia hallitsemaan markkinoiden toimintaa pienin riskein. |
| --- | --- | --- |

(145)

Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet siihen, että säänneltyä hintaa (joka on taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ja näin ollen välillisesti myös kapasiteettitakeiden hintakatto) korotetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:

(1)

Vuonna 2017 säännelty hinta on järjestelyn toteutuksen viivästymisen vuoksi 20 000 euroa/MW, jotta toimijat voivat oppia hallitsemaan markkinoiden toimintaa pienin riskein.

| (2) | Vuosina 2018 ja 2019 säännelty hinta on 40 000 euroa/MW. |
| --- | --- |

(2)

Vuosina 2018 ja 2019 säännelty hinta on 40 000 euroa/MW.

| (3) | Vuodesta 2020 lähtien säännelty hinta on 60 000 euroa/MW, jotta kapasiteettimekanismi voi tarvittaessa lähettää uuden kapasiteetin tarpeita vastaavia hintasignaaleja markkinoilla, joiden odotetaan olevan tuolloin jo täysin kehittyneet. |
| --- | --- |

(3)

Vuodesta 2020 lähtien säännelty hinta on 60 000 euroa/MW, jotta kapasiteettimekanismi voi tarvittaessa lähettää uuden kapasiteetin tarpeita vastaavia hintasignaaleja markkinoilla, joiden odotetaan olevan tuolloin jo täysin kehittyneet.

| (146) | Ranskan viranomaiset sitoutuvat lisäksi toimitusvuodesta 2021 alkaen ajantasaistamaan säännellyn hinnan vuosittain siten, että se vastaa arvoltaan markkinoilletulon kustannuksia ja erityisesti yhdistetyn tai avoimen syklin kaasuvoimalasta aiheutuvia kustannuksia sellaisina kuin RTE on ne laskenut ja sääntelyviranomainen on ne hyväksynyt. Hintojen ajantasaistamiseen ei välttämättä sovelleta kapasiteettimekanismin sääntöjen täydellistä tarkistusmenettelyä. |
| --- | --- |

(146)

Ranskan viranomaiset sitoutuvat lisäksi toimitusvuodesta 2021 alkaen ajantasaistamaan säännellyn hinnan vuosittain siten, että se vastaa arvoltaan markkinoilletulon kustannuksia ja erityisesti yhdistetyn tai avoimen syklin kaasuvoimalasta aiheutuvia kustannuksia sellaisina kuin RTE on ne laskenut ja sääntelyviranomainen on ne hyväksynyt. Hintojen ajantasaistamiseen ei välttämättä sovelleta kapasiteettimekanismin sääntöjen täydellistä tarkistusmenettelyä.

| (147) | Kyseisen aikataulun ansiosta voidaan i) tehdä säänneltyyn hintaan mahdollinen korotus uutta kapasiteettia koskevan monivuotisen sopimusjärjestelyn voimaantulon yhteydessä ja ii) tiedustella markkinatoimijoiden mielipidettä sekä säännellyn hinnan korottamisesta että uutta kapasiteettia koskevan monivuotisen sopimusjärjestelyn käyttöönotosta (28). |
| --- | --- |

(147)

Kyseisen aikataulun ansiosta voidaan i) tehdä säänneltyyn hintaan mahdollinen korotus uutta kapasiteettia koskevan monivuotisen sopimusjärjestelyn voimaantulon yhteydessä ja ii) tiedustella markkinatoimijoiden mielipidettä sekä säännellyn hinnan korottamisesta että uutta kapasiteettia koskevan monivuotisen sopimusjärjestelyn käyttöönotosta (28).

28

| (148) | Edellä ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn lisäksi komissio on jo todennut Ranskan viranomaisten kanssa käymissään keskusteluissa pelkäävänsä, ettei ARENH-hinnan ja energiamarkkinoilla sovellettavan sähköhinnan välinen ero eli spread voi toimia kapasiteetin implisiittisenä hintakattona, koska ARENH-tuote sisältää kapasiteettitakeet. |
| --- | --- |

(148)

Edellä ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn lisäksi komissio on jo todennut Ranskan viranomaisten kanssa käymissään keskusteluissa pelkäävänsä, ettei ARENH-hinnan ja energiamarkkinoilla sovellettavan sähköhinnan välinen ero eli spread voi toimia kapasiteetin implisiittisenä hintakattona, koska ARENH-tuote sisältää kapasiteettitakeet.

| (149) | Ranskan viranomaiset ovat vastanneet, että






  (1) | ARENH-tuotteeseen liittyvien kapasiteettitakeiden määrä on riittävän pieni verrattuna kapasiteettimarkkinoihin kokonaisuudessaan, eikä se näin ollen voi vaikuttaa muiden kapasiteettitakeiden hintaan; ja |
| --- | --- | --- |

(149)

Ranskan viranomaiset ovat vastanneet, että

(1)

ARENH-tuotteeseen liittyvien kapasiteettitakeiden määrä on riittävän pieni verrattuna kapasiteettimarkkinoihin kokonaisuudessaan, eikä se näin ollen voi vaikuttaa muiden kapasiteettitakeiden hintaan; ja

| (2) | nykyinen spread on suurin piirtein 10 euroa/MWh, mikä vastaa 87 600 euroa/MW:n suuruista kapasiteetin hintaa. Koska kapasiteetin säännellyksi hinnaksi on vahvistettu 20 000 euroa/MW/vuosi vuonna 2017, 40 000 euroa/MW/vuosi vuosina 2018–2019 ja 60 000 euroa/MW/vuosi vuonna 2020, ARENH ei ole nykyisin kilpailukykyinen tuote (29). |
| --- | --- |

(2)

nykyinen spread on suurin piirtein 10 euroa/MWh, mikä vastaa 87 600 euroa/MW:n suuruista kapasiteetin hintaa. Koska kapasiteetin säännellyksi hinnaksi on vahvistettu 20 000 euroa/MW/vuosi vuonna 2017, 40 000 euroa/MW/vuosi vuosina 2018–2019 ja 60 000 euroa/MW/vuosi vuonna 2020, ARENH ei ole nykyisin kilpailukykyinen tuote (29).

29

| (150) | Ne sitoutuvat kuitenkin tutkimaan markkinoiden toimivuudesta myöhemmin laadittavassa arvioinnissa, olisiko ARENH-tuotteen kapasiteettiosuudelle syytä hakea velkarahoitusta (”finansialisaatio”) (30), jotta kyseinen tuote ei häiritsisi kapasiteettimarkkinoiden vapaata hinnanmuodostusta. |
| --- | --- |

(150)

Ne sitoutuvat kuitenkin tutkimaan markkinoiden toimivuudesta myöhemmin laadittavassa arvioinnissa, olisiko ARENH-tuotteen kapasiteettiosuudelle syytä hakea velkarahoitusta (”finansialisaatio”) (30), jotta kyseinen tuote ei häiritsisi kapasiteettimarkkinoiden vapaata hinnanmuodostusta.

30

4.3.4   Komission muut väitteet

Komission muut väitteet

| (151) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 182 kappaleessa, että Ranskan on selvitettävä, miksei eräitä 12. huhtikuuta 2012 annetussa Ranskan kilpailuviranomaisen lausunnossa nro 12-A-09 esitetyistä mekanismin parannusehdotuksista ole hyväksytty. |
| --- | --- |

(151)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 182 kappaleessa, että Ranskan on selvitettävä, miksei eräitä 12. huhtikuuta 2012 annetussa Ranskan kilpailuviranomaisen lausunnossa nro 12-A-09 esitetyistä mekanismin parannusehdotuksista ole hyväksytty.

| (152) | Ranskan viranomaiset ovat selittäneet, että kun otetaan huomioon ehdotetut muutokset (eli tuottajien velvoittaminen ilmoittamaan tuotantolaitostensa käytettävyysennusteet, jotka perustuvat laitosten aiempaan käytettävyyteen, ja valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin suoran osallistumisen mahdollistavan mekanismin toteuttaminen) hyväksymättä jää vain kaksi Ranskan kilpailuviranomaisen ehdotusta:






  (1) | Olisi säädettävä, ettei sertifikaatteja myönnetä (uusiutuvan energian) ostovelvoitteen piiriin kuuluville laitoksille, koska niiden kokonaiskustannukset on jo sisällytetty niiden tuottaman sähkön syöttötariffeihin. |
| --- | --- | --- |

(152)

Ranskan viranomaiset ovat selittäneet, että kun otetaan huomioon ehdotetut muutokset (eli tuottajien velvoittaminen ilmoittamaan tuotantolaitostensa käytettävyysennusteet, jotka perustuvat laitosten aiempaan käytettävyyteen, ja valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin suoran osallistumisen mahdollistavan mekanismin toteuttaminen) hyväksymättä jää vain kaksi Ranskan kilpailuviranomaisen ehdotusta:

(1)

Olisi säädettävä, ettei sertifikaatteja myönnetä (uusiutuvan energian) ostovelvoitteen piiriin kuuluville laitoksille, koska niiden kokonaiskustannukset on jo sisällytetty niiden tuottaman sähkön syöttötariffeihin.

| (2) | Olisi varmistettava, etteivät vaihtoehtoiset sähköntoimittajat joudu siirtymävaiheessa järjestettävän ehdotuspyynnön rahoittajiksi. |
| --- | --- |

(2)

Olisi varmistettava, etteivät vaihtoehtoiset sähköntoimittajat joudu siirtymävaiheessa järjestettävän ehdotuspyynnön rahoittajiksi.

| (153) | Hylättyä ensimmäistä ehdotusta koskevilta osin viranomaiset ovat selittäneet, että ne olivat päättäneet hyväksyä ostovelvoitteen piiriin kuuluvien laitosten sertifioinnin kunnioittaakseen kapasiteettimekanismin markkinoiden laajuista luonnetta. Jotta voitaisiin välttää korvausten mahdollinen kasautuminen ostovelvoitteen piiriin kuuluville laitoksille, on päätetty, että velvoiteostajat ovat vastuussa tällaisten laitosten sertifioinnista, ja koska niihin liittyvät kapasiteettitakeet ovat velvoiteostajien hallussa, kapasiteetin myynnistä saatavat tulot vähennetään velvoiteostajien saamasta korvauksesta. |
| --- | --- |

(153)

Hylättyä ensimmäistä ehdotusta koskevilta osin viranomaiset ovat selittäneet, että ne olivat päättäneet hyväksyä ostovelvoitteen piiriin kuuluvien laitosten sertifioinnin kunnioittaakseen kapasiteettimekanismin markkinoiden laajuista luonnetta. Jotta voitaisiin välttää korvausten mahdollinen kasautuminen ostovelvoitteen piiriin kuuluville laitoksille, on päätetty, että velvoiteostajat ovat vastuussa tällaisten laitosten sertifioinnista, ja koska niihin liittyvät kapasiteettitakeet ovat velvoiteostajien hallussa, kapasiteetin myynnistä saatavat tulot vähennetään velvoiteostajien saamasta korvauksesta.

| (154) | Hylättyä toista ehdotusta koskevilta osin viranomaiset ovat selittäneet, että siirtymävaiheen ehdotuspyyntö on päätetty jättää järjestämättä, joten vaihtoehtoisille sähköntoimittajille ei aiheudu mitään kustannuksia. Ne maksavat kuitenkin järjestelyn kustannuksia tulevaisuudessa, koska nykyinen turvajärjestely (fall-back tender) kumotaan ja korvataan monivuotisella sopimusjärjestelyllä asetuksen muuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(154)

Hylättyä toista ehdotusta koskevilta osin viranomaiset ovat selittäneet, että siirtymävaiheen ehdotuspyyntö on päätetty jättää järjestämättä, joten vaihtoehtoisille sähköntoimittajille ei aiheudu mitään kustannuksia. Ne maksavat kuitenkin järjestelyn kustannuksia tulevaisuudessa, koska nykyinen turvajärjestely (fall-back tender) kumotaan ja korvataan monivuotisella sopimusjärjestelyllä asetuksen muuttamisen jälkeen.

fall-back tender

4.4   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

4.4.1   Kulutuksen yliarvioiminen

Kulutuksen yliarvioiminen

4.4.1.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (155) | Tätä kohtaa koskevat kolmansien osapuolten huomautukset on koottu 4.3.3.1 jaksoon. |
| --- | --- |

(155)

Tätä kohtaa koskevat kolmansien osapuolten huomautukset on koottu 4.3.3.1 jaksoon.

Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (156) | Tätä koskevat Ranskan huomautukset esitetään johdanto-osan 139 kappaleessa. |
| --- | --- |

(156)

Tätä koskevat Ranskan huomautukset esitetään johdanto-osan 139 kappaleessa.

| (157) | Kyseisistä huomautuksista riippumatta viranomaiset ehdottavat, että RTE velvoitetaan tarjoamaan vaihtoehtoisille sähköntoimittajille apua kapasiteettivelvoitteen laskennassa, kuten johdanto-osan 140 kappaleessa selostetaan. |
| --- | --- |

(157)

Kyseisistä huomautuksista riippumatta viranomaiset ehdottavat, että RTE velvoitetaan tarjoamaan vaihtoehtoisille sähköntoimittajille apua kapasiteettivelvoitteen laskennassa, kuten johdanto-osan 140 kappaleessa selostetaan.

4.4.2   Läpinäkyvyyden puute kapasiteettihinnan määrittämisessä

Läpinäkyvyyden puute kapasiteettihinnan määrittämisessä

4.4.2.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (158) | Valtaosa vastaajista (13) valittaa puutteellista tiedonsaantia kahdenkeskisistä liiketoimista ja varsinkin konserninsisäisistä liiketoimista, vaikka suurin osa liiketoimista olisi monien vastaajien mielestä tehtävä tässä muodossa. Yksi vastaajista korosti jälleen, että tämäntyyppiset ongelmat voitaisiin välttää keskitetyllä kapasiteettimekanismilla. |
| --- | --- |

(158)

Valtaosa vastaajista (13) valittaa puutteellista tiedonsaantia kahdenkeskisistä liiketoimista ja varsinkin konserninsisäisistä liiketoimista, vaikka suurin osa liiketoimista olisi monien vastaajien mielestä tehtävä tässä muodossa. Yksi vastaajista korosti jälleen, että tämäntyyppiset ongelmat voitaisiin välttää keskitetyllä kapasiteettimekanismilla.

| (159) | Vakiintuneen toiminnanharjoittajan mielestä mekanismi tarjoaa nykymuodossaan riittävät takeet siitä, että (myös konserninsisäiset) liiketoimet ovat läpinäkyviä, muun muassa seuraavista syistä:






  (1) | velvoite pitää kapasiteettitaerekisterissä erilliskirjanpitoa (erilliset tilit kapasiteetin tarjoajia ja sähköntoimittajia varten); ja |
| --- | --- | --- |

(159)

Vakiintuneen toiminnanharjoittajan mielestä mekanismi tarjoaa nykymuodossaan riittävät takeet siitä, että (myös konserninsisäiset) liiketoimet ovat läpinäkyviä, muun muassa seuraavista syistä:

(1)

velvoite pitää kapasiteettitaerekisterissä erilliskirjanpitoa (erilliset tilit kapasiteetin tarjoajia ja sähköntoimittajia varten); ja

| (2) | velvoite toimia läpinäkyvästi suhteissa CRE:hen ja sisäisten liiketoimien kuuluminen CRE:n valvontaan. |
| --- | --- |

(2)

velvoite toimia läpinäkyvästi suhteissa CRE:hen ja sisäisten liiketoimien kuuluminen CRE:n valvontaan.

4.4.2.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (160) | Ranskan viranomaiset mainitsevat myös vakiintuneen toiminnanharjoittajan esiin tuomat takeet (joita käsitellään johdanto-osan 160 kappaleessa). Viranomaiset täsmentävät niin ikään, että koska sähköntoimittajien on mukauduttava asiakaskuntansa kehitykseen, olisi ehkä hyvä, että markkinatoimijat voisivat säännöllisin väliajoin järjestettävien huutokauppojen ohella tehdä edelleen myös kahdenkeskisiä kauppoja. Jatkuviin kauppoihin perustuva mekanismi takaisi tällaisen joustavuuden sekä liiketoimien ja hintojen julkisuuden ja auttaisi vähentämään markkinatoimijoiden tiedoissa ilmeneviä eroja. Osallistuminen tällaiseen mekanismiin olisi kuitenkin kallista etenkin jokseenkin pienimuotoista toimintaa harjoittaville sähköntoimittajille. Ranskan viranomaiset ehdottavatkin, että mahdollisuus kahdenkeskisiin liiketoimiin säilytetään: ne täydentävät säänneltyjä markkinoita, joilla jokaisen liiketoimen hinta julkistetaan. |
| --- | --- |

(160)

Ranskan viranomaiset mainitsevat myös vakiintuneen toiminnanharjoittajan esiin tuomat takeet (joita käsitellään johdanto-osan 160 kappaleessa). Viranomaiset täsmentävät niin ikään, että koska sähköntoimittajien on mukauduttava asiakaskuntansa kehitykseen, olisi ehkä hyvä, että markkinatoimijat voisivat säännöllisin väliajoin järjestettävien huutokauppojen ohella tehdä edelleen myös kahdenkeskisiä kauppoja. Jatkuviin kauppoihin perustuva mekanismi takaisi tällaisen joustavuuden sekä liiketoimien ja hintojen julkisuuden ja auttaisi vähentämään markkinatoimijoiden tiedoissa ilmeneviä eroja. Osallistuminen tällaiseen mekanismiin olisi kuitenkin kallista etenkin jokseenkin pienimuotoista toimintaa harjoittaville sähköntoimittajille. Ranskan viranomaiset ehdottavatkin, että mahdollisuus kahdenkeskisiin liiketoimiin säilytetään: ne täydentävät säänneltyjä markkinoita, joilla jokaisen liiketoimen hinta julkistetaan.

| (161) | Ne ehdottavat kuitenkin myös lisätakeita, joilla voidaan lisätä kapasiteettikauppojen läpinäkyvyyttä ja edustavuutta. |
| --- | --- |

(161)

Ne ehdottavat kuitenkin myös lisätakeita, joilla voidaan lisätä kapasiteettikauppojen läpinäkyvyyttä ja edustavuutta.

| (162) | Mekanismissa edellytetään jo nyt, että EPEX Spot -markkinapaikoilla järjestettävien huutokauppojen hinnat julkistetaan. Jotta kahdenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä toteutetut liiketoimet vastaisivat läpinäkyvyydeltään tällaisia huutokauppoja, Ranskan viranomaiset ehdottavat, että kaikille toimijoille annetaan oikeus käyttää (anonyymeiksi tehtyjen) kahdenkeskisten liiketoimien rekisteriä, jolloin voidaan varmistaa niiden määrällisten tietojen ja hintojen julkisuus ja samalla taata, että toimijat pysyvät nimettöminä. Asianomaiset osapuolet voivat tällöin ottaa tällaiset tiedot huomioon, kun ne laativat osto- ja myyntistrategioita säänneltyjä huutokauppoja varten. |
| --- | --- |

(162)

Mekanismissa edellytetään jo nyt, että EPEX Spot -markkinapaikoilla järjestettävien huutokauppojen hinnat julkistetaan. Jotta kahdenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä toteutetut liiketoimet vastaisivat läpinäkyvyydeltään tällaisia huutokauppoja, Ranskan viranomaiset ehdottavat, että kaikille toimijoille annetaan oikeus käyttää (anonyymeiksi tehtyjen) kahdenkeskisten liiketoimien rekisteriä, jolloin voidaan varmistaa niiden määrällisten tietojen ja hintojen julkisuus ja samalla taata, että toimijat pysyvät nimettöminä. Asianomaiset osapuolet voivat tällöin ottaa tällaiset tiedot huomioon, kun ne laativat osto- ja myyntistrategioita säänneltyjä huutokauppoja varten.

| (163) | Huutokauppoja myös lisätään. Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet parantamaan säänneltyjen huutokauppojen markkinalikviditeettiä lisäämällä ensimmäistä toimitusvuotta edeltävän neljän vuoden aikana järjestettävien huutokauppojen määrän 15:een eli lisäämällä yhden uuden huutokaupan toimitusvuodelle TV – 4, neljä toimitusvuodelle TV – 3, neljä toimitusvuodelle TV – 2 ja kuusi toimitusvuodelle TV – 1. Mekanismin alkuperäisessä versiossa Ranskan viranomaiset olivat varautuneet vain kymmeneen huutokauppaan, jotka olisi porrastettu toimitusvuotta edeltävälle kolmelle vuodelle. |
| --- | --- |

(163)

Huutokauppoja myös lisätään. Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet parantamaan säänneltyjen huutokauppojen markkinalikviditeettiä lisäämällä ensimmäistä toimitusvuotta edeltävän neljän vuoden aikana järjestettävien huutokauppojen määrän 15:een eli lisäämällä yhden uuden huutokaupan toimitusvuodelle TV – 4, neljä toimitusvuodelle TV – 3, neljä toimitusvuodelle TV – 2 ja kuusi toimitusvuodelle TV – 1. Mekanismin alkuperäisessä versiossa Ranskan viranomaiset olivat varautuneet vain kymmeneen huutokauppaan, jotka olisi porrastettu toimitusvuotta edeltävälle kolmelle vuodelle.

| (164) | Lisäksi Ranskan viranomaiset sitoutuvat siihen, että sääntelykehyksessä asetetaan tietyille kapasiteetin tarjoajille velvoite tarjota sertifikaattejaan markkinoilla seuraavan kaavan perusteella:






  (1) | TV – 4: 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta; |
| --- | --- | --- |

(164)

Lisäksi Ranskan viranomaiset sitoutuvat siihen, että sääntelykehyksessä asetetaan tietyille kapasiteetin tarjoajille velvoite tarjota sertifikaattejaan markkinoilla seuraavan kaavan perusteella:

(1)

TV – 4: 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta;

| (2) | TV – 3: joko 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta tai 25 prosenttia sertifioidun kapasiteetin myymättömästä määrästä sen mukaan, kumpi määrä on suurempi; |
| --- | --- |

(2)

TV – 3: joko 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta tai 25 prosenttia sertifioidun kapasiteetin myymättömästä määrästä sen mukaan, kumpi määrä on suurempi;

| (3) | TV – 2: joko 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta tai 50 prosenttia sertifioidun kapasiteetin myymättömästä määrästä sen mukaan, kumpi määrä on suurempi; |
| --- | --- |

(3)

TV – 2: joko 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta tai 50 prosenttia sertifioidun kapasiteetin myymättömästä määrästä sen mukaan, kumpi määrä on suurempi;

| (4) | TV – 1: joko 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta tai 100 prosenttia sertifioidun kapasiteetin myymättömästä määrästä sen mukaan, kumpi määrä on suurempi; |
| --- | --- |

(4)

TV – 1: joko 25 prosenttia sertifioidusta kapasiteettitasosta tai 100 prosenttia sertifioidun kapasiteetin myymättömästä määrästä sen mukaan, kumpi määrä on suurempi;

| (165) | Tämä velvoite koskee sertifiointialueen tasevastaavia, joilla on hallussaan 3 GW:n kynnysarvon ylittävä määrä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(165)

Tämä velvoite koskee sertifiointialueen tasevastaavia, joilla on hallussaan 3 GW:n kynnysarvon ylittävä määrä kapasiteettia.

