# Službeni list L 166/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 166 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.29. lipnja 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 166

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.29. lipnja 2017.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1145 оd 8. lipnja 2017. o povlačenju s tržišta određenih dodataka hrani za životinje odobrenih u skladu s direktivama Vijeća 70/524/EEZ i 82/471/EEZ te o stavljanju izvan snage zastarjelih odredbi o odobravanju tih dodataka hrani za životinje (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1146 оd 28. lipnja 2017. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koji proizvodi društvo Jinan Meide Castings Co., Ltd. | 23 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1147 оd 28. lipnja 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2016/1368 o utvrđivanju popisa ključnih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju na financijskim tržištima u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 32 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/1148 od 28. lipnja 2017. o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini | 35 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2017/1149 оd 27. rujna 2016. o državnoj potpori SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) koju je provela Rumunjska za rumunjske regionalne zračne luke
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6031)

   (
  1
  ) | 36 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1145 оd 8. lipnja 2017. o povlačenju s tržišta određenih dodataka hrani za životinje odobrenih u skladu s direktivama Vijeća 70/524/EEZ i 82/471/EEZ te o stavljanju izvan snage zastarjelih odredbi o odobravanju tih dodataka hrani za životinje (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1146 оd 28. lipnja 2017. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koji proizvodi društvo Jinan Meide Castings Co., Ltd.

23

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1147 оd 28. lipnja 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2016/1368 o utvrđivanju popisa ključnih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju na financijskim tržištima u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

32

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/1148 od 28. lipnja 2017. o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini

35

*

Odluka Komisije (EU) 2017/1149 оd 27. rujna 2016. o državnoj potpori SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) koju je provela Rumunjska za rumunjske regionalne zračne luke
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6031)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6031)

1

36

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 469/15/COL od 4. studenoga 2015. o okončanju službenoga istražnog postupka u pogledu navodnih državnih potpora društvu Innovation Norway za njegove djelatnosti na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga te mogućih potpora u korist regionalnih turističkih zajednica i agencija za upravljanje odredištima (Norveška) [2017/1150] | 58 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 469/15/COL od 4. studenoga 2015. o okončanju službenoga istražnog postupka u pogledu navodnih državnih potpora društvu Innovation Norway za njegove djelatnosti na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga te mogućih potpora u korist regionalnih turističkih zajednica i agencija za upravljanje odredištima (Norveška) [2017/1150]

web

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 29.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 166/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1145

оd 8. lipnja 2017.

o povlačenju s tržišta određenih dodataka hrani za životinje odobrenih u skladu s direktivama Vijeća 70/524/EEZ i 82/471/EEZ te o stavljanju izvan snage zastarjelih odredbi o odobravanju tih dodataka hrani za životinje

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 10. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. Posebno se člankom 10. stavkom 2. u vezi s člankom 10. stavkom 7. te uredbe utvrđuju određeni postupci za ponovnu procjenu dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2) i Direktivom Vijeća 82/471/EEZ (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. Posebno se člankom 10. stavkom 2. u vezi s člankom 10. stavkom 7. te uredbe utvrđuju određeni postupci za ponovnu procjenu dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2) i Direktivom Vijeća 82/471/EEZ (3).

| (2) | Člankom 10. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 od Komisije se zahtjeva da donese uredbu o povlačenju s tržišta dodataka koji su uneseni u Registar dodataka hrani za životinje Zajednice kao postojeći proizvodi i za koje prije isteka roka utvrđenog tim odredbama nije podnesen zahtjev u skladu s člankom 10. stavcima 2. i 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 ili za koje je podnesen zahtjev koji je naknadno povučen. Stoga bi se takvi dodaci hrani za životinje trebali povući s tržišta. Budući da se člankom 10. stavkom 5. ne razlikuju odobrenja izdana s vremenskim ograničenjem i odobrenja bez vremenskog ograničenja, primjereno je radi jasnoće predvidjeti povlačenje s tržišta dodataka hrani za životinje čiji je rok odobrenja u skladu s Direktivom 70/524/EEZ istekao. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 10. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 od Komisije se zahtjeva da donese uredbu o povlačenju s tržišta dodataka koji su uneseni u Registar dodataka hrani za životinje Zajednice kao postojeći proizvodi i za koje prije isteka roka utvrđenog tim odredbama nije podnesen zahtjev u skladu s člankom 10. stavcima 2. i 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 ili za koje je podnesen zahtjev koji je naknadno povučen. Stoga bi se takvi dodaci hrani za životinje trebali povući s tržišta. Budući da se člankom 10. stavkom 5. ne razlikuju odobrenja izdana s vremenskim ograničenjem i odobrenja bez vremenskog ograničenja, primjereno je radi jasnoće predvidjeti povlačenje s tržišta dodataka hrani za životinje čiji je rok odobrenja u skladu s Direktivom 70/524/EEZ istekao.

| (3) | Zbog povlačenja s tržišta dodataka hrani za životinje primjereno je staviti izvan snage odredbe na temelju kojih su odobreni. Stoga bi uredbe Komisije (EZ) br. 2316/98 (4), (EZ) br. 1353/2000 (5), (EZ) br. 2188/2002 (6), (EZ) br. 261/2003 (7), (EZ) br. 