4.4.3   Joidenkin kapasiteetin tarjoajalajien sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

Joidenkin kapasiteetin tarjoajalajien sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

| (166) | Kolmansien osapuolten ja Ranskan viranomaisten huomautuksia joustokapasiteetin eri lajien mahdollisesta syrjinnästä käsitellään 4.3.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(166)

Kolmansien osapuolten ja Ranskan viranomaisten huomautuksia joustokapasiteetin eri lajien mahdollisesta syrjinnästä käsitellään 4.3.1 jaksossa.

| (167) | Asianomaisten huomautukset ja Ranskan viranomaisten ehdotukset toimenpiteiksi, joilla voidaan korjata muun muassa valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin ja uusien investointien sulkemista mekanismin ulkopuolelle koskevat ongelmat, esitetään 4.3.3 jaksossa. |
| --- | --- |

(167)

Asianomaisten huomautukset ja Ranskan viranomaisten ehdotukset toimenpiteiksi, joilla voidaan korjata muun muassa valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin ja uusien investointien sulkemista mekanismin ulkopuolelle koskevat ongelmat, esitetään 4.3.3 jaksossa.

4.4.4   EDF:n markkinavoima

EDF:n markkinavoima

4.4.4.1   Riski kapasiteetin pidättämisestä itsellään

Riski kapasiteetin pidättämisestä itsellään

Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (168) | Kolme neljännestä menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia esittäneistä tahoista mainitsee nimenomaisesti riskin, että toimijat voivat Ranskan mekanismissa pidättää kapasiteetin itsellään. |
| --- | --- |

(168)

Kolme neljännestä menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia esittäneistä tahoista mainitsee nimenomaisesti riskin, että toimijat voivat Ranskan mekanismissa pidättää kapasiteetin itsellään.

| (169) | Eräs ranskalainen teollisuuskäyttäjien yhdistys pelkää, että EDF:n intressinä on vaikuttaa korottavasti markkinoiden viitehintaan ja myydä kapasiteetin ylijäämä toimitusvuoden jälkeen, koska






  (1) | tällaisessa tapauksessa sakko, jonka EDF maksaa tasepoikkeamasta, on paljon pienempi kuin suhteellisen korkeasta markkinoiden viitehinnasta saatavat tulot; ja |
| --- | --- | --- |

(169)

Eräs ranskalainen teollisuuskäyttäjien yhdistys pelkää, että EDF:n intressinä on vaikuttaa korottavasti markkinoiden viitehintaan ja myydä kapasiteetin ylijäämä toimitusvuoden jälkeen, koska

(1)

tällaisessa tapauksessa sakko, jonka EDF maksaa tasepoikkeamasta, on paljon pienempi kuin suhteellisen korkeasta markkinoiden viitehinnasta saatavat tulot; ja

| (2) | kapasiteettikustannus laskutetaan valtaosalta kuluttajista markkinoiden viitehinnan perusteella, ja se heijastuu siten niihin. |
| --- | --- |

(2)

kapasiteettikustannus laskutetaan valtaosalta kuluttajista markkinoiden viitehinnan perusteella, ja se heijastuu siten niihin.

| (170) | Eräs vaihtoehtoinen sähköntoimittaja huomauttaa, että säännellyt huutokaupat eivät todennäköisesti edusta kovinkaan hyvin mekanismissa tehtyjä kauppoja (sähköntoimittajilla on houkutus valita kahdenkeskiset liiketoimet välttääkseen etukäteen suoritettavat käteismaksut), eikä markkinoiden viitehinnassa myöskään oteta huomioon toimitusvuoden aikana ja sen jälkeen toteutettuja liiketoimia, mikä saattaa heikentää entisestään taseselvitysmekanismin ennalta ehkäisevää vaikutusta ja kannustaa siten kapasiteetin haltijoita strategioihin, joilla ne pyrkivät pidättämään kapasiteetin itsellään. |
| --- | --- |

(170)

Eräs vaihtoehtoinen sähköntoimittaja huomauttaa, että säännellyt huutokaupat eivät todennäköisesti edusta kovinkaan hyvin mekanismissa tehtyjä kauppoja (sähköntoimittajilla on houkutus valita kahdenkeskiset liiketoimet välttääkseen etukäteen suoritettavat käteismaksut), eikä markkinoiden viitehinnassa myöskään oteta huomioon toimitusvuoden aikana ja sen jälkeen toteutettuja liiketoimia, mikä saattaa heikentää entisestään taseselvitysmekanismin ennalta ehkäisevää vaikutusta ja kannustaa siten kapasiteetin haltijoita strategioihin, joilla ne pyrkivät pidättämään kapasiteetin itsellään.

| (171) | Kyseinen sähköntoimittaja ehdottaa kolmea korjaustoimenpidettä, joilla kapasiteetin tarjoajia voidaan paremmin kannustaa luopumaan kapasiteetin pidättämisestä itsellään:






  (1) | tarkistetaan markkinoiden viitehinnan peruste; |
| --- | --- | --- |

(171)

Kyseinen sähköntoimittaja ehdottaa kolmea korjaustoimenpidettä, joilla kapasiteetin tarjoajia voidaan paremmin kannustaa luopumaan kapasiteetin pidättämisestä itsellään:

(1)

tarkistetaan markkinoiden viitehinnan peruste;

| (2) | vahvistetaan taseselvitysmekanismin ennalta ehkäisevää luonnetta; ja |
| --- | --- |

(2)

vahvistetaan taseselvitysmekanismin ennalta ehkäisevää luonnetta; ja

| (3) | poistetaan turvajärjestely (fall back tender), koska se saattaa kannustaa toimijoita ottamaan käyttöön strategian, jolla ne pyrkivät pidättämään kapasiteetin itsellään. |
| --- | --- |

(3)

poistetaan turvajärjestely (fall back tender), koska se saattaa kannustaa toimijoita ottamaan käyttöön strategian, jolla ne pyrkivät pidättämään kapasiteetin itsellään.

)

| (172) | Vaihtoehtoisten sähköntoimittajien ja -tuottajien yhdistys (Association des fournisseurs et producteurs alternatifs, AFIEG) arvostelee vaihtoehtoa, jossa kapasiteetin voi tasapainottaa ilmaiseksi ennen toimitusvuotta, koska se mahdollistaa yhdistyksen mielestä ydinvoimaloiden käytettävyydellä keinottelun ja siten keinotekoisen kapasiteettivajeen tai ylikapasiteetin luomisen. |
| --- | --- |

(172)

Vaihtoehtoisten sähköntoimittajien ja -tuottajien yhdistys (Association des fournisseurs et producteurs alternatifs, AFIEG) arvostelee vaihtoehtoa, jossa kapasiteetin voi tasapainottaa ilmaiseksi ennen toimitusvuotta, koska se mahdollistaa yhdistyksen mielestä ydinvoimaloiden käytettävyydellä keinottelun ja siten keinotekoisen kapasiteettivajeen tai ylikapasiteetin luomisen.

Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (173) | Menettelyn aloittamista koskevaa päätöksen saaman vastakaiun vuoksi Ranskan viranomaiset ovat tuoneet ilmi halunsa parantaa järjestelyä vähentääkseen markkinavoiman väärinkäytön riskin minimiin. |
| --- | --- |

(173)

Menettelyn aloittamista koskevaa päätöksen saaman vastakaiun vuoksi Ranskan viranomaiset ovat tuoneet ilmi halunsa parantaa järjestelyä vähentääkseen markkinavoiman väärinkäytön riskin minimiin.

| (174) | Ne sitoutuvat etenkin velvoittamaan kapasiteetin tarjoajat sertifioimaan tarkasti etukäteen koko käytettävissä olevan kapasiteettinsa, ja ne ovat rajoittaneet kapasiteetin tarjoajien sertifiointimahdollisuuksia vahvistamalla historiallisille viitearvoille rajat (ns. tunneli, ks. kaavio 9). Kaikki poikkeamat tästä hyväksyttävyysvälistä on perusteltava RTE:lle ja sääntelyviranomaiselle.

  Kaavio 9


  Esimerkki ”sertifiointitunnelista”





  Viitearvo
  Hyväksyttävyysväli
  - X %
  – X %
  KAKSI MÄÄRITETTÄVÄÄ PARAMETRIA

  Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016. |
| --- | --- |

(174)

Ne sitoutuvat etenkin velvoittamaan kapasiteetin tarjoajat sertifioimaan tarkasti etukäteen koko käytettävissä olevan kapasiteettinsa, ja ne ovat rajoittaneet kapasiteetin tarjoajien sertifiointimahdollisuuksia vahvistamalla historiallisille viitearvoille rajat (ns. tunneli, ks. kaavio 9). Kaikki poikkeamat tästä hyväksyttävyysvälistä on perusteltava RTE:lle ja sääntelyviranomaiselle.

Kaavio 9

Kaavio 9

Esimerkki ”sertifiointitunnelista”

Esimerkki ”sertifiointitunnelista”

Viitearvo

Hyväksyttävyysväli

- X %

– X %

KAKSI MÄÄRITETTÄVÄÄ PARAMETRIA

Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 9. syyskuuta 2016.

Lähde

| (175) | Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet tarkistamaan tasapainottamistavat kannustaakseen kapasiteetin tarjoajia hankkimaan mahdollisimman tarkkoihin tietoihin perustuvan sertifioinnin. Ne ehdottavat, että ennen toimitusvuotta tehdyt kaikki yhteenlasketut merkittävät tasapainotukset johtavat seuraamukseen (jos ne ylittävät enintään 1 GW:n kynnysarvon; viranomaisten on vielä määriteltävä kynnysarvon tarkka taso markkinoilta saatavan palautteen perusteella, mutta kynnysarvo on joka tapauksessa enintään 1 GW). Seuraamus, jonka tarkoituksena on saada kapasiteetin tarjoajat luopumaan kapasiteettinsa ali- tai ylisertifioinnista, kasvaa asteittain taseselvitykseen saakka. Kapasiteetin tarjoajien on myös aloitettava tasapainottaminen heti saatuaan tiedon tapahtumasta, jonka vuoksi tuotantovälineiden käytettävyys poikkeaa niiden käytettävyysennusteista (esim. toiminnan keskeyttäminen, laitoksen lopullinen sulkeminen ja käytettävyyttä pitkäaikaisesti vähentävät vauriot). |
| --- | --- |

(175)

Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet tarkistamaan tasapainottamistavat kannustaakseen kapasiteetin tarjoajia hankkimaan mahdollisimman tarkkoihin tietoihin perustuvan sertifioinnin. Ne ehdottavat, että ennen toimitusvuotta tehdyt kaikki yhteenlasketut merkittävät tasapainotukset johtavat seuraamukseen (jos ne ylittävät enintään 1 GW:n kynnysarvon; viranomaisten on vielä määriteltävä kynnysarvon tarkka taso markkinoilta saatavan palautteen perusteella, mutta kynnysarvo on joka tapauksessa enintään 1 GW). Seuraamus, jonka tarkoituksena on saada kapasiteetin tarjoajat luopumaan kapasiteettinsa ali- tai ylisertifioinnista, kasvaa asteittain taseselvitykseen saakka. Kapasiteetin tarjoajien on myös aloitettava tasapainottaminen heti saatuaan tiedon tapahtumasta, jonka vuoksi tuotantovälineiden käytettävyys poikkeaa niiden käytettävyysennusteista (esim. toiminnan keskeyttäminen, laitoksen lopullinen sulkeminen ja käytettävyyttä pitkäaikaisesti vähentävät vauriot).

| (176) | Viranomaiset ehdottavat myös taseselvitysmekanismiin muutosta, jonka tarkoituksena on estää markkinatoimijoita esittämästä minään ajankohtana negatiivisia tai positiivisia poikkeamia. Varsinkin kannustinkerroin ”k”, jota tasepoikkeamiin sovelletaan, kaksinkertaistetaan. Sitä myös korotetaan entisestään negatiivisten tasepoikkeamien ylittäessä enintään 1 GW:n kynnysarvon, ja hyvitys on entistä pienempi positiivisten tasepoikkeamien ylittäessä 1 GW:n kynnysarvon (viranomaisten on vielä määriteltävä kynnysarvojen tarkka taso markkinoilta saatavan palautteen perusteella, mutta kynnysarvo on joka tapauksessa enintään 1 GW). |
| --- | --- |

(176)

Viranomaiset ehdottavat myös taseselvitysmekanismiin muutosta, jonka tarkoituksena on estää markkinatoimijoita esittämästä minään ajankohtana negatiivisia tai positiivisia poikkeamia. Varsinkin kannustinkerroin ”k”, jota tasepoikkeamiin sovelletaan, kaksinkertaistetaan. Sitä myös korotetaan entisestään negatiivisten tasepoikkeamien ylittäessä enintään 1 GW:n kynnysarvon, ja hyvitys on entistä pienempi positiivisten tasepoikkeamien ylittäessä 1 GW:n kynnysarvon (viranomaisten on vielä määriteltävä kynnysarvojen tarkka taso markkinoilta saatavan palautteen perusteella, mutta kynnysarvo on joka tapauksessa enintään 1 GW).

| (177) | Ranskan viranomaiset ovat vastanneet erään vaihtoehtoisen sähköntoimittajan väitteeseen, että turvajärjestely (fall-back tender) voi kannustaa toimijoita ottamaan käyttöön strategioita, joilla ne pidättävät kapasiteetin itsellään. Ne vakuuttavat vastauksessaan, että kyseinen turvajärjestely kumotaan ja korvataan monivuotisella sopimusjärjestelyllä (joka esitetään tämän päätöksen johdanto-osan 131–138 kappaleessa). |
| --- | --- |

(177)

Ranskan viranomaiset ovat vastanneet erään vaihtoehtoisen sähköntoimittajan väitteeseen, että turvajärjestely (fall-back tender) voi kannustaa toimijoita ottamaan käyttöön strategioita, joilla ne pidättävät kapasiteetin itsellään. Ne vakuuttavat vastauksessaan, että kyseinen turvajärjestely kumotaan ja korvataan monivuotisella sopimusjärjestelyllä (joka esitetään tämän päätöksen johdanto-osan 131–138 kappaleessa).

| (178) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 146 ja 147 kappaleessa todetaan, Ranskan viranomaiset ehdottavat korotusta hintaeroja koskevan korvauksen enimmäismäärään; korvausta käytetään toimitusvarmuuden ollessa vakavasti uhattuna (eli kun negatiivinen tasepoikkeama on yhteensä yli 2 GW). Ehdotuksen mukaan hintakattoa (säänneltyä hintaa) korotetaan asteittain 20 000 eurosta/MW vuonna 2017 40 000 euroon/MW vuosina 2018 ja 2019 ja lopulta 60 000 euroon/MW vuonna 2020. Toimitusvuodesta 2021 alkaen Ranskan viranomaiset ajantasaistavat säännellyn hinnan vuosittain siten, että se vastaa arvoltaan markkinoilletulon kustannuksia (CONE) ja erityisesti yhdistetyn tai avoimen syklin kaasuvoimalasta aiheutuvia kustannuksia sellaisina kuin RTE on ne laskenut ja sääntelyviranomainen on ne hyväksynyt. |
| --- | --- |

(178)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 146 ja 147 kappaleessa todetaan, Ranskan viranomaiset ehdottavat korotusta hintaeroja koskevan korvauksen enimmäismäärään; korvausta käytetään toimitusvarmuuden ollessa vakavasti uhattuna (eli kun negatiivinen tasepoikkeama on yhteensä yli 2 GW). Ehdotuksen mukaan hintakattoa (säänneltyä hintaa) korotetaan asteittain 20 000 eurosta/MW vuonna 2017 40 000 euroon/MW vuosina 2018 ja 2019 ja lopulta 60 000 euroon/MW vuonna 2020. Toimitusvuodesta 2021 alkaen Ranskan viranomaiset ajantasaistavat säännellyn hinnan vuosittain siten, että se vastaa arvoltaan markkinoilletulon kustannuksia (CONE) ja erityisesti yhdistetyn tai avoimen syklin kaasuvoimalasta aiheutuvia kustannuksia sellaisina kuin RTE on ne laskenut ja sääntelyviranomainen on ne hyväksynyt.

4.4.5   Riski takeiden pidättämisestä itsellään

Riski takeiden pidättämisestä itsellään

4.4.5.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (179) | Neljää vastaajaa huolettaa erityisesti riski siitä, että toimijat pidättävät kapasiteettitakeet itsellään, tai ainakin riski taemarkkinoiden puutteellisesta likviditeetistä. |
| --- | --- |

(179)

Neljää vastaajaa huolettaa erityisesti riski siitä, että toimijat pidättävät kapasiteettitakeet itsellään, tai ainakin riski taemarkkinoiden puutteellisesta likviditeetistä.

| (180) | Vaihtoehtoisten sähköntoimittajien ja -tuottajien yhdistys AFIEG on huomauttanut, että vaikka mekanismi velvoittaa markkinatoimijat, joilla on ylimääräisiä takeita toimitusvuoden jälkeen (mutta ennen taseselvitystä), myymään ylijäämän huutokaupassa, tämä ei ehkäise riittävästi ennalta toimijoiden pyrkimystä pidättää takeet itsellään ennen toimitusvuotta (markkinoiden viitehinnan määrittämisessä huomioitu ajanjakso). |
| --- | --- |

(180)

Vaihtoehtoisten sähköntoimittajien ja -tuottajien yhdistys AFIEG on huomauttanut, että vaikka mekanismi velvoittaa markkinatoimijat, joilla on ylimääräisiä takeita toimitusvuoden jälkeen (mutta ennen taseselvitystä), myymään ylijäämän huutokaupassa, tämä ei ehkäise riittävästi ennalta toimijoiden pyrkimystä pidättää takeet itsellään ennen toimitusvuotta (markkinoiden viitehinnan määrittämisessä huomioitu ajanjakso).

ennen

| (181) | Vastaajat ovat tehneet ehdotuksia, joiden tarkoituksena on kannustaa toimijoita entistä enemmän pyrkimään tasapainoon ennen toimitusvuotta (markkinoiden viitehinnan perusteen tarkistaminen ja taseselvitysmekanismin ennalta ehkäisevän vaikutuksen vahvistaminen), minkä lisäksi ne ehdottavat lisäksi kahta toimenpidettä, joilla kapasiteettitakeiden saatavuutta voidaan parantaa:






  (1) | EDF velvoitetaan myymään takeensa jollakin tavalla edelleen (esimerkiksi ns. takeiden siirto-ohjelman välityksellä tai asettamalla se markkinatakaajan asemaan); tai |
| --- | --- | --- |

(181)

Vastaajat ovat tehneet ehdotuksia, joiden tarkoituksena on kannustaa toimijoita entistä enemmän pyrkimään tasapainoon ennen toimitusvuotta (markkinoiden viitehinnan perusteen tarkistaminen ja taseselvitysmekanismin ennalta ehkäisevän vaikutuksen vahvistaminen), minkä lisäksi ne ehdottavat lisäksi kahta toimenpidettä, joilla kapasiteettitakeiden saatavuutta voidaan parantaa:

(1)

EDF velvoitetaan myymään takeensa jollakin tavalla edelleen (esimerkiksi ns. takeiden siirto-ohjelman välityksellä tai asettamalla se markkinatakaajan asemaan); tai

| (2) | ARENH-tuotetta parannetaan seuraavasti: a) Otetaan käyttöön ARENH-kapasiteettituote. Tätä varten ARENH on jaettava kahdeksi erilliseksi tuotteeksi eli kapasiteetti- ja energiatuotteeksi, ja jokainen sähköntoimittaja voisi vapaasti merkitä itselleen jommankumman tuotteen tai molemmat yhtä aikaa. Tämän lisäksi tai vaihtoehtona b) tarkistetaan ylöspäin ARENH-energiatuotteeseen liitettävän kapasiteetin määrää (1,15 taetta/ARENH-MW). Ranskan viranomaiset ovat tältä osin korostaneet, että sähköntoimittajat ovat velvollisia tekemään julkisen myyntitarjouksen kaikista niiden omat tarpeet ylittävistä takeista. Niiden mielestä näin voitaneen välttää se mahdollisuus, että toimijat pidättävät kapasiteetin itsellään. Lisäksi ne toteavat, että osa vakiintuneen toiminnanharjoittajan hallussa olevista kapasiteettitakeista siirtyy ARENH:n välityksellä automaattisesti vaihtoehtoisille sähköntoimittajille ja että sääntelyviranomainen valvoo vastedeskin markkinavoiman mahdollista väärinkäyttöä. |
| --- | --- |

(2)

ARENH-tuotetta parannetaan seuraavasti: a) Otetaan käyttöön ARENH-kapasiteettituote. Tätä varten ARENH on jaettava kahdeksi erilliseksi tuotteeksi eli kapasiteetti- ja energiatuotteeksi, ja jokainen sähköntoimittaja voisi vapaasti merkitä itselleen jommankumman tuotteen tai molemmat yhtä aikaa. Tämän lisäksi tai vaihtoehtona b) tarkistetaan ylöspäin ARENH-energiatuotteeseen liitettävän kapasiteetin määrää (1,15 taetta/ARENH-MW). Ranskan viranomaiset ovat tältä osin korostaneet, että sähköntoimittajat ovat velvollisia tekemään julkisen myyntitarjouksen kaikista niiden omat tarpeet ylittävistä takeista. Niiden mielestä näin voitaneen välttää se mahdollisuus, että toimijat pidättävät kapasiteetin itsellään. Lisäksi ne toteavat, että osa vakiintuneen toiminnanharjoittajan hallussa olevista kapasiteettitakeista siirtyy ARENH:n välityksellä automaattisesti vaihtoehtoisille sähköntoimittajille ja että sääntelyviranomainen valvoo vastedeskin markkinavoiman mahdollista väärinkäyttöä.

4.4.5.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (182) | Tällaisten huolenilmausten vuoksi Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet tarkistamaan mekanismia johdanto-osan 165 ja 166 kappaleessa esitetyllä tavalla siten, että kapasiteetin tarjoajat velvoitetaan tarjoamaan tietty vähimmäismäärä takeita jokaisessa ennen toimitusvuotta järjestettävässä huutokauppasessiossa. Lisäksi järjestetään ylimääräisiä huutokauppoja johdanto-osan 164 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(182)

Tällaisten huolenilmausten vuoksi Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet tarkistamaan mekanismia johdanto-osan 165 ja 166 kappaleessa esitetyllä tavalla siten, että kapasiteetin tarjoajat velvoitetaan tarjoamaan tietty vähimmäismäärä takeita jokaisessa ennen toimitusvuotta järjestettävässä huutokauppasessiossa. Lisäksi järjestetään ylimääräisiä huutokauppoja johdanto-osan 164 kappaleessa esitetyllä tavalla.

4.4.6   Määräävässä asemassa olevan vakiintuneen toiminnanharjoittajan hintapainostusriski

Määräävässä asemassa olevan vakiintuneen toiminnanharjoittajan hintapainostusriski

4.4.6.1   Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (183) | Kaksi vastaajaa viittaa Ranskan kilpailuviranomaisen vuonna 2012 antamaan lausuntoon ja kantaa huolta vakiintuneen toiminnanharjoittajan tuotannon ja myynnin ristiintukemisesta (eli siitä, että kapasiteettitakeita myydään kilpailijoille tuotannon ja myynnin välillä sovellettavaa siirtohintaa korkeampaan hintaan, mikä johtaa kilpailijoiden sulkemiseen sähköntoimitusmarkkinoilta). Tällainen ristiintukeminen voi niiden mielestä aiheuttaa hintapainostusta vaihtoehtoiselle sähköntoimittajalle, jolla ei ole pääomahyödykkeitä, koska se joutuu kapasiteettivelvoitteensa täyttämiseksi hankkimaan takeet markkinoilta. |
| --- | --- |

(183)

Kaksi vastaajaa viittaa Ranskan kilpailuviranomaisen vuonna 2012 antamaan lausuntoon ja kantaa huolta vakiintuneen toiminnanharjoittajan tuotannon ja myynnin ristiintukemisesta (eli siitä, että kapasiteettitakeita myydään kilpailijoille tuotannon ja myynnin välillä sovellettavaa siirtohintaa korkeampaan hintaan, mikä johtaa kilpailijoiden sulkemiseen sähköntoimitusmarkkinoilta). Tällainen ristiintukeminen voi niiden mielestä aiheuttaa hintapainostusta vaihtoehtoiselle sähköntoimittajalle, jolla ei ole pääomahyödykkeitä, koska se joutuu kapasiteettivelvoitteensa täyttämiseksi hankkimaan takeet markkinoilta.

4.4.6.2   Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (184) | Mahdollisesta saalistushinnoittelusta (hintaruuvista, hintapainostuksesta) Ranskan viranomaiset ovat muistuttaneet, että Ranskan kilpailuviranomainen valvoo jo tällaisia kilpailun vastaisia menettelytapoja ja määrää niistä seuraamuksia. |
| --- | --- |

(184)

Mahdollisesta saalistushinnoittelusta (hintaruuvista, hintapainostuksesta) Ranskan viranomaiset ovat muistuttaneet, että Ranskan kilpailuviranomainen valvoo jo tällaisia kilpailun vastaisia menettelytapoja ja määrää niistä seuraamuksia.

| (185) | Jotta tällaiset menettelytavat olisi helpompi havaita, viranomaiset tiukentavat sääntöjä velvoittamalla vertikaalisesti integroituneet toimijat ilmoittamaan energia-alan sääntelykomitealle, millä menetelmällä ne ottavat kapasiteettitakeiden hinnan huomioon tarjouksissaan. |
| --- | --- |

(185)

Jotta tällaiset menettelytavat olisi helpompi havaita, viranomaiset tiukentavat sääntöjä velvoittamalla vertikaalisesti integroituneet toimijat ilmoittamaan energia-alan sääntelykomitealle, millä menetelmällä ne ottavat kapasiteettitakeiden hinnan huomioon tarjouksissaan.

| (186) | Ne myös täsmentävät säännöissä selvemmin, että vertikaalisesti integroituneet toimijat ovat velvollisia ilmoittamaan hinnan kaikille kapasiteettitakeita koskeville sisäisille liiketoimille. Näin poistetaan lainsäädännössä oleva aukko, joka mahdollistaa takeiden ilmaisen siirron. |
| --- | --- |

(186)

Ne myös täsmentävät säännöissä selvemmin, että vertikaalisesti integroituneet toimijat ovat velvollisia ilmoittamaan hinnan kaikille kapasiteettitakeita koskeville sisäisille liiketoimille. Näin poistetaan lainsäädännössä oleva aukko, joka mahdollistaa takeiden ilmaisen siirron.

| (187) | Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet myöntämään markkinatoimijoille täydet käyttöoikeudet kapasiteettitaerekisteriin, johon kahdenkeskiset liiketoimet kirjataan, ja takaamaan, että toimijat pysyvät siellä nimettöminä. |
| --- | --- |

(187)

Ranskan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet myöntämään markkinatoimijoille täydet käyttöoikeudet kapasiteettitaerekisteriin, johon kahdenkeskiset liiketoimet kirjataan, ja takaamaan, että toimijat pysyvät siellä nimettöminä.

4.5   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttäminen

4.5.1   Uuden tuotantokapasiteetin osallistumisen esteet

Uuden tuotantokapasiteetin osallistumisen esteet

| (188) | Uuden tuotantokapasiteetin osallistumista Ranskan kapasiteettimekanismiin koskevia kolmansien osapuolten huomautuksia sekä Ranskan viranomaisten kommentteja ja korjaustoimenpiteitä käsitellään 4.3.3 jaksossa. |
| --- | --- |

(188)

Uuden tuotantokapasiteetin osallistumista Ranskan kapasiteettimekanismiin koskevia kolmansien osapuolten huomautuksia sekä Ranskan viranomaisten kommentteja ja korjaustoimenpiteitä käsitellään 4.3.3 jaksossa.

| (189) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä joulukuuta 2015 päivätyssä vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, että ehdotetun mekanismin tarkoituksena ei ole välttämättä tuottaa uusia laajoja investointeja, jotka lisäisivät kokonaistuotantokapasiteettia, vaan pikemminkin taata tarvittavan kapasiteetin käytettävyys esimerkiksi talvisen kylmyysaallon aikana. |
| --- | --- |

(189)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä joulukuuta 2015 päivätyssä vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, että ehdotetun mekanismin tarkoituksena ei ole välttämättä tuottaa uusia laajoja investointeja, jotka lisäisivät kokonaistuotantokapasiteettia, vaan pikemminkin taata tarvittavan kapasiteetin käytettävyys esimerkiksi talvisen kylmyysaallon aikana.

| (190) | Ranskan viranomaiset myönsivät kuitenkin, että mekanismin on mahdollistettava uuden tuotantokapasiteetin kilpaileminen olemassa olevan tuotantokapasiteetin kanssa ja että markkinatulokkaita varten tarvitaan kilpailua helpottavat vakaammat puitteet. Tämän ongelman korjaamiseksi on ehdotettu kahta uutta tekijää:






  (1) | Säänneltyä hintaa korotetaan ajan mittaan asteittain ensin vuoden 2017 hinnasta eli 20 000 eurosta/MW 40 000 euroon/MW toimitusvuosina 2018 ja 2019 ja lopulta 60 000 euroon/MW toimitusvuonna 2020, kuten johdanto-osan 146–148 kappaleessa kuvataan. Toimitusvuodesta 2021 alkaen viranomaiset tarkistavat säänneltyä hintaa vuosittain siten, että se vastaa arvoltaan markkinoilletulon kustannuksia (CONE) ja erityisesti yhdistetyn tai avoimen syklin kaasuvoimalasta aiheutuvia kustannuksia sellaisina kuin RTE on ne laskenut ja sääntelyviranomainen on ne hyväksynyt. |
| --- | --- | --- |

(190)

Ranskan viranomaiset myönsivät kuitenkin, että mekanismin on mahdollistettava uuden tuotantokapasiteetin kilpaileminen olemassa olevan tuotantokapasiteetin kanssa ja että markkinatulokkaita varten tarvitaan kilpailua helpottavat vakaammat puitteet. Tämän ongelman korjaamiseksi on ehdotettu kahta uutta tekijää:

(1)

Säänneltyä hintaa korotetaan ajan mittaan asteittain ensin vuoden 2017 hinnasta eli 20 000 eurosta/MW 40 000 euroon/MW toimitusvuosina 2018 ja 2019 ja lopulta 60 000 euroon/MW toimitusvuonna 2020, kuten johdanto-osan 146–148 kappaleessa kuvataan. Toimitusvuodesta 2021 alkaen viranomaiset tarkistavat säänneltyä hintaa vuosittain siten, että se vastaa arvoltaan markkinoilletulon kustannuksia (CONE) ja erityisesti yhdistetyn tai avoimen syklin kaasuvoimalasta aiheutuvia kustannuksia sellaisina kuin RTE on ne laskenut ja sääntelyviranomainen on ne hyväksynyt.

| (2) | Toteutetaan johdanto-osan 131–138 kappaleessa kuvattu, uutta tuotantokapasiteettia koskeva monivuotinen CFD-hinnanerosopimusten järjestelmä. |
| --- | --- |

(2)

Toteutetaan johdanto-osan 131–138 kappaleessa kuvattu, uutta tuotantokapasiteettia koskeva monivuotinen CFD-hinnanerosopimusten järjestelmä.

4.5.2   Implisiittisen ja eksplisiittisen joustokapasiteetin tarjoajien välinen syrjintä

Implisiittisen ja eksplisiittisen joustokapasiteetin tarjoajien välinen syrjintä

| (191) | Tätä kohtaa koskevia kolmansien osapuolten ja Ranskan viranomaisten huomautuksia käsitellään 4.3.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(191)

Tätä kohtaa koskevia kolmansien osapuolten ja Ranskan viranomaisten huomautuksia käsitellään 4.3.1 jaksossa.

4.5.3   Ulkomaisen kapasiteetin suora osallistuminen

Ulkomaisen kapasiteetin suora osallistuminen

| (192) | Ulkomaisen kapasiteetin suoraa osallistumista Ranskan kapasiteettimekanismiin koskevia kolmansien osapuolten huomautuksia sekä Ranskan viranomaisten huomautuksia ja korjaustoimenpiteitä käsitellään 4.3.2 jaksossa. |
| --- | --- |

(192)

Ulkomaisen kapasiteetin suoraa osallistumista Ranskan kapasiteettimekanismiin koskevia kolmansien osapuolten huomautuksia sekä Ranskan viranomaisten huomautuksia ja korjaustoimenpiteitä käsitellään 4.3.2 jaksossa.

| (193) | Ranskan viranomaiset ehdottivat vastauksena komission ja kolmansien osapuolten esiintuomiin ongelmiin hybridimallia, jossa myönnetyt yhteenliitäntäluvat mahdollistaisivat Ranskan rajanaapureina olevissa jäsenvaltioissa sijaitsevan tuotanto- ja joustokapasiteetin osallistumisen mekanismiin, kuten johdanto-osan 119–125 kappaleessa todetaan. Ranskan viranomaiset katsovat, että tämä lähestymistapa on niiden periaatteiden mukainen, jotka on esitetty Euroopan komission kapasiteettimekanismeja koskevaan toimialatutkintaan liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteessä 2. |
| --- | --- |

(193)

Ranskan viranomaiset ehdottivat vastauksena komission ja kolmansien osapuolten esiintuomiin ongelmiin hybridimallia, jossa myönnetyt yhteenliitäntäluvat mahdollistaisivat Ranskan rajanaapureina olevissa jäsenvaltioissa sijaitsevan tuotanto- ja joustokapasiteetin osallistumisen mekanismiin, kuten johdanto-osan 119–125 kappaleessa todetaan. Ranskan viranomaiset katsovat, että tämä lähestymistapa on niiden periaatteiden mukainen, jotka on esitetty Euroopan komission kapasiteettimekanismeja koskevaan toimialatutkintaan liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteessä 2.

4.5.4   Erot vakiintuneen toiminnanharjoittajan ja sen nykyisten ja potentiaalisten kilpailijoiden tiedoissa

Erot vakiintuneen toiminnanharjoittajan ja sen nykyisten ja potentiaalisten kilpailijoiden tiedoissa

4.5.4.1   Sähköntoimittajien vaikeus ennustaa asiakassalkkujensa kehitystä pitkälle tulevaisuuteen

Sähköntoimittajien vaikeus ennustaa asiakassalkkujensa kehitystä pitkälle tulevaisuuteen

Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (194) | Tätä kohtaa koskevat kolmansien osapuolten huomautukset on koottu 4.3.3.1 jaksoon. |
| --- | --- |

(194)

Tätä kohtaa koskevat kolmansien osapuolten huomautukset on koottu 4.3.3.1 jaksoon.

Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (195) | Tätä koskevat Ranskan huomautukset esitetään johdanto-osan 139 kappaleessa. |
| --- | --- |

(195)

Tätä koskevat Ranskan huomautukset esitetään johdanto-osan 139 kappaleessa.

| (196) | Ranskan viranomaisten viimeinen ehdotus on auttaa sähköntoimittajia arvioimaan paremmin tulevia asiakassalkkujaan ja luoda tälle tuelle sääntöihin selkeät puitteet, kuten johdanto-osan 140 kappaleessa on selitetty. |
| --- | --- |

(196)

Ranskan viranomaisten viimeinen ehdotus on auttaa sähköntoimittajia arvioimaan paremmin tulevia asiakassalkkujaan ja luoda tälle tuelle sääntöihin selkeät puitteet, kuten johdanto-osan 140 kappaleessa on selitetty.

4.5.4.2   Läpinäkyvyyden puute kapasiteettihinnan määrittämisessä

Läpinäkyvyyden puute kapasiteettihinnan määrittämisessä

Asianomaisten huomautukset

Asianomaisten huomautukset

| (197) | Tätä kohtaa koskevia kolmansien osapuolten huomautuksia käsitellään johdanto-osan 159 ja 160 kappaleessa. |
| --- | --- |

(197)

Tätä kohtaa koskevia kolmansien osapuolten huomautuksia käsitellään johdanto-osan 159 ja 160 kappaleessa.

Ranskan huomautukset

Ranskan huomautukset

| (198) | Viimeinen tätä kohtaa koskeva ehdotus on tarjota sähköntoimittajille joustavuutta mahdollistamalla kahdenkeskinen kaupankäynti siten, että samalla varmistetaan säännellyn markkinapaikan likviditeetti ja kahdenkeskisen kaupan läpinäkyvyys, kuten 4.4.2 jaksossa on kerrottu. |
| --- | --- |

(198)

Viimeinen tätä kohtaa koskeva ehdotus on tarjota sähköntoimittajille joustavuutta mahdollistamalla kahdenkeskinen kaupankäynti siten, että samalla varmistetaan säännellyn markkinapaikan likviditeetti ja kahdenkeskisen kaupan läpinäkyvyys, kuten 4.4.2 jaksossa on kerrottu.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

5.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (199) | Komissio oli jo todennut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 143 kappaleessa, että mekanismi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(199)

Komissio oli jo todennut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 143 kappaleessa, että mekanismi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.1.1   Toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö

Toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö

| (200) | Ranskan kapasiteettimekanismiin mahdollisesti liittyvien valtion varojen osalta todetaan, että Ranskan viranomaiset myöntävät kapasiteettitakeet kapasiteetin tarjoajille veloituksetta. Lisäksi ne luovat näille takeille markkinat määräämällä sähköntoimittajille kiintiövelvoitteen, joka liittyy niiden asiakkaiden kysyntähuippuihin. Näin ollen ne luovat sertifikaateille kysyntää ja sen myötä arvoa. Sen sijaan, että sertifikaatteja myytäisiin tai huutokaupattaisiin kapasiteetin tarjoajille, valtio myöntää ne niille maksutta ja siis luopuu julkisista varoista. |
| --- | --- |

(200)

Ranskan kapasiteettimekanismiin mahdollisesti liittyvien valtion varojen osalta todetaan, että Ranskan viranomaiset myöntävät kapasiteettitakeet kapasiteetin tarjoajille veloituksetta. Lisäksi ne luovat näille takeille markkinat määräämällä sähköntoimittajille kiintiövelvoitteen, joka liittyy niiden asiakkaiden kysyntähuippuihin. Näin ollen ne luovat sertifikaateille kysyntää ja sen myötä arvoa. Sen sijaan, että sertifikaatteja myytäisiin tai huutokaupattaisiin kapasiteetin tarjoajille, valtio myöntää ne niille maksutta ja siis luopuu julkisista varoista.

| (201) | Ranskan viranomaiset tai kolmannet osapuolet eivät ole esittäneet väitteitä, jotka kyseenalaistaisivat tämän analyysin. |
| --- | --- |

(201)

Ranskan viranomaiset tai kolmannet osapuolet eivät ole esittäneet väitteitä, jotka kyseenalaistaisivat tämän analyysin.

| (202) | Komissio on sitä vastoin sittemmin hyväksynyt vielä yhden päätöksen, jossa vahvistetaan, että uusiutuvista energialähteistä energiaa tuottavien voimalaitosten sertifiointiin perustuva tukijärjestelmä on valtiontukea (31). On syytä huomata, että tässä tapauksessa vihreille sertifikaateille ei ollut taattu vähimmäishintaa. |
| --- | --- |

(202)

Komissio on sitä vastoin sittemmin hyväksynyt vielä yhden päätöksen, jossa vahvistetaan, että uusiutuvista energialähteistä energiaa tuottavien voimalaitosten sertifiointiin perustuva tukijärjestelmä on valtiontukea (31). On syytä huomata, että tässä tapauksessa vihreille sertifikaateille ei ollut taattu vähimmäishintaa.

31

| (203) | Ei ole myöskään asianmukaista erottaa tarkasteltavana olevaa asiaa Romanian vihreiden sertifikaattien tapauksesta sillä perusteella, että Ranskan mekanismin puitteissa sähköntoimittajilla olisi mahdollisuus valita, siirtävätkö ne kapasiteettitakeiden hankintakustannukset kuluttajille vai eivät. Tosiasiassa kapasiteettitakeen hinta on pakko sisällyttää ainakin säänneltyihin myyntitariffeihin energialain säädösosan kodifioinnista 30 päivänä joulukuuta 2015 annetun asetuksen no 2015–1823 (Décret no 2015–1823 relatif à la codification de la partie réglementaire du code de l'énergie) R 337–19 §:n nojalla. Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat väittäneet, että markkinahinnan (markkinoiden viitehinnan, jota käytetään taseselvityksessä) on oltava huutokauppojen loppuhintojen keskiarvo (eikä siinä voida huomioida kahdenkeskisen kaupankäynnin hintoja) juuri markkinoiden viitehinnan siirrettävyyden varmistamiseksi. Markkinoiden viitehinnan siirrettävyys tarkoittaa mahdollisuutta siirtää markkinoiden viitehinta sähköntoimittajien ja asiakkaiden välisiin myyntisopimuksiin, mitä Ranskan viranomaisten mukaan suuri osa toimijoista toivoo. Tämä vahvistaa, että suuri osa sähköntoimittajista, elleivät kaikki, aikovat laskuttaa kapasiteettitakeiden hankintakustannukset asiakkailtaan. |
| --- | --- |

(203)

Ei ole myöskään asianmukaista erottaa tarkasteltavana olevaa asiaa Romanian vihreiden sertifikaattien tapauksesta sillä perusteella, että Ranskan mekanismin puitteissa sähköntoimittajilla olisi mahdollisuus valita, siirtävätkö ne kapasiteettitakeiden hankintakustannukset kuluttajille vai eivät. Tosiasiassa kapasiteettitakeen hinta on pakko sisällyttää ainakin säänneltyihin myyntitariffeihin energialain säädösosan kodifioinnista 30 päivänä joulukuuta 2015 annetun asetuksen no 2015–1823 (Décret no 2015–1823 relatif à la codification de la partie réglementaire du code de l'énergie) R 337–19 §:n nojalla. Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat väittäneet, että markkinahinnan (markkinoiden viitehinnan, jota käytetään taseselvityksessä) on oltava huutokauppojen loppuhintojen keskiarvo (eikä siinä voida huomioida kahdenkeskisen kaupankäynnin hintoja) juuri markkinoiden viitehinnan siirrettävyyden varmistamiseksi. Markkinoiden viitehinnan siirrettävyys tarkoittaa mahdollisuutta siirtää markkinoiden viitehinta sähköntoimittajien ja asiakkaiden välisiin myyntisopimuksiin, mitä Ranskan viranomaisten mukaan suuri osa toimijoista toivoo. Tämä vahvistaa, että suuri osa sähköntoimittajista, elleivät kaikki, aikovat laskuttaa kapasiteettitakeiden hankintakustannukset asiakkailtaan.

o

o

| (204) | Lisäksi Ranskan viranomaisten alun perin laatimaan kapasiteettimekanismiin sisältyi lisäjärjestelynä tarjouskilpailumenettely, jota viranomaiset olisivat voineet käyttää varakeinona, jos kapasiteettimarkkinat eivät olisi kannustaneet uuden kapasiteetin rakentamiseen silloin, kun sitä olisi tarvittu lisää. Tällainen valtion mahdollisuus puuttua suoraan markkinoiden toimintaan tukee näkemystä, että kapasiteettimekanismi on valtiontukea. |
| --- | --- |

(204)

Lisäksi Ranskan viranomaisten alun perin laatimaan kapasiteettimekanismiin sisältyi lisäjärjestelynä tarjouskilpailumenettely, jota viranomaiset olisivat voineet käyttää varakeinona, jos kapasiteettimarkkinat eivät olisi kannustaneet uuden kapasiteetin rakentamiseen silloin, kun sitä olisi tarvittu lisää. Tällainen valtion mahdollisuus puuttua suoraan markkinoiden toimintaan tukee näkemystä, että kapasiteettimekanismi on valtiontukea.

| (205) | Lisäksi jotkin muutokset, joita Ranska on tehnyt kapasiteettimekanismiin niiden huomautusten perusteella, joita asianomaiset ovat tehneet komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämien epäilyjen johdosta, on sinällään katsottava valtiontueksi. Tämä koskee monivuotisia sopimuksia, joilla valtio takaa tuensaajille varman kapasiteetista saatavan tulon seitsemän vuoden ajaksi. Valtiolla on mekanismissa keskeinen rooli: ensinnäkin valtio velvoittaa RTE:n tekemään sopimuksia uuden kapasiteetin tarjoajien kanssa sikäli kuin ne ovat kilpailukykyisiä ja toiseksi näiden sopimusten välityksellä uuden kapasiteetin tarjoajat voivat luottaa saavansa kapasiteetilleen kiinteän hinnan seitsemän vuoden ajaksi. |
| --- | --- |

(205)

Lisäksi jotkin muutokset, joita Ranska on tehnyt kapasiteettimekanismiin niiden huomautusten perusteella, joita asianomaiset ovat tehneet komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämien epäilyjen johdosta, on sinällään katsottava valtiontueksi. Tämä koskee monivuotisia sopimuksia, joilla valtio takaa tuensaajille varman kapasiteetista saatavan tulon seitsemän vuoden ajaksi. Valtiolla on mekanismissa keskeinen rooli: ensinnäkin valtio velvoittaa RTE:n tekemään sopimuksia uuden kapasiteetin tarjoajien kanssa sikäli kuin ne ovat kilpailukykyisiä ja toiseksi näiden sopimusten välityksellä uuden kapasiteetin tarjoajat voivat luottaa saavansa kapasiteetilleen kiinteän hinnan seitsemän vuoden ajaksi.

5.1.2   Valikoiva etu

Valikoiva etu

| (206) | Komissio katsoo, että EDF:n ja erään Ranskassa pääasiassa tukkumyynnin alalla toimivan yhtiön esittämä väite, jonka mukaan mekanismi on julkisen palvelun velvoite, sillä kapasiteetista maksettava korvaus on vastiketta kapasiteetin tarjoajien tuottamasta palvelusta, on käsitelty jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että markkinat eivät voi tarjota palvelua eivätkä arvioida sitä rahamääräisesti. Ranskan viranomaiset ovat joutuneet luomaan markkinat asettamalla sähkömarkkinoiden eri toimijoille käytettävyyttä ja kapasiteettitakeiden noudattamista koskevat velvoitteet, jotta käytettävyys arvioitaisiin rahamääräisesti. Näiden kapasiteettimarkkinoiden luomisen ansiosta kapasiteetin tarjoajat saavat varoja, joita ne eivät saisi muutoin, minkä vuoksi ne saavat edun, jota ne eivät olisi saaneet ilman viranomaisten luomia markkinoita. |
| --- | --- |

(206)

Komissio katsoo, että EDF:n ja erään Ranskassa pääasiassa tukkumyynnin alalla toimivan yhtiön esittämä väite, jonka mukaan mekanismi on julkisen palvelun velvoite, sillä kapasiteetista maksettava korvaus on vastiketta kapasiteetin tarjoajien tuottamasta palvelusta, on käsitelty jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että markkinat eivät voi tarjota palvelua eivätkä arvioida sitä rahamääräisesti. Ranskan viranomaiset ovat joutuneet luomaan markkinat asettamalla sähkömarkkinoiden eri toimijoille käytettävyyttä ja kapasiteettitakeiden noudattamista koskevat velvoitteet, jotta käytettävyys arvioitaisiin rahamääräisesti. Näiden kapasiteettimarkkinoiden luomisen ansiosta kapasiteetin tarjoajat saavat varoja, joita ne eivät saisi muutoin, minkä vuoksi ne saavat edun, jota ne eivät olisi saaneet ilman viranomaisten luomia markkinoita.

| (207) | EDF ja toinen vertikaalisesti integroitunut sähköyhtiö olivat väittäneet, että kapasiteettimekanismi ei tuo valikoivaa etua kapasiteetin tarjoajille, koska kaikki mekanismiin osallistuvat toimijat ovat tosiasiallisesti ja juridisesti samassa tilanteessa ja koska niitä kohdellaan täysin yhtäläisesti. Myös tätä väitettä on käsitelty jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Komissio muistuttaa näkemyksestään, jonka mukaan mekanismista koituva etu on valikoivaa, koska mekanismista tuetaan kapasiteetin tarjoajia mutta ei muita talouden aloja. |
| --- | --- |

(207)

EDF ja toinen vertikaalisesti integroitunut sähköyhtiö olivat väittäneet, että kapasiteettimekanismi ei tuo valikoivaa etua kapasiteetin tarjoajille, koska kaikki mekanismiin osallistuvat toimijat ovat tosiasiallisesti ja juridisesti samassa tilanteessa ja koska niitä kohdellaan täysin yhtäläisesti. Myös tätä väitettä on käsitelty jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Komissio muistuttaa näkemyksestään, jonka mukaan mekanismista koituva etu on valikoivaa, koska mekanismista tuetaan kapasiteetin tarjoajia mutta ei muita talouden aloja.

| (208) | Koska myöskään Ranska ei ole tuonut esiin uusia perusteluja, komissio pitäytyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämissään arvioinnissa ja päätelmissä (joihin tässä päätöksessä viitataan), joiden mukaan mekanismi tuo valikoivaa etua kapasiteetin tarjoajille. |
| --- | --- |

(208)

Koska myöskään Ranska ei ole tuonut esiin uusia perusteluja, komissio pitäytyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämissään arvioinnissa ja päätelmissä (joihin tässä päätöksessä viitataan), joiden mukaan mekanismi tuo valikoivaa etua kapasiteetin tarjoajille.

5.1.3   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan

Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan

| (209) | Ranskan viranomaiset ovat esittäneet uudelleen komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä huomioimat väitteet, joiden mukaan kapasiteettimekanismilla ei ole vaikutusta sähkömarkkinoihin. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että mekanismi voi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, koska ranskalaiset kapasiteetin tarjoajat saisivat edun, jota niiden ulkomaiset kilpailijat eivät voi saada, sillä niillä ei ole oikeutta osallistua Ranskan markkinoiden kapasiteettiin. |
| --- | --- |

(209)

Ranskan viranomaiset ovat esittäneet uudelleen komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä huomioimat väitteet, joiden mukaan kapasiteettimekanismilla ei ole vaikutusta sähkömarkkinoihin. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että mekanismi voi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, koska ranskalaiset kapasiteetin tarjoajat saisivat edun, jota niiden ulkomaiset kilpailijat eivät voi saada, sillä niillä ei ole oikeutta osallistua Ranskan markkinoiden kapasiteettiin.

| (210) | On merkillepantavaa, että Ranska ehdotti yhtenä korjaustoimenpiteenä nimenomaan rajat ylittävän kapasiteetin suoraa osallistumista Ranskan mekanismiin. Tämä osallistuminen rajoittuu kuitenkin vain Ranskan ja sen naapurimaiden hyödynnettävissä olevaan yhteenliittämiskapasiteettiin (toisin sanoen kapasiteettiin, johon on sovellettu pienennyskerrointa). Ei ole myöskään takeita siitä, että rajat ylittävän kapasiteetin tarjoaja saa tarjoamastaan palvelusta saman korvauksen kuin ranskalainen kapasiteetin tarjoaja, sillä Ranskan mekanismiin osallistumisesta aiheutuu niille enemmän kuluja yhteenliitäntälupien hakemisen ja ostamisen vuoksi. |
| --- | --- |

(210)

On merkillepantavaa, että Ranska ehdotti yhtenä korjaustoimenpiteenä nimenomaan rajat ylittävän kapasiteetin suoraa osallistumista Ranskan mekanismiin. Tämä osallistuminen rajoittuu kuitenkin vain Ranskan ja sen naapurimaiden hyödynnettävissä olevaan yhteenliittämiskapasiteettiin (toisin sanoen kapasiteettiin, johon on sovellettu pienennyskerrointa). Ei ole myöskään takeita siitä, että rajat ylittävän kapasiteetin tarjoaja saa tarjoamastaan palvelusta saman korvauksen kuin ranskalainen kapasiteetin tarjoaja, sillä Ranskan mekanismiin osallistumisesta aiheutuu niille enemmän kuluja yhteenliitäntälupien hakemisen ja ostamisen vuoksi.

| (211) | Näin ollen komissio vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämänsä arvioinnin ja päätelmän (joihin tässä päätöksessä viitataan), joiden mukaan ranskalaisille kapasiteetin tarjoajille kapasiteetista maksettavan korvauksen muodostama etu voi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(211)

Näin ollen komissio vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämänsä arvioinnin ja päätelmän (joihin tässä päätöksessä viitataan), joiden mukaan ranskalaisille kapasiteetin tarjoajille kapasiteetista maksettavan korvauksen muodostama etu voi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua.

5.1.4   Valtiontukea koskeva päätelmä

Valtiontukea koskeva päätelmä

| (212) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo edelleen, että Ranskan kapasiteettimekanismi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(212)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo edelleen, että Ranskan kapasiteettimekanismi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

Tuen sääntöjenmukaisuus

| (213) | Ranskan viranomaiset aloittivat kapasiteetin tarjoajien sertifioinnin 1. huhtikuuta 2015, minkä myötä ne ovat jakaneet aineetonta varallisuutta tuensaajille. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ranskan viranomaiset ovat alkaneet panna täytäntöön kyseessä olevaa, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä. |
| --- | --- |

(213)

Ranskan viranomaiset aloittivat kapasiteetin tarjoajien sertifioinnin 1. huhtikuuta 2015, minkä myötä ne ovat jakaneet aineetonta varallisuutta tuensaajille. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ranskan viranomaiset ovat alkaneet panna täytäntöön kyseessä olevaa, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä.

| (214) | Lisäksi Ranskan viranomaiset eivät ole keskeyttäneet kapasiteettitakeiden mahdollista kauppaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta. |
| --- | --- |

(214)

Lisäksi Ranskan viranomaiset eivät ole keskeyttäneet kapasiteettitakeiden mahdollista kauppaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta.

| (215) | Koska komissio ei ollut vielä antanut toimenpiteestä lopullista päätöstä päivänä, jolloin Ranskan viranomaiset aloittivat mekanismin toteuttamisen, Ranska on toiminut sille SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla kuuluvan velvoitteen vastaisesti. |
| --- | --- |

(215)

Koska komissio ei ollut vielä antanut toimenpiteestä lopullista päätöstä päivänä, jolloin Ranskan viranomaiset aloittivat mekanismin toteuttamisen, Ranska on toiminut sille SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla kuuluvan velvoitteen vastaisesti.

5.3   Soveltuvuus sisämarkkinoille

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (216) | Arvioidessaan, voidaanko tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, komissio analysoi yleensä, varmistaako toimenpidesuunnitelma, että tuen myönteinen vaikutus yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ylittää sen mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun. |
| --- | --- |

(216)

Arvioidessaan, voidaanko tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, komissio analysoi yleensä, varmistaako toimenpidesuunnitelma, että tuen myönteinen vaikutus yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ylittää sen mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun.

| (217) | Toimenpiteen päätavoitteena on taata sähkön toimitusvarmuus. Komissio on tästä syystä käyttänyt toimenpiteen arvioinnin perustana valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 3.9 jaksoa, joka koskee tuotannon riittävyyttä edistävää tukea. |
| --- | --- |

(217)

Toimenpiteen päätavoitteena on taata sähkön toimitusvarmuus. Komissio on tästä syystä käyttänyt toimenpiteen arvioinnin perustana valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 3.9 jaksoa, joka koskee tuotannon riittävyyttä edistävää tukea.

| (218) | Komission tässä päätöksessä tekemä tarkastelu rajoittuu yksinomaan seikkoihin, joista komissio esitti epäilyksiä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(218)

Komission tässä päätöksessä tekemä tarkastelu rajoittuu yksinomaan seikkoihin, joista komissio esitti epäilyksiä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

5.3.1   Yhteisen edun mukainen tavoite ja tuen tarve

Yhteisen edun mukainen tavoite ja tuen tarve

5.3.1.1   Toimitusvarmuuden kannalta

Toimitusvarmuuden kannalta

| (219) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 149 kappaleessa kerrotaan, Ranska on selittänyt, että sähkön huippukysyntä on Ranskassa viime vuosien aikana kasvanut (vuosien 2001–2012 kuluessa 79 590 MW:sta 102 100 MW:iin), kun taas keskimääräinen sähkönkysyntä on säilynyt maassa vakaana. Tämän väitetään johtuvan suurelta osin ranskalaisen sähköjärjestelmän alttiudesta lämpötilojen vaihteluille, toisin sanoen runsaasta sähkölämmityksen käytöstä asuin- ja liikerakennuksissa. |
| --- | --- |

(219)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 149 kappaleessa kerrotaan, Ranska on selittänyt, että sähkön huippukysyntä on Ranskassa viime vuosien aikana kasvanut (vuosien 2001–2012 kuluessa 79 590 MW:sta 102 100 MW:iin), kun taas keskimääräinen sähkönkysyntä on säilynyt maassa vakaana. Tämän väitetään johtuvan suurelta osin ranskalaisen sähköjärjestelmän alttiudesta lämpötilojen vaihteluille, toisin sanoen runsaasta sähkölämmityksen käytöstä asuin- ja liikerakennuksissa.

| (220) | Lisäksi Ranska väittää, että tehoreservilaitosten, jotka ovat yleensä kaasuvoimaloita, kilpailukyky on heikentynyt viime vuosina eräistä syistä (ks. johdanto-osan 45 kappale). Nämä voimalaitokset ja erityisesti tehoreservilaitokset ovat kuitenkin välttämättömiä 5.3.1.1 jaksossa kuvattujen äärimmäisten kulutushuippujen kattamiseksi. Kulutushuippujen harvinaisuuden ja ennakoimattomuuden vuoksi markkinatoimijat eivät kuitenkaan ole halukkaita investoimaan tuotantokapasiteetin lisäämiseen. |
| --- | --- |

(220)

Lisäksi Ranska väittää, että tehoreservilaitosten, jotka ovat yleensä kaasuvoimaloita, kilpailukyky on heikentynyt viime vuosina eräistä syistä (ks. johdanto-osan 45 kappale). Nämä voimalaitokset ja erityisesti tehoreservilaitokset ovat kuitenkin välttämättömiä 5.3.1.1 jaksossa kuvattujen äärimmäisten kulutushuippujen kattamiseksi. Kulutushuippujen harvinaisuuden ja ennakoimattomuuden vuoksi markkinatoimijat eivät kuitenkaan ole halukkaita investoimaan tuotantokapasiteetin lisäämiseen.

| (221) | Näistä syistä, ja kuten johdanto-osan 105 kappaleessa esitetyt RTE:n laskelmat osoittavat, Ranskan tehovajekriteeri, joka on keskimäärin kolme tuntia vuodessa, ei mahdollisesti enää täyty kylmyysaallon aikana (Ranskassa kerran kymmenessä vuodessa). |
| --- | --- |

(221)

Näistä syistä, ja kuten johdanto-osan 105 kappaleessa esitetyt RTE:n laskelmat osoittavat, Ranskan tehovajekriteeri, joka on keskimäärin kolme tuntia vuodessa, ei mahdollisesti enää täyty kylmyysaallon aikana (Ranskassa kerran kymmenessä vuodessa).

| (222) | Ranska viittaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 154 kappaleeseen ja toteaa osoittaneensa, että RTE:n riittävyysselvitykset ovat tuoreempia ja yksityiskohtaisempia kuin ENTSO-E:n vanhat deterministiset selvitykset. RTE:n selvityksissä otetaan muun muassa huomioon eräiden voimalaitosten epävarma tilanne ja niiden mahdollinen sulkeminen (lämpövoimaloiden vähäisen osuuden skenaario, ks. Figure 3). Näistä syistä RTE:n ja ENTSO-E:n tekemien vanhojen riittävyysselvitysten välillä voi olla eroavaisuuksia. |
| --- | --- |

(222)

Ranska viittaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 154 kappaleeseen ja toteaa osoittaneensa, että RTE:n riittävyysselvitykset ovat tuoreempia ja yksityiskohtaisempia kuin ENTSO-E:n vanhat deterministiset selvitykset. RTE:n selvityksissä otetaan muun muassa huomioon eräiden voimalaitosten epävarma tilanne ja niiden mahdollinen sulkeminen (lämpövoimaloiden vähäisen osuuden skenaario, ks. Figure 3). Näistä syistä RTE:n ja ENTSO-E:n tekemien vanhojen riittävyysselvitysten välillä voi olla eroavaisuuksia.

| (223) | Ranska on huomioinut ENTSO-E:n vuonna 2016 julkaiseman Mid-Term Adequacy Forecast -ennusteen päätelmät; tämä ennusteen versio on ensimmäinen, joka perustuu todennäköisyyspohjaisiin menetelmiin (ks. johdanto-osan 100 kappale). Vuoden 2020 perustapauksessa tehovajeen odotusarvo on Ranskassa hiukan viranomaisten määrittämää toimitusvarmuuden tavoitetta pienempi. GRAREn kanssa tehty selvitys ei kuitenkaan tue tätä. Se perustuu suurimpaan määrään Monte Carlo -simulaatioita (2 100), ja siinä arvioidaan tehovajeen odotusarvon olevan Ranskassa 5–20 tuntia (P95). Lisäksi on huomattava, että kaikki vuotta 2020 koskevat selvitykset perustuvat seuraaviin hypoteeseihin: (i) voimalaitokset, joiden toiminta on keskeytetty, ovat täysin käytettävissä, mikä on ENTSO-E:n mukaan optimistinen hypoteesi, ja (ii) Ranskan kapasiteettimekanismi on toiminnassa vuosina 2017–2020. Tästä voidaan päätellä, että ENTSO-E:n tuoreimmat selvitykset eivät kyseenalaista Ranskan viranomaisten päätelmiä mekanismin tarpeellisuudesta, vaan jopa vahvistavat ne. |
| --- | --- |

(223)

Ranska on huomioinut ENTSO-E:n vuonna 2016 julkaiseman Mid-Term Adequacy Forecast -ennusteen päätelmät; tämä ennusteen versio on ensimmäinen, joka perustuu todennäköisyyspohjaisiin menetelmiin (ks. johdanto-osan 100 kappale). Vuoden 2020 perustapauksessa tehovajeen odotusarvo on Ranskassa hiukan viranomaisten määrittämää toimitusvarmuuden tavoitetta pienempi. GRAREn kanssa tehty selvitys ei kuitenkaan tue tätä. Se perustuu suurimpaan määrään Monte Carlo -simulaatioita (2 100), ja siinä arvioidaan tehovajeen odotusarvon olevan Ranskassa 5–20 tuntia (P95). Lisäksi on huomattava, että kaikki vuotta 2020 koskevat selvitykset perustuvat seuraaviin hypoteeseihin: (i) voimalaitokset, joiden toiminta on keskeytetty, ovat täysin käytettävissä, mikä on ENTSO-E:n mukaan optimistinen hypoteesi, ja (ii) Ranskan kapasiteettimekanismi on toiminnassa vuosina 2017–2020. Tästä voidaan päätellä, että ENTSO-E:n tuoreimmat selvitykset eivät kyseenalaista Ranskan viranomaisten päätelmiä mekanismin tarpeellisuudesta, vaan jopa vahvistavat ne.

| (224) | RTE:n selvityksissä huomioidaan myös tuoreimmat tiedot kulutushuipuista ja sen myötä niiden vaihtoehtoisten toimenpiteiden vaikutus, joita joustokapasiteetin lisäämiseksi on toteutettu (kuten komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 163 kappaleessa). Selvitykset osoittavat kuitenkin selvästi, että ilman valtion toimenpiteitä Ranskassa määritelty tehovajeen enimmäistaso uhkaa lähivuosina ylittyä. |
| --- | --- |

(224)

RTE:n selvityksissä huomioidaan myös tuoreimmat tiedot kulutushuipuista ja sen myötä niiden vaihtoehtoisten toimenpiteiden vaikutus, joita joustokapasiteetin lisäämiseksi on toteutettu (kuten komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 163 kappaleessa). Selvitykset osoittavat kuitenkin selvästi, että ilman valtion toimenpiteitä Ranskassa määritelty tehovajeen enimmäistaso uhkaa lähivuosina ylittyä.

| (225) | Myös valtaosa asianomaisista pitää kapasiteettimekanismin toteuttamista Ranskassa välttämättömänä (ja kiireellisenä). Osa asianomaisista on esitellyt omat rahoitussuunnitelmansa osoittaakseen, että Ranskassa on missing money -ongelmia, päinvastoin kuin Ranskan kilpailuviranomainen on vuonna 2012 arvioinut (arvioon on viitattu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 158 kappaleessa). |
| --- | --- |

(225)

Myös valtaosa asianomaisista pitää kapasiteettimekanismin toteuttamista Ranskassa välttämättömänä (ja kiireellisenä). Osa asianomaisista on esitellyt omat rahoitussuunnitelmansa osoittaakseen, että Ranskassa on missing money -ongelmia, päinvastoin kuin Ranskan kilpailuviranomainen on vuonna 2012 arvioinut (arvioon on viitattu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 158 kappaleessa).

| (226) | Analyysi, jonka RTE esitti kapasiteetin riittävyydestä vuoden 2015 ennusteessaan, oli optimistisempi kuin vuonna 2014 (eli kapasiteettimekanismin täytäntöönpanovuonna) tehty analyysi. Ranska on kuitenkin selittänyt tämän parannuksen johtuvan mekanismin perustamisen antamasta signaalista (mekanismin käyttöönoton ansiosta eräiden voimalaitosten sulkemisaikeista on luovuttu). |
| --- | --- |

(226)

Analyysi, jonka RTE esitti kapasiteetin riittävyydestä vuoden 2015 ennusteessaan, oli optimistisempi kuin vuonna 2014 (eli kapasiteettimekanismin täytäntöönpanovuonna) tehty analyysi. Ranska on kuitenkin selittänyt tämän parannuksen johtuvan mekanismin perustamisen antamasta signaalista (mekanismin käyttöönoton ansiosta eräiden voimalaitosten sulkemisaikeista on luovuttu).

| (227) | Lisäksi, vaikka Ranska ei kiellä, että maassa on tällä hetkellä ylikapasiteettia, tämä ei kuitenkaan sulje pois sitä, että toimitusvarmuus on tulevina vuosina uhattuna, erityisesti jos suuri osa kannattamattomista voimalaitoksista suljetaan. RTE:n selvitykset vahvistavat, että Ranskassa on missing money -ongelmia, ja osoittavat, että voimalaitosten sulkemisen riski on todellinen, kuten johdanto-osan 43, 44 ja 46 kappaleessakin osoitetaan. |
| --- | --- |

(227)

Lisäksi, vaikka Ranska ei kiellä, että maassa on tällä hetkellä ylikapasiteettia, tämä ei kuitenkaan sulje pois sitä, että toimitusvarmuus on tulevina vuosina uhattuna, erityisesti jos suuri osa kannattamattomista voimalaitoksista suljetaan. RTE:n selvitykset vahvistavat, että Ranskassa on missing money -ongelmia, ja osoittavat, että voimalaitosten sulkemisen riski on todellinen, kuten johdanto-osan 43, 44 ja 46 kappaleessakin osoitetaan.

5.3.1.2   Komission muut väitteet

Komission muut väitteet

| (228) | Vuodenajan, viikonpäivän ja/tai vuorokaudenajan mukaan porrastettujen verkon käyttöhintojen soveltamista koskevan ehdotuksen suhteen Ranska on vahvistanut, että TURPE on jo aika- ja kausiperusteinen. |
| --- | --- |

(228)

Vuodenajan, viikonpäivän ja/tai vuorokaudenajan mukaan porrastettujen verkon käyttöhintojen soveltamista koskevan ehdotuksen suhteen Ranska on vahvistanut, että TURPE on jo aika- ja kausiperusteinen.

| (229) | Ranska on selittänyt tyydyttävällä tavalla uusiutuviin energialähteisiin sovellettavat pienennyskertoimet, joista komissio pyysi lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 153 kappaleessa. Ne vaikuttavat melko optimistisilta sen suhteen, miten uusiutuvat energialähteet vaikuttavat toimitusvarmuuteen, eikä niihin näin ollen enää liity riskiä käytettävissä olevan kapasiteetin aliarvioinnista. Joka tapauksessa uusiutuvien energialähteiden osalta on mahdollista valita yleisjärjestelmä, joka perustuu valvottuun, omaan ilmoitukseen perustuvaan sertifiointiin. |
| --- | --- |

(229)

Ranska on selittänyt tyydyttävällä tavalla uusiutuviin energialähteisiin sovellettavat pienennyskertoimet, joista komissio pyysi lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 153 kappaleessa. Ne vaikuttavat melko optimistisilta sen suhteen, miten uusiutuvat energialähteet vaikuttavat toimitusvarmuuteen, eikä niihin näin ollen enää liity riskiä käytettävissä olevan kapasiteetin aliarvioinnista. Joka tapauksessa uusiutuvien energialähteiden osalta on mahdollista valita yleisjärjestelmä, joka perustuu valvottuun, omaan ilmoitukseen perustuvaan sertifiointiin.

5.3.1.3   Päätelmä yhteisen edun mukaisesta tavoitteesta ja tuen tarpeesta

Päätelmä yhteisen edun mukaisesta tavoitteesta ja tuen tarpeesta

| (230) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että mekanismi, joka palvelee yhteisen edun mukaista tavoitetta takaamalla sähkön toimitusvarmuuden, on Ranskassa tarpeellinen. Mekanismi ei myöskään vaikuta haitallisesti valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadituissa suuntaviivoissa asetettuun tavoitteeseen eli ympäristön kannalta haitallisten tukien asteittaiseen poistamiseen esimerkiksi helpottamalla kysynnän hallintaa (232), lisäämällä yhteenliittämiskapasiteettia (194), sisällyttämällä mekanismiin uusiutuvien energialähteiden vaikutus (230) ja suosimalla vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia tuottajia (137). |
| --- | --- |

(230)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että mekanismi, joka palvelee yhteisen edun mukaista tavoitetta takaamalla sähkön toimitusvarmuuden, on Ranskassa tarpeellinen. Mekanismi ei myöskään vaikuta haitallisesti valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadituissa suuntaviivoissa asetettuun tavoitteeseen eli ympäristön kannalta haitallisten tukien asteittaiseen poistamiseen esimerkiksi helpottamalla kysynnän hallintaa (232), lisäämällä yhteenliittämiskapasiteettia (194), sisällyttämällä mekanismiin uusiutuvien energialähteiden vaikutus (230) ja suosimalla vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia tuottajia (137).

5.3.2   Tuen tarkoituksenmukaisuus

Tuen tarkoituksenmukaisuus

5.3.2.1   Joustokapasiteetin eri lajien välinen syrjintä

Joustokapasiteetin eri lajien välinen syrjintä

| (231) | Ranska ei kiistä eksplisiittisen ja implisiittisen kysyntäjouston erilaista kohtelua. Ranskan viranomaiset katsovat päinvastoin, että erilaiset edellytykset ovat tarpeen juuri siksi, että molemmat jouston lajit voivat osallistua mekanismiin yhdenvertaisina. Ranska on todennäköisesti löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon näiden kahden kapasiteettilajin aktivointia ja käytettävyyttä koskevien velvoitteiden välille rajoittamatta kuitenkaan mahdollisuuksia osallistua kapasiteettimekanismiin. |
| --- | --- |

(231)

Ranska ei kiistä eksplisiittisen ja implisiittisen kysyntäjouston erilaista kohtelua. Ranskan viranomaiset katsovat päinvastoin, että erilaiset edellytykset ovat tarpeen juuri siksi, että molemmat jouston lajit voivat osallistua mekanismiin yhdenvertaisina. Ranska on todennäköisesti löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon näiden kahden kapasiteettilajin aktivointia ja käytettävyyttä koskevien velvoitteiden välille rajoittamatta kuitenkaan mahdollisuuksia osallistua kapasiteettimekanismiin.

| (232) | Komissio yhtyy Ranskan näkemykseen erityisesti siltä osin, että implisiittistä kysyntäjoustoa koskevan velvoitteen keston on oltava HK1-päivinä lyhempi kuin sen ajanjakson, jonka eksplisiittisen kysyntäjouston on oltava käytettävissä päivinä, sillä implisiittisestä joustosta vaadittu vastike on suurempi (aktivointi verrattuna käytettävyyteen). |
| --- | --- |

(232)

Komissio yhtyy Ranskan näkemykseen erityisesti siltä osin, että implisiittistä kysyntäjoustoa koskevan velvoitteen keston on oltava HK1-päivinä lyhempi kuin sen ajanjakson, jonka eksplisiittisen kysyntäjouston on oltava käytettävissä päivinä, sillä implisiittisestä joustosta vaadittu vastike on suurempi (aktivointi verrattuna käytettävyyteen).

| (233) | Komissio on yhtä mieltä siitä, että HK2-tuntien määrän pitäisi olla kohdennettu, jotta mekanismista ei suljeta pois eksplisiittistä kapasiteettia ja jotta niiden osallistumista ei rajoiteta enemmän kuin on välttämätöntä. |
| --- | --- |

(233)

Komissio on yhtä mieltä siitä, että HK2-tuntien määrän pitäisi olla kohdennettu, jotta mekanismista ei suljeta pois eksplisiittistä kapasiteettia ja jotta niiden osallistumista ei rajoiteta enemmän kuin on välttämätöntä.

| (234) | RTE on toteuttanut laajan selvityksen määrittääkseen huippukausien HK1- ja HK2-tuntimäärän, jotta kesto perustuisi vaikutukseen, joka eri joustotavoilla voisi olla häiriöiden kattamiseen, kuten johdanto-osan 111–115 kappaleessa on selitetty. Selvityksessä kävi ilmi, että 100 tuntia vuotuista suurkulutusta voi kattaa 94 prosenttia häiriötunneista (tästä syystä HK1 sisältää 100–150 tuntia suurkulutusta) ja että 99 prosenttia häiriötunneista sisältyy 300 tuntiin suurkulutusta (tästä syystä HK2-aika kattaa 100–300 tuntia suurkulutusta (32)). |
| --- | --- |

(234)

RTE on toteuttanut laajan selvityksen määrittääkseen huippukausien HK1- ja HK2-tuntimäärän, jotta kesto perustuisi vaikutukseen, joka eri joustotavoilla voisi olla häiriöiden kattamiseen, kuten johdanto-osan 111–115 kappaleessa on selitetty. Selvityksessä kävi ilmi, että 100 tuntia vuotuista suurkulutusta voi kattaa 94 prosenttia häiriötunneista (tästä syystä HK1 sisältää 100–150 tuntia suurkulutusta) ja että 99 prosenttia häiriötunneista sisältyy 300 tuntiin suurkulutusta (tästä syystä HK2-aika kattaa 100–300 tuntia suurkulutusta (32)).

32

| (235) | Lisäksi joidenkin kolmansien osapuolten esittämä väite, jonka mukaan eksplisiittistä joustokapasiteettia ei tarvitse aktivoida muutoin kuin kylmyysaallon aikana (toisin sanoen kerran kymmenessä vuodessa), ei ole komission mukaan perusteltu, sillä kaikki kapasiteetti aktivoidaan tosiasiallisesti vähintään kerran toimitusvuoden aikana testausta varten. |
| --- | --- |

(235)

Lisäksi joidenkin kolmansien osapuolten esittämä väite, jonka mukaan eksplisiittistä joustokapasiteettia ei tarvitse aktivoida muutoin kuin kylmyysaallon aikana (toisin sanoen kerran kymmenessä vuodessa), ei ole komission mukaan perusteltu, sillä kaikki kapasiteetti aktivoidaan tosiasiallisesti vähintään kerran toimitusvuoden aikana testausta varten.

| (236) | Näistä syistä komissio katsoo, että Ranska on löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon joustokapasiteetin tarjoajien eri velvoitteiden välille rajoittamatta kuitenkaan niiden osallistumista mekanismiin. Komissio panee merkille Ranskan ehdotuksen arvioida tulevaisuudessa HK1- ja HK2-kausien välistä suhdetta ja tarkistaa sitä tarvittaessa. |
| --- | --- |

(236)

Näistä syistä komissio katsoo, että Ranska on löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon joustokapasiteetin tarjoajien eri velvoitteiden välille rajoittamatta kuitenkaan niiden osallistumista mekanismiin. Komissio panee merkille Ranskan ehdotuksen arvioida tulevaisuudessa HK1- ja HK2-kausien välistä suhdetta ja tarkistaa sitä tarvittaessa.

| (237) | Näin ollen toimenpide on kylliksi joustava ja tarjoaa riittävät ja tarkoituksenmukaiset kannustimet eri joustokapasiteetin tarjoajille, kuten valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 226 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(237)

Näin ollen toimenpide on kylliksi joustava ja tarjoaa riittävät ja tarkoituksenmukaiset kannustimet eri joustokapasiteetin tarjoajille, kuten valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 226 kohdassa edellytetään.

5.3.2.2   Valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

Valtioiden rajat ylittävän kapasiteetin sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

| (238) | Ranskan viranomaiset ovat vastanneet rajat ylittävän kapasiteetin poissulkemista koskeviin komission epäilyksiin ehdottamalla järjestelyä, jonka ansiosta rajat ylittävän tuotanto- ja joustokapasiteetin tarjoajat voivat suoraan osallistua Ranskan mekanismiin. Ehdotus edellyttää yhteistyösopimusten tekemistä niiden maiden siirtoverkonhaltijoiden kanssa, joihin mekanismiin osallistuvat kapasiteetin tarjoajat ovat sijoittuneet. Ranskan viranomaiset ovat ehdottaneet kyseisten rajayhdysjohtojen sertifioimista niin, että ne voisivat osallistua mekanismiin suoraan, jotta tällaisen sopimuksen puuttuminen ei johtaisi uudelleen tilanteeseen, jossa rajat ylittävän kapasiteetin osallistuminen on välillistä (33). |
| --- | --- |

(238)

Ranskan viranomaiset ovat vastanneet rajat ylittävän kapasiteetin poissulkemista koskeviin komission epäilyksiin ehdottamalla järjestelyä, jonka ansiosta rajat ylittävän tuotanto- ja joustokapasiteetin tarjoajat voivat suoraan osallistua Ranskan mekanismiin. Ehdotus edellyttää yhteistyösopimusten tekemistä niiden maiden siirtoverkonhaltijoiden kanssa, joihin mekanismiin osallistuvat kapasiteetin tarjoajat ovat sijoittuneet. Ranskan viranomaiset ovat ehdottaneet kyseisten rajayhdysjohtojen sertifioimista niin, että ne voisivat osallistua mekanismiin suoraan, jotta tällaisen sopimuksen puuttuminen ei johtaisi uudelleen tilanteeseen, jossa rajat ylittävän kapasiteetin osallistuminen on välillistä (33).

33

| (239) | Ranskan ehdottama korjaustoimenpide, joka on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 119–124 kappaleessa, on näin ollen valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 226 kohdan mukainen. Komissio korostaa, että johdanto-osan 125 kappaleessa ehdotettua tämän korjaustoimenpiteen täytäntöönpanosuunnitelmaa on noudatettava tarkasti ja että Ranskan on tiedotettava komissiolle korjaustoimenpiteen täytäntöönpanon eri vaiheista. |
| --- | --- |

(239)

Ranskan ehdottama korjaustoimenpide, joka on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 119–124 kappaleessa, on näin ollen valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 226 kohdan mukainen. Komissio korostaa, että johdanto-osan 125 kappaleessa ehdotettua tämän korjaustoimenpiteen täytäntöönpanosuunnitelmaa on noudatettava tarkasti ja että Ranskan on tiedotettava komissiolle korjaustoimenpiteen täytäntöönpanon eri vaiheista.

5.3.2.3   Ei merkkejä uusista investoinneista

Ei merkkejä uusista investoinneista

Pitkäaikaisten sopimusten puuttuminen

Pitkäaikaisten sopimusten puuttuminen

| (240) | Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tätä aihetta koskevia epäilyksiä, minkä takia Ranska on ehdottanut tämän päätöksen johdanto-osan 131–138 kappaleessa kuvattua järjestelyä, joka mahdollistaa uuden kapasiteetin osallistumisen kapasiteettimekanismiin. Ehdotettu järjestely on kilpailukykyistä uutta kapasiteettia koskeva monivuotinen sopimusjärjestely. |
| --- | --- |

(240)

Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tätä aihetta koskevia epäilyksiä, minkä takia Ranska on ehdottanut tämän päätöksen johdanto-osan 131–138 kappaleessa kuvattua järjestelyä, joka mahdollistaa uuden kapasiteetin osallistumisen kapasiteettimekanismiin. Ehdotettu järjestely on kilpailukykyistä uutta kapasiteettia koskeva monivuotinen sopimusjärjestely.

| (241) | Komissio on jo todennut, että pidempiaikaiset sopimukset voisivat olla perusteltuja uusien investointien ja erityisesti markkinatulokkaiden investointien houkuttelemiseksi sekä niiden rahoituksen saamisen helpottamiseksi (34). |
| --- | --- |

(241)

Komissio on jo todennut, että pidempiaikaiset sopimukset voisivat olla perusteltuja uusien investointien ja erityisesti markkinatulokkaiden investointien houkuttelemiseksi sekä niiden rahoituksen saamisen helpottamiseksi (34).

34

| (242) | Ranska selitti, että uusille investoinneille suunnatulla seitsemän vuoden sopimusajalla pyrittiin takaamaan noin 50 prosenttia uuden kapasiteetin investointikustannuksista. Siten tämä toimenpide auttaisi pienentämään näiden investointihankkeiden toimeksiantajien ja rahoittajien vaatimaa tuottoprosenttia ja helpottaisi ulkopuolisen rahoituksen saamista. On myös syytä huomata, että sopimusaika on lyhempi kuin Bretagnessa toimivalle Landivisiaun hankkeelle sovittu 20 vuoden sopimusaika ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetun kapasiteettimekanismin 15 vuoden kesto. Kapasiteettisopimusten kestolle on vaikeaa määrittää sopivaa ja oikeudenmukaista viitearvoa mutta on huomattava, että lyhempien sopimusaikojen etuna on markkinoiden laajempi liikkuma-ala pitkällä aikavälillä ja teknologiavalintoihin sitoutumisen (lock-in effect) välttäminen. |
| --- | --- |

(242)

Ranska selitti, että uusille investoinneille suunnatulla seitsemän vuoden sopimusajalla pyrittiin takaamaan noin 50 prosenttia uuden kapasiteetin investointikustannuksista. Siten tämä toimenpide auttaisi pienentämään näiden investointihankkeiden toimeksiantajien ja rahoittajien vaatimaa tuottoprosenttia ja helpottaisi ulkopuolisen rahoituksen saamista. On myös syytä huomata, että sopimusaika on lyhempi kuin Bretagnessa toimivalle Landivisiaun hankkeelle sovittu 20 vuoden sopimusaika ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetun kapasiteettimekanismin 15 vuoden kesto. Kapasiteettisopimusten kestolle on vaikeaa määrittää sopivaa ja oikeudenmukaista viitearvoa mutta on huomattava, että lyhempien sopimusaikojen etuna on markkinoiden laajempi liikkuma-ala pitkällä aikavälillä ja teknologiavalintoihin sitoutumisen (lock-in effect) välttäminen.

| (243) | Komissio katsoo, että Ranska on löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon harkittavissa olevien eri sopimusaikojen etujen ja haittojen välille ja että määritetty sopimusaika tarjoaa toisaalta riittävän turvan pitkän aikavälin investoinneille ja toisaalta estää teknologioihin sitoutumisen riskin, joka voi liittyä pidempiin sopimusaikoihin. |
| --- | --- |

(243)

Komissio katsoo, että Ranska on löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon harkittavissa olevien eri sopimusaikojen etujen ja haittojen välille ja että määritetty sopimusaika tarjoaa toisaalta riittävän turvan pitkän aikavälin investoinneille ja toisaalta estää teknologioihin sitoutumisen riskin, joka voi liittyä pidempiin sopimusaikoihin.

Sähköntoimittajien vaikeus ennustaa asiakassalkkujensa kehitystä pitkälle tulevaisuuteen

Sähköntoimittajien vaikeus ennustaa asiakassalkkujensa kehitystä pitkälle tulevaisuuteen

| (244) | Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksensä sen suhteen, voivatko sähköntoimittajat ja erityisesti markkinatulokkaat ennakoida tarkasti ja kauas tulevaisuuteen asiakassalkkujensa kehitystä ja siten antaa markkinoille luotettavan hintasignaalin järjestelmän kapasiteettitarpeista. |
| --- | --- |

(244)

Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksensä sen suhteen, voivatko sähköntoimittajat ja erityisesti markkinatulokkaat ennakoida tarkasti ja kauas tulevaisuuteen asiakassalkkujensa kehitystä ja siten antaa markkinoille luotettavan hintasignaalin järjestelmän kapasiteettitarpeista.

| (245) | Nämä epäilykset, joihin monet kolmannet osapuolet ovat yhtyneet, on poistettu kolmella tasolla. Ensiksi Ranska on ehdottanut, että se velvoittaa RTE:n auttamaan vaihtoehtoisia sähköntoimittajia ennakoimaan tarkemmin niiden kapasiteettivelvoitteiden lopullista tasoa. Toiseksi järjestely mahdollistaa sertifikaattimarkkinoiden läpinäkyvyyden ja paremman likviditeetin. Kolmanneksi järjestely mahdollistaa pienten sähköntoimittajien sertifikaattisalkkujen tarkistamisen salkkujen tasapainottamiseksi sekä toimitusvuoden aikana että sen jälkeen. |
| --- | --- |

(245)

Nämä epäilykset, joihin monet kolmannet osapuolet ovat yhtyneet, on poistettu kolmella tasolla. Ensiksi Ranska on ehdottanut, että se velvoittaa RTE:n auttamaan vaihtoehtoisia sähköntoimittajia ennakoimaan tarkemmin niiden kapasiteettivelvoitteiden lopullista tasoa. Toiseksi järjestely mahdollistaa sertifikaattimarkkinoiden läpinäkyvyyden ja paremman likviditeetin. Kolmanneksi järjestely mahdollistaa pienten sähköntoimittajien sertifikaattisalkkujen tarkistamisen salkkujen tasapainottamiseksi sekä toimitusvuoden aikana että sen jälkeen.

| (246) | Korjaustoimenpiteen avulla vaihtoehtoiset sähköntoimittajat pystyvät arvioimaan kapasiteettitakeita koskevat velvoitteensa tarkemmin etukäteen. Sähköntoimittajat pystyvät siis korjaustoimenpiteen ansiosta arvioimaan kapasiteettitarpeensa paremmin, eli sen avulla parannetaan kapasiteettihinnan täsmällisyyttä ja kannustetaan sitä kautta tarvittaessa investoimaan uuteen kapasiteettiin. |
| --- | --- |

(246)

Korjaustoimenpiteen avulla vaihtoehtoiset sähköntoimittajat pystyvät arvioimaan kapasiteettitakeita koskevat velvoitteensa tarkemmin etukäteen. Sähköntoimittajat pystyvät siis korjaustoimenpiteen ansiosta arvioimaan kapasiteettitarpeensa paremmin, eli sen avulla parannetaan kapasiteettihinnan täsmällisyyttä ja kannustetaan sitä kautta tarvittaessa investoimaan uuteen kapasiteettiin.

Toimijoilla ei mahdollisesti tarpeeksi kannustimia tasapainottaa sähkötasetta ennen toimitusvuotta (TV)

Toimijoilla ei mahdollisesti tarpeeksi kannustimia tasapainottaa sähkötasetta ennen toimitusvuotta (TV)

| (247) | Komissio on epäillyt, ettei mekanismi mahdollisesti tarjoa toimijoille riittäviä kannustimia tasapainottaa sähkötase ennen toimitusvuotta. Ranskan viranomaiset ehdottavat sen vuoksi, että ennen toimitusvuotta toteutetut merkittävät kumulatiiviset tasapainotustoimet johtavat seuraamuksiin. Lisäksi viranomaiset ehdottavat tasepoikkeamiin sovellettavan kannustinkertoimen ”k” kaksinkertaistamista sekä (käynnissä olevaa liiketointa koskevan) tasepoikkeamaan liittyvän korvauksen penalisoinnin lisäkorotusta, jos tasepoikkeama ylittää enintään 1 GW:n kynnysarvon (ks. johdanto-osan 141 ja 143 kappale). Tämän lisäksi sovelletaan aiempaan tapaan sääntöä, jonka mukaan tasapainottaminen on maksullista toimitusvuoden alusta lähtien. |
| --- | --- |

(247)

Komissio on epäillyt, ettei mekanismi mahdollisesti tarjoa toimijoille riittäviä kannustimia tasapainottaa sähkötase ennen toimitusvuotta. Ranskan viranomaiset ehdottavat sen vuoksi, että ennen toimitusvuotta toteutetut merkittävät kumulatiiviset tasapainotustoimet johtavat seuraamuksiin. Lisäksi viranomaiset ehdottavat tasepoikkeamiin sovellettavan kannustinkertoimen ”k” kaksinkertaistamista sekä (käynnissä olevaa liiketointa koskevan) tasepoikkeamaan liittyvän korvauksen penalisoinnin lisäkorotusta, jos tasepoikkeama ylittää enintään 1 GW:n kynnysarvon (ks. johdanto-osan 141 ja 143 kappale). Tämän lisäksi sovelletaan aiempaan tapaan sääntöä, jonka mukaan tasapainottaminen on maksullista toimitusvuoden alusta lähtien.

| (248) | Ranskan ehdottamilla korjaustoimenpiteillä on yhteinen tavoite: kannustaa mekanismiin osallistuvia toimijoita tasapainottamaan sähkötase ennen toimitusvuoden alkua ja joka tapauksessa ennen taseselvitystä. Tämä kannustaa toimijoita tekemään valtaosan tarvittavista liiketoimista ennen toimitusvuotta ja parantaa samalla (taseselvityksessä ja kuluttajien laskutuksessa käytettävän) markkinoiden viitehinnan edustavuutta. Tällä tavoin kapasiteettitakeiden kaupan antama hintasignaali on edustavampi ja luotettavampi ja mekanismilla on enemmän uskottavuutta, mikä kannustaa tarvittaessa uusiin investointeihin. |
| --- | --- |

(248)

Ranskan ehdottamilla korjaustoimenpiteillä on yhteinen tavoite: kannustaa mekanismiin osallistuvia toimijoita tasapainottamaan sähkötase ennen toimitusvuoden alkua ja joka tapauksessa ennen taseselvitystä. Tämä kannustaa toimijoita tekemään valtaosan tarvittavista liiketoimista ennen toimitusvuotta ja parantaa samalla (taseselvityksessä ja kuluttajien laskutuksessa käytettävän) markkinoiden viitehinnan edustavuutta. Tällä tavoin kapasiteettitakeiden kaupan antama hintasignaali on edustavampi ja luotettavampi ja mekanismilla on enemmän uskottavuutta, mikä kannustaa tarvittaessa uusiin investointeihin.

Taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ei vastaa markkinoilletulon kustannuksia

Taseselvityksessä käytettävän hinnan yläraja ei vastaa markkinoilletulon kustannuksia

| (249) | Komissio kritisoi taseselvityksessä käytettävän hinnan ylärajaa, joka ei sen mukaan vastaa markkinoilletulon kustannuksia, joten Ranskan viranomaiset sitoutuvat korottamaan säänneltyä hintaa asteittain (ks. johdanto-osan 146 ja 147 kappale) siten, että lopulta, toimitusvuodesta 2021 lähtien säännelty hinta vastaa markkinoilletulon kustannuksia. |
| --- | --- |

(249)

Komissio kritisoi taseselvityksessä käytettävän hinnan ylärajaa, joka ei sen mukaan vastaa markkinoilletulon kustannuksia, joten Ranskan viranomaiset sitoutuvat korottamaan säänneltyä hintaa asteittain (ks. johdanto-osan 146 ja 147 kappale) siten, että lopulta, toimitusvuodesta 2021 lähtien säännelty hinta vastaa markkinoilletulon kustannuksia.

| (250) | Korjaustoimenpide vastaa markkinoiden ja komission vaatimukseen sovittaa kapasiteettihintojen, eli säännellyn hinnan, välillinen yläraja markkinoilletulon kustannuksiin. Näin uusia investointeja voidaan tarvittaessa tehdä. |
| --- | --- |

(250)

Korjaustoimenpide vastaa markkinoiden ja komission vaatimukseen sovittaa kapasiteettihintojen, eli säännellyn hinnan, välillinen yläraja markkinoilletulon kustannuksiin. Näin uusia investointeja voidaan tarvittaessa tehdä.

| (251) | Viranomaiset vakuuttivat lisäksi komissiolle, että ARENH-hinnan ja sähkön markkinahinnan välinen ero ei muodosta kapasiteettihinnoille välillistä ylärajaa (ks. johdanto-osan 149–151 kappale). Viranomaiset selittivät, että ARENH-tuotteeseen liittyvien kapasiteettitakeiden määrä on riittävän pieni kapasiteettimarkkinoiden kokonaismäärään nähden, joten ne eivät voi vaikuttaa muiden kapasiteettitakeiden hintaan. Lisäksi ARENH-tuote ei tämänhetkisen hintaeron vuoksi ole nykyisin kilpailukykyinen. Komissio panee kuitenkin merkille, että Ranskan viranomaiset aikovat tarkastella mekanismin myöhemmän arvioinnin yhteydessä mahdollisuutta hankkia velkarahoitusta ARENH-tuotteen kapasiteettiosalle, jotta tuote ei häiritse hintojen vapaata muotoutumista tapauskohtaisesti kapasiteettimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(251)

Viranomaiset vakuuttivat lisäksi komissiolle, että ARENH-hinnan ja sähkön markkinahinnan välinen ero ei muodosta kapasiteettihinnoille välillistä ylärajaa (ks. johdanto-osan 149–151 kappale). Viranomaiset selittivät, että ARENH-tuotteeseen liittyvien kapasiteettitakeiden määrä on riittävän pieni kapasiteettimarkkinoiden kokonaismäärään nähden, joten ne eivät voi vaikuttaa muiden kapasiteettitakeiden hintaan. Lisäksi ARENH-tuote ei tämänhetkisen hintaeron vuoksi ole nykyisin kilpailukykyinen. Komissio panee kuitenkin merkille, että Ranskan viranomaiset aikovat tarkastella mekanismin myöhemmän arvioinnin yhteydessä mahdollisuutta hankkia velkarahoitusta ARENH-tuotteen kapasiteettiosalle, jotta tuote ei häiritse hintojen vapaata muotoutumista tapauskohtaisesti kapasiteettimarkkinoilla.

Päätelmä uusille investoinneille annettavista signaaleista

Päätelmä uusille investoinneille annettavista signaaleista

| (252) | Ranskan ehdottamat korjaustoimenpiteet, joilla kehitetään uusien investointien kannustimia, ovat näin ollen valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 226 kohdan mukaisia. Ranska aikoo panna täytäntöön muun muassa toimenpiteitä, joilla taataan rajat ylittävän kapasiteetin osallistuminen ja asetetaan kannustimia uusille investoinneille, mikä varmistaa mekanismin avoimuuden suurelle määrälle potentiaalisia kapasiteetin tarjoajia. |
| --- | --- |

(252)

Ranskan ehdottamat korjaustoimenpiteet, joilla kehitetään uusien investointien kannustimia, ovat näin ollen valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 226 kohdan mukaisia. Ranska aikoo panna täytäntöön muun muassa toimenpiteitä, joilla taataan rajat ylittävän kapasiteetin osallistuminen ja asetetaan kannustimia uusille investoinneille, mikä varmistaa mekanismin avoimuuden suurelle määrälle potentiaalisia kapasiteetin tarjoajia.

5.3.2.4   Komission muut väitteet

Komission muut väitteet

| (253) | Ranskan viranomaiset ovat selittäneet komissiota tyydyttävällä tavalla syyt, joiden vuoksi ne toteuttavat kilpailuviranomaisen esittämät mekanismin parannusehdotukset soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(253)

Ranskan viranomaiset ovat selittäneet komissiota tyydyttävällä tavalla syyt, joiden vuoksi ne toteuttavat kilpailuviranomaisen esittämät mekanismin parannusehdotukset soveltuvin osin.

5.3.2.5   Päätelmä toimenpiteen tarkoituksenmukaisuudesta

Päätelmä toimenpiteen tarkoituksenmukaisuudesta

| (254) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella voidaan todeta, että toimenpide vastaa tarkoituksenmukaisella tavalla yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(254)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella voidaan todeta, että toimenpide vastaa tarkoituksenmukaisella tavalla yhteisen edun mukaista tavoitetta.

5.3.3   Kannustava vaikutus

Kannustava vaikutus

| (255) | Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 184 kappaleessa, että mekanismilla voi olla tarvittava kannustava vaikutus. Komissio pitäytyy tässä kannassa. |
| --- | --- |

(255)

Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 184 kappaleessa, että mekanismilla voi olla tarvittava kannustava vaikutus. Komissio pitäytyy tässä kannassa.

5.3.4   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

5.3.4.1   Kulutuksen yliarvioiminen

Kulutuksen yliarvioiminen

| (256) | Komissio toi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin sen riskin, että sähköntoimittajat saattavat yliarvioida kulutuksen erityisesti, jos sähköntoimittajien yksilölliset kapasiteettivelvoitteet eivät ole riittävän selkeitä. |
| --- | --- |

(256)

Komissio toi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin sen riskin, että sähköntoimittajat saattavat yliarvioida kulutuksen erityisesti, jos sähköntoimittajien yksilölliset kapasiteettivelvoitteet eivät ole riittävän selkeitä.

| (257) | Komission johdanto-osan 245–247 kappaleessa esittämien huomautusten perusteella Ranskan viranomaiset ovat laatineet toimenpiteitä, joilla sähköntoimittajia voidaan auttaa kapasiteettivelvoitteidensa laskemisessa. |
| --- | --- |

(257)

Komission johdanto-osan 245–247 kappaleessa esittämien huomautusten perusteella Ranskan viranomaiset ovat laatineet toimenpiteitä, joilla sähköntoimittajia voidaan auttaa kapasiteettivelvoitteidensa laskemisessa.

| (258) | Korjaustoimenpiteellä poistetaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt komission huolenaiheet. |
| --- | --- |

(258)

Korjaustoimenpiteellä poistetaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt komission huolenaiheet.

5.3.4.2   Läpinäkyvyyden puute kapasiteettihinnan määrittämisessä

Läpinäkyvyyden puute kapasiteettihinnan määrittämisessä

| (259) | Kapasiteettimekanismin alkuperäisessä versiossa eri toimijoilla oli hyvin suppeat mahdollisuudet saada tietoja kahdenkeskisestä kaupankäynnistä, sillä ne olivat riippuvaisia CRE:n säännöllisesti julkaisemista kapasiteettitakeiden myyntimääriä ja kauppojen keskimääräisiä hintoja koskevista tiedoista. Väärinkäytösten välttämiseksi ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi viranomaiset olivat lisäksi velvoittaneet vertikaalisesti integroituneet toimijat pitämään kapasiteettitakeiden rekisterissä erillisiä tilejä (eri tili kapasiteetin tarjoajille ja eri tili sähköntoimittajille). |
| --- | --- |

(259)

Kapasiteettimekanismin alkuperäisessä versiossa eri toimijoilla oli hyvin suppeat mahdollisuudet saada tietoja kahdenkeskisestä kaupankäynnistä, sillä ne olivat riippuvaisia CRE:n säännöllisesti julkaisemista kapasiteettitakeiden myyntimääriä ja kauppojen keskimääräisiä hintoja koskevista tiedoista. Väärinkäytösten välttämiseksi ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi viranomaiset olivat lisäksi velvoittaneet vertikaalisesti integroituneet toimijat pitämään kapasiteettitakeiden rekisterissä erillisiä tilejä (eri tili kapasiteetin tarjoajille ja eri tili sähköntoimittajille).

| (260) | Komissio epäili, että mekanismin puitteissa tehdyt kauppasopimukset eivät olisi riittävän läpinäkyviä, joten Ranska ehdottaa korjaustoimenpiteitä parantaakseen kaikkien toimijoiden mahdollisuutta saada tietoa kaikista kaupoista. Ensiksi viranomaiset ehdottavat, että kaikille toimijoille myönnettäisiin pääsy kahdenkeskistä kaupankäyntiä koskevaan rekisteriin, jonka tiedoista on tehty anonyymejä; tämä varmistaisi määrien ja hintojen näkyvyyden ja mahdollistaisi samalla toimijoiden pysymisen nimettöminä (ks. johdanto-osan 163 kappale). Toiseksi viranomaiset ehdottavat säänneltyjen huutokauppojen lisäämistä siten, että ensimmäistä toimitusvuotta edeltävien neljän vuoden aikana huutokauppoja järjestettäisiin 15 kertaa ja että joidenkin kapasiteetin tarjoajien (sertifiointialueen tasevastaavat, joilla kapasiteetti yli 3 GW) olisi pakko tarjota sertifikaattinsa markkinoille tietyn aikataulun mukaisesti (ks. johdanto-osan 164 ja 165 kappale). |
| --- | --- |

(260)

Komissio epäili, että mekanismin puitteissa tehdyt kauppasopimukset eivät olisi riittävän läpinäkyviä, joten Ranska ehdottaa korjaustoimenpiteitä parantaakseen kaikkien toimijoiden mahdollisuutta saada tietoa kaikista kaupoista. Ensiksi viranomaiset ehdottavat, että kaikille toimijoille myönnettäisiin pääsy kahdenkeskistä kaupankäyntiä koskevaan rekisteriin, jonka tiedoista on tehty anonyymejä; tämä varmistaisi määrien ja hintojen näkyvyyden ja mahdollistaisi samalla toimijoiden pysymisen nimettöminä (ks. johdanto-osan 163 kappale). Toiseksi viranomaiset ehdottavat säänneltyjen huutokauppojen lisäämistä siten, että ensimmäistä toimitusvuotta edeltävien neljän vuoden aikana huutokauppoja järjestettäisiin 15 kertaa ja että joidenkin kapasiteetin tarjoajien (sertifiointialueen tasevastaavat, joilla kapasiteetti yli 3 GW) olisi pakko tarjota sertifikaattinsa markkinoille tietyn aikataulun mukaisesti (ks. johdanto-osan 164 ja 165 kappale).

| (261) | Ranskan viranomaisten ehdottama lähestymistapa tuo sähköntoimittajille jonkin verran joustavuutta mahdollistamalla kahdenkeskisen kaupankäynnin ja varmistaa samalla näiden kauppojen tietynasteisen läpinäkyvyyden. |
| --- | --- |

(261)

Ranskan viranomaisten ehdottama lähestymistapa tuo sähköntoimittajille jonkin verran joustavuutta mahdollistamalla kahdenkeskisen kaupankäynnin ja varmistaa samalla näiden kauppojen tietynasteisen läpinäkyvyyden.

| (262) | Mahdollisuus käyttää vapaasti anonyymiä kaupankäynnin rekisteriä takaa kahdenkeskisen kaupankäynnin läpinäkyvyyden ja estää tietotasossa olevien erojen muodostumisen pääasiallisesti myyjänä toimivan määräävässä asemassa olevan toiminnanharjoittajan ja sen kilpailijoiden välille. Sen ansiosta toimijat voivat myös ottaa huomioon kahdenkeskisillä markkinoilla maksetut hinnat, kun ne laativat tarjouksia spot-markkinoilla, mikä lisää näiden kahden markkinan yhtenäisyyttä. Tätä kautta lähestymistapa parantaa myös markkinoiden valvontaa tuomalla välittömästi esiin toiminnanharjoittajan yritykset manipuloida hintoja, jos toiminnanharjoittaja käyttäytyy säännellyillä markkinoilla ja kahdenkeskisillä markkinoilla selvästi eri tavoin. |
| --- | --- |

(262)

Mahdollisuus käyttää vapaasti anonyymiä kaupankäynnin rekisteriä takaa kahdenkeskisen kaupankäynnin läpinäkyvyyden ja estää tietotasossa olevien erojen muodostumisen pääasiallisesti myyjänä toimivan määräävässä asemassa olevan toiminnanharjoittajan ja sen kilpailijoiden välille. Sen ansiosta toimijat voivat myös ottaa huomioon kahdenkeskisillä markkinoilla maksetut hinnat, kun ne laativat tarjouksia spot-markkinoilla, mikä lisää näiden kahden markkinan yhtenäisyyttä. Tätä kautta lähestymistapa parantaa myös markkinoiden valvontaa tuomalla välittömästi esiin toiminnanharjoittajan yritykset manipuloida hintoja, jos toiminnanharjoittaja käyttäytyy säännellyillä markkinoilla ja kahdenkeskisillä markkinoilla selvästi eri tavoin.

| (263) | Säänneltyjen huutokauppojen lisääminen taannee myös huutokauppojen riittävän markkinalikviditeetin, millä parannetaan samalla markkinoiden viitehinnan edustavuutta (kapasiteettihinta, jota useimmat sähköntoimittajat käyttävät myynnissään ja jota käytetään myös taseselvitysmekanismin viitearvona). |
| --- | --- |

(263)

Säänneltyjen huutokauppojen lisääminen taannee myös huutokauppojen riittävän markkinalikviditeetin, millä parannetaan samalla markkinoiden viitehinnan edustavuutta (kapasiteettihinta, jota useimmat sähköntoimittajat käyttävät myynnissään ja jota käytetään myös taseselvitysmekanismin viitearvona).

| (264) | Tämän korjaustoimenpiteen avulla voidaan näin ollen välttää se riski, että suurimmat kapasiteetin tarjoajat pidättävät kapasiteettitakeita itsellään taloudellisista syistä. Lisäksi korjaustoimenpiteellä lisätään markkinoiden läpinäkyvyyttä ja säänneltyjen markkinoiden likviditeettiä sekä tehostetaan markkinoiden valvontaa. |
| --- | --- |

(264)

Tämän korjaustoimenpiteen avulla voidaan näin ollen välttää se riski, että suurimmat kapasiteetin tarjoajat pidättävät kapasiteettitakeita itsellään taloudellisista syistä. Lisäksi korjaustoimenpiteellä lisätään markkinoiden läpinäkyvyyttä ja säänneltyjen markkinoiden likviditeettiä sekä tehostetaan markkinoiden valvontaa.

| (265) | Asettamalla toimitusvuosia TV – 3, TV – 2 ja TV – 1 koskeva kaksinkertainen rajoitus vastataan riskiin, että integroituneet toimijat voisivat manipuloida markkinoita. Integroituneet toimijat voisivat nimittäin keinotekoisesti vähentää myymättömien sertifikaattiensa määrää tekemällä sisäisiä siirtoja. Ranskan viranomaiset varmistavat sertifioidun kapasiteetin tasoa koskevan rajoituksen avulla, että integroituneet toimijat joutuvat takaamaan säännellyille spot-markkinoille jonkinasteisen likviditeetin, vaikka ne tekisivät myös sisäisiä siirtoja. |
| --- | --- |

(265)

Asettamalla toimitusvuosia TV – 3, TV – 2 ja TV – 1 koskeva kaksinkertainen rajoitus vastataan riskiin, että integroituneet toimijat voisivat manipuloida markkinoita. Integroituneet toimijat voisivat nimittäin keinotekoisesti vähentää myymättömien sertifikaattiensa määrää tekemällä sisäisiä siirtoja. Ranskan viranomaiset varmistavat sertifioidun kapasiteetin tasoa koskevan rajoituksen avulla, että integroituneet toimijat joutuvat takaamaan säännellyille spot-markkinoille jonkinasteisen likviditeetin, vaikka ne tekisivät myös sisäisiä siirtoja.

| (266) | Sertifioitua kapasiteettia koskevalla 25 prosentin rajoituksella varmistetaan, että integroituneet toimijat – ja erityisesti määräävässä asemassa oleva toimija – tarjoavat kaikki sertifikaattinsa tai osan niistä säännellyille spot-markkinoille eivätkä voi kiertää tätä vaatimusta käyttämällä sisäisiä siirtoja. Tämä korjaustoimenpide on läheistä sukua markkinatakausratkaisulle. |
| --- | --- |

(266)

Sertifioitua kapasiteettia koskevalla 25 prosentin rajoituksella varmistetaan, että integroituneet toimijat – ja erityisesti määräävässä asemassa oleva toimija – tarjoavat kaikki sertifikaattinsa tai osan niistä säännellyille spot-markkinoille eivätkä voi kiertää tätä vaatimusta käyttämällä sisäisiä siirtoja. Tämä korjaustoimenpide on läheistä sukua markkinatakausratkaisulle.

| (267) | Kun vaatimukseen tarjota tiettyjä määriä kapasiteettitakeita säännellyissä huutokaupoissa sovelletaan kynnysarvoa (GW), varmistetaan, että suurimmat toiminnanharjoittajat ja erityisesti vakiintunut toiminnanharjoittaja ottavat mekanismissa markkinatakaajan roolin. Näin huutokauppojen markkinalikviditeetti on aina varma. |
| --- | --- |

(267)

Kun vaatimukseen tarjota tiettyjä määriä kapasiteettitakeita säännellyissä huutokaupoissa sovelletaan kynnysarvoa (GW), varmistetaan, että suurimmat toiminnanharjoittajat ja erityisesti vakiintunut toiminnanharjoittaja ottavat mekanismissa markkinatakaajan roolin. Näin huutokauppojen markkinalikviditeetti on aina varma.

| (268) | Ranskan viranomaiset ovat varmistaneet markkinalikviditeetin ja vastanneet siten väitteeseen, jonka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 200 kappaleessa. |
| --- | --- |

(268)

Ranskan viranomaiset ovat varmistaneet markkinalikviditeetin ja vastanneet siten väitteeseen, jonka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 200 kappaleessa.

| (269) | Laajemmin tarkasteltuna Ranskan viranomaiset ovat näillä korjaustoimenpiteillä vastanneet menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esitettyihin komission epäilyksiin, jotka koskivat hintojen määrittelymekanismin läpinäkyvyyttä. |
| --- | --- |

(269)

Laajemmin tarkasteltuna Ranskan viranomaiset ovat näillä korjaustoimenpiteillä vastanneet menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esitettyihin komission epäilyksiin, jotka koskivat hintojen määrittelymekanismin läpinäkyvyyttä.

5.3.4.3   Joidenkin kapasiteetin tarjoajalajien sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

Joidenkin kapasiteetin tarjoajalajien sulkeminen mekanismin ulkopuolelle

| (270) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että oli olemassa riski joidenkin toimijoiden sulkemisesta mekanismin ulkopuolelle. Tällaisia ovat muun muassa jotkin joustokapasiteetin tarjoajat niiden välisen mahdollisen syrjinnän vuoksi sekä ulkomaisen tai uuden tuotantokapasiteetin tarjoajat. Komission mukaan tämä seikka heikentää kilpailupainetta ja voi johtaa mekanismiin osallistuvien toimijoiden saamiin liiallisiin korvauksiin. |
| --- | --- |

(270)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että oli olemassa riski joidenkin toimijoiden sulkemisesta mekanismin ulkopuolelle. Tällaisia ovat muun muassa jotkin joustokapasiteetin tarjoajat niiden välisen mahdollisen syrjinnän vuoksi sekä ulkomaisen tai uuden tuotantokapasiteetin tarjoajat. Komission mukaan tämä seikka heikentää kilpailupainetta ja voi johtaa mekanismiin osallistuvien toimijoiden saamiin liiallisiin korvauksiin.

| (271) | Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan riittävät toimenpiteet edellä mainittujen eri toimijoiden tosiasiallisen mekanismiin osallistumisen varmistamiseksi, kuten 5.3.2.1, 5.3.2.2 ja 5.3.2.3 jaksossa on selitetty. Tämä takaa mekanismin sisäisen kilpailun ja johtaa todennäköisesti kapasiteettihintaan, joka estää liiallisten korvausten riskin. |
| --- | --- |

(271)

Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan riittävät toimenpiteet edellä mainittujen eri toimijoiden tosiasiallisen mekanismiin osallistumisen varmistamiseksi, kuten 5.3.2.1, 5.3.2.2 ja 5.3.2.3 jaksossa on selitetty. Tämä takaa mekanismin sisäisen kilpailun ja johtaa todennäköisesti kapasiteettihintaan, joka estää liiallisten korvausten riskin.

| (272) | Ehdotettujen rajat ylittävän kapasiteetin osallistumista ja uuden kapasiteetin monivuotista sopimusjärjestelmää koskevien järjestelyjen on oltava oikeasuhteisia, jotta ne olisivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

(272)

Ehdotettujen rajat ylittävän kapasiteetin osallistumista ja uuden kapasiteetin monivuotista sopimusjärjestelmää koskevien järjestelyjen on oltava oikeasuhteisia, jotta ne olisivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen mukaisia.

| (273) | Rajat ylittävän kapasiteetin osallistumista koskeva järjestely on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 119–124 kappaleessa. Yhteenliitäntäluvat saatuaan ulkomainen kapasiteetti osallistuu suoraan Ranskan kapasiteettitakeiden markkinoille siten, että ulkomaisten kapasiteettitakeiden myyntiä koskevat samat säännöt – sikäli kuin markkinoiden ei katsota johtavan liiallisiin korvauksiin. Ulkomaisen kapasiteetin osallistumisen mahdollistavan järjestelyn puitteissa korvausta voidaan maksaa myös yhteenliittämiskapasiteetille yhteenliitäntälupien myynnin ansiosta. Koska voidaan olettaa, että erityisesti huutokaupattavien lupien todennäköisesti suuren määrän vuoksi huutokaupoissa on runsaasti osallistujia (niihin voivat osallistua yhteenliitetyn naapurijäsenvaltion kaikki joustokapasiteetin ja sähköntuotantokapasiteetin tarjoajat), voidaan katsoa, että huutokaupat eivät johda liiallisen korvauksen maksamiseen. Järjestely on näin ollen oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(273)

Rajat ylittävän kapasiteetin osallistumista koskeva järjestely on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 119–124 kappaleessa. Yhteenliitäntäluvat saatuaan ulkomainen kapasiteetti osallistuu suoraan Ranskan kapasiteettitakeiden markkinoille siten, että ulkomaisten kapasiteettitakeiden myyntiä koskevat samat säännöt – sikäli kuin markkinoiden ei katsota johtavan liiallisiin korvauksiin. Ulkomaisen kapasiteetin osallistumisen mahdollistavan järjestelyn puitteissa korvausta voidaan maksaa myös yhteenliittämiskapasiteetille yhteenliitäntälupien myynnin ansiosta. Koska voidaan olettaa, että erityisesti huutokaupattavien lupien todennäköisesti suuren määrän vuoksi huutokaupoissa on runsaasti osallistujia (niihin voivat osallistua yhteenliitetyn naapurijäsenvaltion kaikki joustokapasiteetin ja sähköntuotantokapasiteetin tarjoajat), voidaan katsoa, että huutokaupat eivät johda liiallisen korvauksen maksamiseen. Järjestely on näin ollen oikeasuhteinen.

| (274) | Ranskan viranomaisten ehdottama järjestely, jolla mahdollistetaan uuden kapasiteetin osallistuminen Ranskan kapasiteettimarkkinoille, on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 131–138 kappaleessa. Komissio katsoo järjestelyn oikeasuhteisuudesta, että järjestely ei mahdollista uuden kapasiteetin liiallisia korvauksia. Uuden kapasiteetin tarjousten on joka tapauksessa oltava alempia kuin alkuperäinen viitehinta, joka puolestaan vastaa erilaisten kilpailuprosessien seurauksena muodostuvaa keskihintaa (keskihinta ehdotetaan laskettavaksi painotettuna hintana, joka koskee toimitusvuonna TV К 4 järjestettyyn huutokauppaan perustuvaa kapasiteettia ja myös käynnissä olevia toimitusvuosien TV – 2 ja TV – 1 osalta järjestettyjä huutokauppoja). Uuden kapasiteetin sähköntoimittajat eivät tiedä alkuperäistä viitehintaa tarjouksia tehdessään, minkä pitäisi varmistaa, että tarjoukset ovat niin alhaisia kuin mahdollista ollakseen kilpailukykyisiä. Koska osallistujat eivät tiedä tarjouksia tehdessään, onko uudesta kapasiteetista tehty muita tarjouksia, uutta kapasiteettia koskevat määrälliset rajoitukset kannustavat tarjouksentekijöitä tarjoamaan investoinneistaan mahdollisimman alhaista hintaa. Näistä syistä komissio katsoo, että uuteen kapasiteettiin ei todennäköisesti liity liiallisten korvausten riskiä ja tämä järjestely on näin ollen oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(274)

Ranskan viranomaisten ehdottama järjestely, jolla mahdollistetaan uuden kapasiteetin osallistuminen Ranskan kapasiteettimarkkinoille, on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 131–138 kappaleessa. Komissio katsoo järjestelyn oikeasuhteisuudesta, että järjestely ei mahdollista uuden kapasiteetin liiallisia korvauksia. Uuden kapasiteetin tarjousten on joka tapauksessa oltava alempia kuin alkuperäinen viitehinta, joka puolestaan vastaa erilaisten kilpailuprosessien seurauksena muodostuvaa keskihintaa (keskihinta ehdotetaan laskettavaksi painotettuna hintana, joka koskee toimitusvuonna TV К 4 järjestettyyn huutokauppaan perustuvaa kapasiteettia ja myös käynnissä olevia toimitusvuosien TV – 2 ja TV – 1 osalta järjestettyjä huutokauppoja). Uuden kapasiteetin sähköntoimittajat eivät tiedä alkuperäistä viitehintaa tarjouksia tehdessään, minkä pitäisi varmistaa, että tarjoukset ovat niin alhaisia kuin mahdollista ollakseen kilpailukykyisiä. Koska osallistujat eivät tiedä tarjouksia tehdessään, onko uudesta kapasiteetista tehty muita tarjouksia, uutta kapasiteettia koskevat määrälliset rajoitukset kannustavat tarjouksentekijöitä tarjoamaan investoinneistaan mahdollisimman alhaista hintaa. Näistä syistä komissio katsoo, että uuteen kapasiteettiin ei todennäköisesti liity liiallisten korvausten riskiä ja tämä järjestely on näin ollen oikeasuhteinen.

5.3.4.4   EDF:n markkinavoima

EDF:n markkinavoima

| (275) | Kuten johdanto-osan 64 kappaleen 4 kohdassa on selitetty, komission epäilys siitä, että EDF voisi helposti manipuloida kapasiteettihintoja oman etunsa mukaisesti, perustuu kolmeen mekanismia koskevaan riskiin (joista osan voi toteuttaa mikä tahansa toimija):






  (1) | kapasiteetin itsellään pidättämisen riski |
| --- | --- | --- |

(275)

Kuten johdanto-osan 64 kappaleen 4 kohdassa on selitetty, komission epäilys siitä, että EDF voisi helposti manipuloida kapasiteettihintoja oman etunsa mukaisesti, perustuu kolmeen mekanismia koskevaan riskiin (joista osan voi toteuttaa mikä tahansa toimija):

(1)

kapasiteetin itsellään pidättämisen riski

| (2) | kapasiteettitakeiden itsellään pidättämisen riski ja |
| --- | --- |

(2)

kapasiteettitakeiden itsellään pidättämisen riski ja

| (3) | hintapainostuksen riski. |
| --- | --- |

(3)

hintapainostuksen riski.

Riski kapasiteetin pidättämisestä itsellään

Riski kapasiteetin pidättämisestä itsellään

| (276) | Ranska on ehdottanut mekanismiin kolmenlaisia muutoksia kapasiteetin itsellään pidättämisen riskin välttämiseksi mahdollisimman hyvin:






  (1) | Kapasiteetin tarjoajat pakotetaan sertifioimaan käytettävissä olevan kapasiteettinsa historiallisten viitearvojen muodostamaan ”tunneliin”. |
| --- | --- | --- |

(276)

Ranska on ehdottanut mekanismiin kolmenlaisia muutoksia kapasiteetin itsellään pidättämisen riskin välttämiseksi mahdollisimman hyvin:

(1)

Kapasiteetin tarjoajat pakotetaan sertifioimaan käytettävissä olevan kapasiteettinsa historiallisten viitearvojen muodostamaan ”tunneliin”.

| (2) | Kapasiteetti on tasapainotettava säännöissä määritellyn, lyhyen ajanjakson kuluessa merkittävien tapahtumien yhteydessä. Tällaisia ovat esimerkiksi toiminnan keskeyttäminen, laitoksen lopullinen sulkeminen tai vioittuminen, joka heikentää kapasiteetin käytettävyyttä pitkäksi aikaa. Lisäksi kumulatiivisesta tasapainottamisesta tehdään maksullista, jos määrätty kynnysarvo (enintään 1 GW) ylittyy ennen toimitusvuotta. |
| --- | --- |

(2)

Kapasiteetti on tasapainotettava säännöissä määritellyn, lyhyen ajanjakson kuluessa merkittävien tapahtumien yhteydessä. Tällaisia ovat esimerkiksi toiminnan keskeyttäminen, laitoksen lopullinen sulkeminen tai vioittuminen, joka heikentää kapasiteetin käytettävyyttä pitkäksi aikaa. Lisäksi kumulatiivisesta tasapainottamisesta tehdään maksullista, jos määrätty kynnysarvo (enintään 1 GW) ylittyy ennen toimitusvuotta.

| (3) | Taseselvitysmekanismia muutetaan siten, että kannustinkerroin ”k” kaksinkertaistetaan ja sitä korotetaan edelleen, mikäli negatiivinen tasepoikkeama ylittää enintään 1 GW:n kynnysarvon; mikäli positiivinen tasepoikkeama ylittää enintään 1 GW:n kynnysarvon, korvausta pienennetään, jotta sillä ei saada voittoa. Lisäksi säänneltyä hintaa korotetaan asteittain vuoden 2017 hinnasta siten, että vuosina 2018 ja 2019 hintaa nostetaan 20 000 eurosta/MW 40 000 euroon/MW ja vuonna 2020 60 000 euroon/MW. Tämän jälkeen säänneltyä hintaa tarkistetaan vuosittain siten, että se lopulta vastaa markkinoilletulon kustannuksia. |
| --- | --- |

(3)

Taseselvitysmekanismia muutetaan siten, että kannustinkerroin ”k” kaksinkertaistetaan ja sitä korotetaan edelleen, mikäli negatiivinen tasepoikkeama ylittää enintään 1 GW:n kynnysarvon; mikäli positiivinen tasepoikkeama ylittää enintään 1 GW:n kynnysarvon, korvausta pienennetään, jotta sillä ei saada voittoa. Lisäksi säänneltyä hintaa korotetaan asteittain vuoden 2017 hinnasta siten, että vuosina 2018 ja 2019 hintaa nostetaan 20 000 eurosta/MW 40 000 euroon/MW ja vuonna 2020 60 000 euroon/MW. Tämän jälkeen säänneltyä hintaa tarkistetaan vuosittain siten, että se lopulta vastaa markkinoilletulon kustannuksia.

| (277) | Ensimmäisellä korjaustoimenpiteellä taataan, että paljon kapasiteettia omaavat kapasiteetin tarjoajat eivät voi manipuloida markkinoita ”sertifiointitunnelissa”. Lisäksi valvontaviranomaiset voivat korjaustoimenpiteen ansiosta havaita epäilyttävät toimintatavat helpommin kuin nykyisessä järjestelmässä. |
| --- | --- |

(277)

Ensimmäisellä korjaustoimenpiteellä taataan, että paljon kapasiteettia omaavat kapasiteetin tarjoajat eivät voi manipuloida markkinoita ”sertifiointitunnelissa”. Lisäksi valvontaviranomaiset voivat korjaustoimenpiteen ansiosta havaita epäilyttävät toimintatavat helpommin kuin nykyisessä järjestelmässä.

| (278) | Toinen korjaustoimenpide vahvistanee markkinatoimijoille asetettuja kannustimia, jotta niiden laitoksen käytettävyyden tasosta voidaan antaa ”sertifiointitunnelin” puitteissa paras arvio. Ranskan viranomaiset ehdottavat, että toimenpiteestä, jolla ennen toimitusvuotta tehtävistä merkittävistä tasapainotuksista tehdään maksullisia, tehtäisiin epäsymmetrinen siten, että tasapainotuksen maksullisuutta sovellettaisiin vain sellaisten toimijoiden sertifiointitason muutoksiin, joilla tasapainotus koskee volyymiltaan suurta kapasiteettimäärää. Viranomaiset perustelevat tätä sillä, että toimenpiteen soveltaminen kaikkiin toimijoihin voisi vääristää kilpailua, koska toimenpide olisi tosiasiallisesti paljon rajoittavampi toimijoille, joilla on vain pieni määrä kapasiteettia, verrattuna määräävässä asemassa olevaan toimijaan, joka voisi hyödyntää poikkeamia. Tällaisen kynnysarvon sisällyttäminen mekanismiin (tasoa ei ole määritelty, mutta se olisi enintään 1 GW) mahdollistaisi siis, että (i) useimmat toimijat hyötyisivät edelleen nykyisen järjestelyn joustavuudesta mutta samalla (ii) poistettaisiin suuren kapasiteetin omaavilta toimijoilta mahdollisuus manipuloida markkinoita tekemällä useita ”pieniä” tasapainotuksia. |
| --- | --- |

(278)

Toinen korjaustoimenpide vahvistanee markkinatoimijoille asetettuja kannustimia, jotta niiden laitoksen käytettävyyden tasosta voidaan antaa ”sertifiointitunnelin” puitteissa paras arvio. Ranskan viranomaiset ehdottavat, että toimenpiteestä, jolla ennen toimitusvuotta tehtävistä merkittävistä tasapainotuksista tehdään maksullisia, tehtäisiin epäsymmetrinen siten, että tasapainotuksen maksullisuutta sovellettaisiin vain sellaisten toimijoiden sertifiointitason muutoksiin, joilla tasapainotus koskee volyymiltaan suurta kapasiteettimäärää. Viranomaiset perustelevat tätä sillä, että toimenpiteen soveltaminen kaikkiin toimijoihin voisi vääristää kilpailua, koska toimenpide olisi tosiasiallisesti paljon rajoittavampi toimijoille, joilla on vain pieni määrä kapasiteettia, verrattuna määräävässä asemassa olevaan toimijaan, joka voisi hyödyntää poikkeamia. Tällaisen kynnysarvon sisällyttäminen mekanismiin (tasoa ei ole määritelty, mutta se olisi enintään 1 GW) mahdollistaisi siis, että (i) useimmat toimijat hyötyisivät edelleen nykyisen järjestelyn joustavuudesta mutta samalla (ii) poistettaisiin suuren kapasiteetin omaavilta toimijoilta mahdollisuus manipuloida markkinoita tekemällä useita ”pieniä” tasapainotuksia.

| (279) | Kolmannella korjaustoimenpiteellä vahvistetaan kaikille markkinatoimijoille suunnattuja kannustimia, joilla niitä kannustetaan myymään sertifikaattejaan kapasiteettimarkkinoilla ja edistämään kapasiteetin arvoa tosiasiallisesti vastaavan markkinoiden viitehinnan muodostumista sekä varmistetaan, etteivät toimijat voi hankkia riskitöntä tuottoa toisaalta käyttämällä markkinoita ja toisaalta hyödyntämällä taseselvitykseen liittyviä korvauksia (sourcing). |
| --- | --- |

(279)

Kolmannella korjaustoimenpiteellä vahvistetaan kaikille markkinatoimijoille suunnattuja kannustimia, joilla niitä kannustetaan myymään sertifikaattejaan kapasiteettimarkkinoilla ja edistämään kapasiteetin arvoa tosiasiallisesti vastaavan markkinoiden viitehinnan muodostumista sekä varmistetaan, etteivät toimijat voi hankkia riskitöntä tuottoa toisaalta käyttämällä markkinoita ja toisaalta hyödyntämällä taseselvitykseen liittyviä korvauksia (sourcing).

| (280) | Komissio katsoo, että nämä korjaustoimenpiteet vähentävät kapasiteetin itsellään pidättämisen riskiä mahdollisimman paljon, vaikka eivät poistakaan sitä kokonaan. On selvää, että mekanismiin sisältyviä kannustimia täydennetään Ranskan sääntelyviranomaisten markkinavalvonnalla. |
| --- | --- |

(280)

Komissio katsoo, että nämä korjaustoimenpiteet vähentävät kapasiteetin itsellään pidättämisen riskiä mahdollisimman paljon, vaikka eivät poistakaan sitä kokonaan. On selvää, että mekanismiin sisältyviä kannustimia täydennetään Ranskan sääntelyviranomaisten markkinavalvonnalla.

Riski takeiden pidättämisestä itsellään

Riski takeiden pidättämisestä itsellään

| (281) | Takeiden itsellään pidättämisen riskin välttämiseksi Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet lisäämään ennen toimitusvuotta järjestettävien huutokauppojen määrää ja velvoittamaan kapasiteetin tarjoajat tarjoamaan tiettyjä määriä takeita kunkin huutokaupan aikana. |
| --- | --- |

(281)

Takeiden itsellään pidättämisen riskin välttämiseksi Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet lisäämään ennen toimitusvuotta järjestettävien huutokauppojen määrää ja velvoittamaan kapasiteetin tarjoajat tarjoamaan tiettyjä määriä takeita kunkin huutokaupan aikana.

| (282) | Nämä korjaustoimenpiteet täydentävät jo toteutettuja korjaustoimenpiteitä, kuten sähköntoimittajien mahdollisuutta saada kapasiteettitakeita hankkimalla ARENH-tuote. Viranomaiset ovat tässä yhteydessä ehdottaneet tutkivansa markkinoiden toimintaa koskevan myöhemmän arvioinnin yhteydessä, onko ARENH-tuotteen kapasiteettiosalle mahdollista hakea velkarahoitusta, jotta tuote ei häiritse hintojen vapaata muotoutumista kapasiteettimarkkinoilla. Tämä korjaustoimenpide vastaa osittain joidenkin asianomaisten ARENH-tuotteen tarkistamista koskevia ehdotuksia, jotka on esitetty tämän päätöksen johdanto-osan 182 kappaleen 2 alakohdassa. |
| --- | --- |

(282)

Nämä korjaustoimenpiteet täydentävät jo toteutettuja korjaustoimenpiteitä, kuten sähköntoimittajien mahdollisuutta saada kapasiteettitakeita hankkimalla ARENH-tuote. Viranomaiset ovat tässä yhteydessä ehdottaneet tutkivansa markkinoiden toimintaa koskevan myöhemmän arvioinnin yhteydessä, onko ARENH-tuotteen kapasiteettiosalle mahdollista hakea velkarahoitusta, jotta tuote ei häiritse hintojen vapaata muotoutumista kapasiteettimarkkinoilla. Tämä korjaustoimenpide vastaa osittain joidenkin asianomaisten ARENH-tuotteen tarkistamista koskevia ehdotuksia, jotka on esitetty tämän päätöksen johdanto-osan 182 kappaleen 2 alakohdassa.

| (283) | Ranskan viranomaisten esittämät korjaustoimenpiteet kokonaisuutena rajoittanevat mahdollisimman paljon suurten kapasiteetin tarjoajien ja erityisesti vakiintuneen toimijan mahdollisuuksia pidättää kapasiteettitakeita itsellään ja samalla siitä saatavaa etua. Lisäksi taehuutokauppojen markkinalikviditeetti olisi taattu. |
| --- | --- |

(283)

Ranskan viranomaisten esittämät korjaustoimenpiteet kokonaisuutena rajoittanevat mahdollisimman paljon suurten kapasiteetin tarjoajien ja erityisesti vakiintuneen toimijan mahdollisuuksia pidättää kapasiteettitakeita itsellään ja samalla siitä saatavaa etua. Lisäksi taehuutokauppojen markkinalikviditeetti olisi taattu.

| (284) | Komissio katsoo näin ollen, että nämä korjaustoimenpiteitä koskevat sitoumukset muodostavat kokonaisuuden, joka on oikeasuhteinen suhteessa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiintuomiin likviditeetin haasteisiin. |
| --- | --- |

(284)

Komissio katsoo näin ollen, että nämä korjaustoimenpiteitä koskevat sitoumukset muodostavat kokonaisuuden, joka on oikeasuhteinen suhteessa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiintuomiin likviditeetin haasteisiin.

Määräävässä asemassa olevan vakiintuneen toiminnanharjoittajan hintapainostusriski

Määräävässä asemassa olevan vakiintuneen toiminnanharjoittajan hintapainostusriski

| (285) | Komissio toi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 194 kappaleessa esiin vakiintuneen toimijan tuotanto- ja myyntitoimintojen välisen ristiintukemisen riskin. Toisin sanoen kapasiteettitakeita voitaisiin myydä kilpailijoille tuotannon ja myynnin välistä sisäistä siirtohintaa korkeampaan hintaan, minkä seurauksena kilpailijat suljetaan pois sähköntoimitusmarkkinoilta. |
| --- | --- |

(285)

Komissio toi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 194 kappaleessa esiin vakiintuneen toimijan tuotanto- ja myyntitoimintojen välisen ristiintukemisen riskin. Toisin sanoen kapasiteettitakeita voitaisiin myydä kilpailijoille tuotannon ja myynnin välistä sisäistä siirtohintaa korkeampaan hintaan, minkä seurauksena kilpailijat suljetaan pois sähköntoimitusmarkkinoilta.

| (286) | Jotta tällaiset käytännöt voitaisiin havaita helpommin ja niihin voitaisiin puuttua, viranomaiset korjaavat toisaalta voimassa olevaan lainsäädäntöön sisältyvän puutteen, joka mahdollistaa takeiden maksuttoman siirtämisen. Tämän lainsäädäntömuutoksen jälkeen sähköntoimittajat eivät voi enää siirtää kapasiteettitakeita maksutta myyntitoimialalleen. Lainsäädännössä on säädettävä, että integroituneen tarjoajan sisäiset siirrot on tehtävä säänneltyjen markkinoiden kaupankäyntikierrosten hintoja vastaavaan hintaan. Tätä tarkoitusta varten integroituneet tarjoajat voivat ilmoittaa hinnan, joka on sidottu säänneltyjen markkinoiden kaupankäyntikierrosten hintaan, jos kaupankäyntikierrokseen tai -kierroksiin perustuva hinta ei ole tiedossa päivänä, jolloin sisäinen siirto tehdään. Integroitunut tarjoaja voi esimerkiksi ilmoittaa, että sisäinen siirto vastaa markkinoiden viitehintaa, ennen kuin energia-alan sääntelykomitea määrittää virallisesti sen tarkan arvon. |
| --- | --- |

(286)

Jotta tällaiset käytännöt voitaisiin havaita helpommin ja niihin voitaisiin puuttua, viranomaiset korjaavat toisaalta voimassa olevaan lainsäädäntöön sisältyvän puutteen, joka mahdollistaa takeiden maksuttoman siirtämisen. Tämän lainsäädäntömuutoksen jälkeen sähköntoimittajat eivät voi enää siirtää kapasiteettitakeita maksutta myyntitoimialalleen. Lainsäädännössä on säädettävä, että integroituneen tarjoajan sisäiset siirrot on tehtävä säänneltyjen markkinoiden kaupankäyntikierrosten hintoja vastaavaan hintaan. Tätä tarkoitusta varten integroituneet tarjoajat voivat ilmoittaa hinnan, joka on sidottu säänneltyjen markkinoiden kaupankäyntikierrosten hintaan, jos kaupankäyntikierrokseen tai -kierroksiin perustuva hinta ei ole tiedossa päivänä, jolloin sisäinen siirto tehdään. Integroitunut tarjoaja voi esimerkiksi ilmoittaa, että sisäinen siirto vastaa markkinoiden viitehintaa, ennen kuin energia-alan sääntelykomitea määrittää virallisesti sen tarkan arvon.

| (287) | Toisaalta markkinatoimijoilla on käytössään koko kapasiteettitakeiden kaupankäyntiä koskeva rekisteri. Näin markkinat voivat valvoa kahdenkeskisiä kauppoja, koska kaupat ovat julkisia (vaikkakin anonyymejä). Tällä toimenpiteellä taataan kahdenkeskisten markkinoiden läpinäkyvyys, kuten johdanto-osan 263 kappaleessa on selitetty. |
| --- | --- |

(287)

Toisaalta markkinatoimijoilla on käytössään koko kapasiteettitakeiden kaupankäyntiä koskeva rekisteri. Näin markkinat voivat valvoa kahdenkeskisiä kauppoja, koska kaupat ovat julkisia (vaikkakin anonyymejä). Tällä toimenpiteellä taataan kahdenkeskisten markkinoiden läpinäkyvyys, kuten johdanto-osan 263 kappaleessa on selitetty.

| (288) | Ranskan viranomaiset ovat näin ollen vastanneet komission väitteisiin, jotka koskevat vakiintuneen toiminnanharjoittajan hintapainostuksen riskiä. |
| --- | --- |

(288)

Ranskan viranomaiset ovat näin ollen vastanneet komission väitteisiin, jotka koskevat vakiintuneen toiminnanharjoittajan hintapainostuksen riskiä.

5.3.4.5   Päätelmä toimenpiteen oikeasuhteisuudesta

Päätelmä toimenpiteen oikeasuhteisuudesta

| (289) | Ottaen huomioon Ranskan ehdottamat korjaustoimenpiteet komissio katsoo, että tarkistettu mekanismi on oikeasuhteinen tavoitteeseensa nähden. |
| --- | --- |

(289)

Ottaen huomioon Ranskan ehdottamat korjaustoimenpiteet komissio katsoo, että tarkistettu mekanismi on oikeasuhteinen tavoitteeseensa nähden.

5.3.5   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttäminen

5.3.5.1   Uuden tuotantokapasiteetin osallistumisen esteet

Uuden tuotantokapasiteetin osallistumisen esteet

| (290) | Komissio toi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin ongelmia, jotka koskevat uuden tuotantokapasiteetin osallistumista mekanismiin. Ranskan viranomaiset ovat ongelmien korjaamiseksi sitoutuneet tekemään mekanismiin seuraavat muutokset:






  (1) | Toteutetaan uutta tuotantokapasiteettia koskeva monivuotinen CFD-hinnanerosopimusten järjestelmä, jota kuvataan johdanto-osan 131–138 kappaleessa. |
| --- | --- | --- |

(290)

Komissio toi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin ongelmia, jotka koskevat uuden tuotantokapasiteetin osallistumista mekanismiin. Ranskan viranomaiset ovat ongelmien korjaamiseksi sitoutuneet tekemään mekanismiin seuraavat muutokset:

(1)

Toteutetaan uutta tuotantokapasiteettia koskeva monivuotinen CFD-hinnanerosopimusten järjestelmä, jota kuvataan johdanto-osan 131–138 kappaleessa.

| (2) | Säänneltyä hintaa korotetaan johdanto-osan 146К148 kappaleessa kuvatulla tavalla ajan mittaan asteittain siten, että se lopulta vastaa markkinoilletulon kustannuksia. |
| --- | --- |

(2)

Säänneltyä hintaa korotetaan johdanto-osan 146К148 kappaleessa kuvatulla tavalla ajan mittaan asteittain siten, että se lopulta vastaa markkinoilletulon kustannuksia.

| (291) | Näillä korjaustoimenpiteillä poistetaan uuden kapasiteetin osallistumisen esteet. |
| --- | --- |

(291)

Näillä korjaustoimenpiteillä poistetaan uuden kapasiteetin osallistumisen esteet.

5.3.5.2   Implisiittisen ja eksplisiittisen joustokapasiteetin välinen syrjintä

Implisiittisen ja eksplisiittisen joustokapasiteetin välinen syrjintä

| (292) | Komissio katsoo, että Ranska on löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon joustokapasiteetin tarjoajien eri velvoitteiden välille rajoittamatta kuitenkaan niiden osallistumista mekanismiin, kuten johdanto-osan 237 kappaleessa on selitetty. Vaikka näiden kahden jouston lajin osallistuminen mekanismiin ei tapahdu yhdenvertaisin edellytyksin, komissio katsoo, että erottelu on välttämätöntä, jotta molemmat joustokapasiteetin lajit voivat osallistua mekanismiin parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

(292)

Komissio katsoo, että Ranska on löytänyt tarkoituksenmukaisen tasapainon joustokapasiteetin tarjoajien eri velvoitteiden välille rajoittamatta kuitenkaan niiden osallistumista mekanismiin, kuten johdanto-osan 237 kappaleessa on selitetty. Vaikka näiden kahden jouston lajin osallistuminen mekanismiin ei tapahdu yhdenvertaisin edellytyksin, komissio katsoo, että erottelu on välttämätöntä, jotta molemmat joustokapasiteetin lajit voivat osallistua mekanismiin parhaalla mahdollisella tavalla.

5.3.5.3   Ulkomaisen kapasiteetin suora osallistuminen

Ulkomaisen kapasiteetin suora osallistuminen

| (293) | Ranskan viranomaiset ehdottivat vastauksena komission ja kolmansien osapuolten esiintuomiin ongelmiin hybridimallia, jossa myönnetyt yhteenliitäntäluvat mahdollistaisivat ulkomaisen tuotantokapasiteetin osallistumisen mekanismiin, kuten johdanto-osan 119–125 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(293)

Ranskan viranomaiset ehdottivat vastauksena komission ja kolmansien osapuolten esiintuomiin ongelmiin hybridimallia, jossa myönnetyt yhteenliitäntäluvat mahdollistaisivat ulkomaisen tuotantokapasiteetin osallistumisen mekanismiin, kuten johdanto-osan 119–125 kappaleessa todetaan.

| (294) | Ranskan viranomaiset ovat ehdottaneet tarkoituksenmukaista korjaustoimenpidettä, joka mahdollistaa rajat ylittävän kapasiteetin suoran osallistumisen mekanismiin, kuten johdanto-osan 239 kappaleessa on selitetty. Tämä ongelma on nyt siis järjestyksessä. |
| --- | --- |

(294)

Ranskan viranomaiset ovat ehdottaneet tarkoituksenmukaista korjaustoimenpidettä, joka mahdollistaa rajat ylittävän kapasiteetin suoran osallistumisen mekanismiin, kuten johdanto-osan 239 kappaleessa on selitetty. Tämä ongelma on nyt siis järjestyksessä.

| (295) | Ratkaisu, jonka Ranska on valinnut rajat ylittävän kapasiteetin suoran osallistumisen mahdollistamiseksi, sallii myös rajayhdysjohtojen korvaamisen, jos niitä ei ole riittävästi. Valitulla ratkaisulla puututaan siis yksilöityjen markkinoiden välisen kytkennän vaarantumisen riskiin, jonka komissio toi esiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 206 kappaleessa (35). |
| --- | --- |

(295)

Ratkaisu, jonka Ranska on valinnut rajat ylittävän kapasiteetin suoran osallistumisen mahdollistamiseksi, sallii myös rajayhdysjohtojen korvaamisen, jos niitä ei ole riittävästi. Valitulla ratkaisulla puututaan siis yksilöityjen markkinoiden välisen kytkennän vaarantumisen riskiin, jonka komissio toi esiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 206 kappaleessa (35).

35

5.3.5.4   Erot vakiintuneen toiminnanharjoittajan ja sen nykyisten ja potentiaalisten kilpailijoiden tiedoissa

Erot vakiintuneen toiminnanharjoittajan ja sen nykyisten ja potentiaalisten kilpailijoiden tiedoissa

| (296) | Komissio on todennut, että vaihtoehtoisten sähköntoimittajien ja erityisesti markkinatulokkaiden voi olla vaikea arvioida yksilöllisiä kapasiteettivelvoitteitaan, kuten johdanto-osan 245–247 kappaleessa ja 5.3.4.1 jaksossa on selitetty. Ranskan viranomaiset ovat edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa esitettyjen komission huomautusten perusteella laatineet tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joilla sähköntoimittajia voidaan auttaa kapasiteettivelvoitteidensa laskemisessa. |
| --- | --- |

(296)

Komissio on todennut, että vaihtoehtoisten sähköntoimittajien ja erityisesti markkinatulokkaiden voi olla vaikea arvioida yksilöllisiä kapasiteettivelvoitteitaan, kuten johdanto-osan 245–247 kappaleessa ja 5.3.4.1 jaksossa on selitetty. Ranskan viranomaiset ovat edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa esitettyjen komission huomautusten perusteella laatineet tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joilla sähköntoimittajia voidaan auttaa kapasiteettivelvoitteidensa laskemisessa.

| (297) | Lisäksi eri toimijoilla oli kapasiteettimekanismin alkuperäisessä versiossa hyvin suppea mahdollisuus saada tietoja kahdenkeskisestä kaupankäynnistä, minkä vuoksi niillä ei ollut kattavaa käsitystä kapasiteettihinnasta. Ranska on ehdottanut korjaustoimenpiteitä parantaakseen kaikkien toimijoiden mahdollisuuksia saada tietoja kaikista kaupoista, kuten 5.3.4.2 jaksossa on kuvattu. Korjaustoimenpiteisiin sisältyy pääsyn myöntäminen kaikille toimijoille kahdenkeskistä kaupankäyntiä koskevaan rekisteriin, jonka tiedoista on tehty anonyymejä, sekä säänneltyjen huutokauppojen lisääminen. |
| --- | --- |

(297)

Lisäksi eri toimijoilla oli kapasiteettimekanismin alkuperäisessä versiossa hyvin suppea mahdollisuus saada tietoja kahdenkeskisestä kaupankäynnistä, minkä vuoksi niillä ei ollut kattavaa käsitystä kapasiteettihinnasta. Ranska on ehdottanut korjaustoimenpiteitä parantaakseen kaikkien toimijoiden mahdollisuuksia saada tietoja kaikista kaupoista, kuten 5.3.4.2 jaksossa on kuvattu. Korjaustoimenpiteisiin sisältyy pääsyn myöntäminen kaikille toimijoille kahdenkeskistä kaupankäyntiä koskevaan rekisteriin, jonka tiedoista on tehty anonyymejä, sekä säänneltyjen huutokauppojen lisääminen.

| (298) | Nämä korjaustoimenpiteet takaavat yhdessä, että muut toimijat kuin vakiintunut toiminnanharjoittaja saavat paremman kuvan toisaalta kapasiteettia koskevista velvoitteistaan ja toisaalta kauppojen määristä ja hinnoista. Vakiintuneesta toiminnanharjoittajasta tulee mekanismin suurin toimija sekä kapasiteetin tarjoajien että sähköntoimittajien joukossa. Näillä toimenpiteillä parannetaan merkittävästi mekanismin läpinäkyvyyttä ja tasapainotetaan tilannetta tietojen tasossa, jossa etu on ollut markkinoiden suurimmalla toimijalla. |
| --- | --- |

(298)

Nämä korjaustoimenpiteet takaavat yhdessä, että muut toimijat kuin vakiintunut toiminnanharjoittaja saavat paremman kuvan toisaalta kapasiteettia koskevista velvoitteistaan ja toisaalta kauppojen määristä ja hinnoista. Vakiintuneesta toiminnanharjoittajasta tulee mekanismin suurin toimija sekä kapasiteetin tarjoajien että sähköntoimittajien joukossa. Näillä toimenpiteillä parannetaan merkittävästi mekanismin läpinäkyvyyttä ja tasapainotetaan tilannetta tietojen tasossa, jossa etu on ollut markkinoiden suurimmalla toimijalla.

5.3.5.5   Vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien tuottajien suosiminen

Vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien tuottajien suosiminen

| (299) | Komissio panee merkille, että Ranskan viranomaiset suunnittelevat ottavansa käyttöön uutta kapasiteettia koskevia ympäristökriteerejä, jotka johtavat etusijan antamiseen hiilipäästöiltään pienille sähköntuottajille (ks. johdanto-osan 137 kappale). |
| --- | --- |

(299)

Komissio panee merkille, että Ranskan viranomaiset suunnittelevat ottavansa käyttöön uutta kapasiteettia koskevia ympäristökriteerejä, jotka johtavat etusijan antamiseen hiilipäästöiltään pienille sähköntuottajille (ks. johdanto-osan 137 kappale).

| (300) | Nämä järjestelyt noudattavat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittuja suuntaviivoja (36), joissa korostetaan, että tällaisten toimenpiteiden on suosittava vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia tuottajia, jos tekniset ja taloudelliset muuttujat ovat samat. |
| --- | --- |

(300)

Nämä järjestelyt noudattavat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittuja suuntaviivoja (36), joissa korostetaan, että tällaisten toimenpiteiden on suosittava vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia tuottajia, jos tekniset ja taloudelliset muuttujat ovat samat.

36

5.3.5.6   Päätelmä unionin sisäisen kilpailun ja kaupan mahdollisesta vääristymisestä

Päätelmä unionin sisäisen kilpailun ja kaupan mahdollisesta vääristymisestä

| (301) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että mekanismi ei enää vääristä aiheettomasti unionin sisäistä kilpailua ja/tai kauppaa. |
| --- | --- |

(301)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että mekanismi ei enää vääristä aiheettomasti unionin sisäistä kilpailua ja/tai kauppaa.

5.3.5.7   Ajallinen rajaus

Ajallinen rajaus

| (302) | Koska Ranskan mekanismi on ensimmäinen komission valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen nojalla hyväksymä hajautettu kapasiteettimekanismi ja koska mekanismin tarpeellisuus on tiukasti sidoksissa energiamarkkinoiden kehitykseen, ottaen huomioon, että energiamarkkinat ovat vasta kehittymässä markkinoiden vapauttamisen seurauksena, komissio katsoo, että mekanismille voidaan antaa vain ajallisesti rajattu hyväksyntä. Komissio katsoo, että 10 vuoden kesto on kohtuullinen ja aiempien päätösten mukainen (37). |
| --- | --- |

(302)

Koska Ranskan mekanismi on ensimmäinen komission valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen nojalla hyväksymä hajautettu kapasiteettimekanismi ja koska mekanismin tarpeellisuus on tiukasti sidoksissa energiamarkkinoiden kehitykseen, ottaen huomioon, että energiamarkkinat ovat vasta kehittymässä markkinoiden vapauttamisen seurauksena, komissio katsoo, että mekanismille voidaan antaa vain ajallisesti rajattu hyväksyntä. Komissio katsoo, että 10 vuoden kesto on kohtuullinen ja aiempien päätösten mukainen (37).

37

6.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (303) | Komissio toteaa, että Ranskan tasavalta on toteuttanut Ranskassa kapasiteettimarkkinat sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Ottaen huomioon Ranskan ehdottamat, edellä kuvatut korjaustoimenpiteet toimenpide on kuitenkin valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen mukainen, |
| --- | --- |

(303)

Komissio toteaa, että Ranskan tasavalta on toteuttanut Ranskassa kapasiteettimarkkinat sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Ottaen huomioon Ranskan ehdottamat, edellä kuvatut korjaustoimenpiteet toimenpide on kuitenkin valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan tasavallan toteuttamat kapasiteettimarkkinat ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

2 artikla

Komissio hyväksyy kapasiteettimarkkinoiden välityksellä toteutetun tukijärjestelmän enintään kymmenen vuoden ajaksi. Tämän ajanjakson jälkeen toimenpiteestä on tehtävä uudelleen ilmoitus, jos sen käyttöä jatketaan.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Valtiontuki SA.39621 (2015/C) (ex 2015/NN) – Kapasiteettimekanismi Ranskassa – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 46, 2.2.2016, s. 35).

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  L'Accès Régulé à l'Électricité Nucléaire Historique (ARENH): sähköntoimittajien oikeus ostaa Ranskan energia-alan sääntelykomitean CRE:n määrittämä määrä sähköä EDF:ltä säänneltyyn hintaan. Lisätietoja ARENH:sta: https://clients.rte-france.com/lang/an/clients_producteurs/services_clients/dispositif_arenh.jsp.

3

(4)  Sertifioidun kapasiteetin taso pyöristetään 0,1 MW:iin. Alle 1 MW:n tehokapasiteetteja voidaan yhdistää, jotta ne voidaan tuoda markkinoille.

4

(5)  TURPE on otettu käyttöön 10 päivänä helmikuuta 2000 annetulla lailla nro 2000–108, ja sen tarkoituksena on maksaa siirto- ja jakeluverkonhaltijoille korvauksia. CRE vahvistaa TURPEn laskentamenetelmän ja sen kehityksen.

5

(6)  Mekanismia koskevan asetuksen 20 §:ssä säädetään, että CRE laatii mekanismista vuosikertomuksen RTE:n valmistelun pohjalta (”Energia-alan sääntelykomitea antaa vuoden kuluttua kapasiteettimekanismia koskevien sääntöjen julkaisemisesta ja sen jälkeen joka vuosi energia-asioista vastaavalle ministerille siirtoverkonhaltijan esitöihin perustuvan kertomuksen kapasiteettimekanismin integroimisesta eurooppalaisille markkinoille. Kertomukseen sisällytetään tietoja naapurimaiden sääntelystä, joka koskee toimijoiden osallistumista sähkön toimitusvarmuuden saavuttamiseen. Siinä eritellään Ranskan kapasiteettimekanismin ja muissa maissa käyttöön otettujen järjestelmien vuorovaikutusta. Kertomuksessa ehdotetaan tarvittaessa parannuksia kapasiteettimekanismin toimintaan.”) Lisäksi mekanismin sääntöjä koskevassa määräyksessä on kaksi pykälää, joissa määrätään (asetuksen lisäksi), että RTE:n on laadittava arviointikertomuksia: 5 ja 8 § (valtioiden rajat ylittävistä vaikutuksista ja mekanismin dynaamisesta vaikutuksesta).

6

(7)  Jos esimerkiksi tuulivoiman tuottajalla on ylläpito-/asennusongelma, eikä se pysty tasapainottamaan tasettaan, tuottaja määrätään maksamaan rahallinen korvaus. Sitä vastoin tuottajaa ei määrätä maksamaan korvausta, jos tasepoikkeama johtuu tuulen puuttumisesta.

7

(8)  Asia C-279/08 P Euroopan komissio v. Alankomaiden kuningaskunta (2011) ECLI:EU:C:2011:551.

8

(9)  SA.37177, Romania – uusiutuvista energianlähteistä tuotetun sähkön edistämiseksi laaditun vihreiden sertifikaattien tukijärjestelmän muutos.

9

(10)  Asia C-262/12 Association Vent De Colère! Fédération nationale ym. v. Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement ja Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie (2013) ECLI:EU:C:2013:851.

10

(11)  Yhdistetyt asiat C-204/12–C-208/12 Essent Belgium NV v. Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt (2014) ECLI:EU:C:2014:2192.

11

(12)  Asia C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (2003) ECLI:EU:C:2003:415.

12

(13)  Komissio viittaa vuoden 2015 laitokseen, joka on saatavilla osoitteessa: https://www.entsoe.eu/Documents/SDC%20documents/SOAF/150630_SOAF_2015_publication_wcover.pdf.

13

(14)  Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden päätös (9. ja 10. alajaosto), 9.10.2015.

14

(15)  A.N.O.D.E on Ranskan vaihtoehtoisten sähköntoimittajien järjestö.

15

(16)  Asia C-279/08, ks. alaviite 8. Komissio viittasi tähän oikeustapaukseen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 108 kappaleessa.

16

(17)  Asia C-379/98 PreussenElektra AG v. Schhleswag AG, Windpark Reußenköge III GmbH:n ja Land Schleswig-Holsteinin osallistuessa asian käsittelyyn (2001) ECLI:EU:C:2001:160.

17

(18)  Asia C-262/12, ks. alaviite 10.

18

(19)  Yhdistetyt asiat C-204/12–C-208/12, ks. alaviite 11.

19

(20)  Julkisen sähköpalvelun kehittämismaksu (contribution au service public de l'électricité, CSPE) on veroluonteinen maksu, joka Ranskassa peritään sähkön kuluttajilta. Sen tarkoituksena on korvata toiminnanharjoittajille lisäkustannukset, joita niille aiheutuu julkisesta sähköpalvelusta annetun lain mukaisista velvoitteista.

20

contribution au service public de l'électricité

(21)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137628/137628_485545_28_2.pdf.

21

(22)  Asiakirja on luettavissa osoitteessa https://www.entsoe.eu/outlooks/maf/Pages/default.aspx.

22

(23)  RTE korostaa sääntöjä koskevassa oheisraportissa, ettei sillä, onko HK2-jakson pituus 200, 250 tai 300 tuntia ole merkitystä suurimmalle osalle tuotantoketjuista, mutta kysyntäjouston tarjoajat sen sijaan reagoivat pituutta koskevaan päätökseen ja pidempi käytettävyysjakso vaikuttaa niiden panokseen häiriöriskin pienentämisessä.

23

(24)  
  13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvostoon direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan nojalla siirtoverkonhaltijalla tarkoitetaan ”luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on vastuussa siirtoverkon käytöstä, ylläpidosta ja tarvittaessa kehittämisestä tietyllä alueella, sen mahdollisista yhteyksistä muihin verkkoihin sekä sen varmistamisesta, että verkko pystyy täyttämään kohtuulliset sähkön siirtovaatimukset pitkällä aikavälillä” (EYVL OJ L 211, 14.8.2009, s. 55).

24

(25)  Kriteerit, joiden mukaisesti uuteen kapasiteettiin tehtävät investoinnit erotetaan nykyisten laitosten ylläpitämiseksi tai käyttöiän pidentämiseksi tehdyistä investoinneista, mukautetaan Ranskan lainsäädännössä jo nykyisin oleviin määritelmiin, jolloin investoinnit ”uuteen kapasiteettiin” voidaan erottaa ylläpitoinvestoinneista tai käyttöiän pidentämiseksi tehdyistä investoinneista. Energiakäänteestä ympäristön kannalta kestävän kasvun suuntaan annetulla lailla nro 2015–992 (loi no 2015–992 relative à la transition énergétique pour la croissance verte) muutetun energialain L.311–1 §:ssä säädetään seuraavaa: ”Uusien sähköntuotantolaitosten toiminnan harjoittamiseen on saatava hallinnollinen lupa, jollei L.311–6 §:stä muuta johdu. Tässä pykälässä tarkoitettuina uusina tuotantolaitoksina pidetään myös laitoksia, joiden asennettua tehoa lisätään vähintään 20 prosenttia, sekä laitoksia, joiden ensisijaista energianlähdettä muutetaan.”

25

loi no

(26)  Tarkan painotuksen määrittävät Ranskan viranomaiset markkinoita kuultuaan.

26

(27)  Kapasiteetin tarjoajat olivat aiemmin velvollisia ainoastaan ilmoittamaan tapaukset, jotka johtavat yli 100 MW:n poikkeamaan käytettävyysennusteista. Tärkeimpänä erona aiempaan on se, että kapasiteetin tarjoajan ilmoituksen ohella tasetta ei välttämättä tarvinnut tasapainottaa (tarjoaja sai suorittaa tasapainotuksen myöhemmin tai jättää sen tekemättä ja säilyttää poikkeamat). Tasapainotusvelvoite koski ainoastaan tapauksia, joissa laitos suljetaan lopullisesti. Tätä koskeva määräys ei myöskään sisältynyt lainsäädäntöön vaan sertifiointisopimukseen. Nyt se sisällytetään lainsäädäntöön (ylemmänasteisiin säädöksiin).

27

(28)  Euroopan komission yksiköt ja Ranskan viranomaiset laativat kapasiteettimekanismia koskevan yksityiskohtaisen tutkimuksen yhteydessä ensimmäisiä analyyseja yhdistetyn syklin kaasuvoimalahankkeisiin tehtävien uusien investointien rahoitustarpeista (analyysit perustuvat Landivisiau-hankkeen rahoitustietoihin ja talousalan kirjallisuuden sisältämiin tietoihin). Analyyseista käy ilmi, että kapasiteetista saatava 60 000 euroa/MW:n vuosituotto vastaa kylläkin suuruusluokaltaan yhdistetyn syklin kaasuvoimaloihin tehtävien uusien investointien kustannuksia, mutta hankkeiden kannattavuus saattaa edellyttää säännellyn hinnan korottamista. Nykyisten rahoitustietojen perusteella hankkeiden kannattavuus voidaan taata vain, jos kapasiteetin tuotto on suuruusluokaltaan lähes 60 000 euroa/MW/vuosi. Tällaista analysointia on jatkettava, jotta säännellyn hinnan korotuksen aiheellisuudesta voidaan tehdä tarkempia johtopäätöksiä ja siten taata, että säännelty hintataso turvaa kuluttajien edut muttei ole sähkömarkkinoille pääsyn este.

28

(29)  Jos ARENH-hinnan ja markkinahinnan välinen spread olisi noin 7 euroa/MWh, kapasiteetin hinnaksi tulisi noin 60 000 euroa/MW/vuosi, eli säännelty hinta. Jos ARENH-hinta olisi 42 euroa/MWh, energian hinnan olisi oltava vähintään 35 euroa/MWh, jotta ARENH-hinnan ja markkinahinnan välinen spread voisi toimia kapasiteetin implisiittisenä hintakattona. Ranskan viranomaisten mukaan arviot vuoden 2019 termiinihinnoista eivät ole kuitenkaan tätä suuruusluokkaa.

29

spread

(30)  ARENH-kapasiteettiosuuden hinnan ”finansialisaatio” edellyttää, että kapasiteetin hinta johdetaan ARENH-tuotteen energiahinnasta.

30

(31)  SA.37345 (2015/NN) – Polish certificates of origin system to support renewables and reduction of burdens arising from the renewables certificate obligation for energy intensive users.

31

(32)  Tämän 100–300 tunnin jakson sisällä Ranskan viranomaiset hyväksyivät määräksi 250 tuntia johdanto-osan kappaleessa 114 esitetyistä syistä.

32

(33)  Ks. alaviite 24.

33

(34)  Komission päätös C (2014) 5083 final, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2014, SA.35980 – GB capacity mechanism, johdanto-osan 129 ja 139 kappale.

34

(35)  Mekanismin muokkaaminen unionin sääntelyn mukaiseksi, ks. valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 97 kohta.

35

(36)  Ks. valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 laadittujen suuntaviivojen 233 kohta.

36

(37)  Ks. esimerkiksi komissin päätös C (2014) 5083 final, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2014, SA.35980 – GB capacity mechanism, johdanto-osan 162 kappale.

37

---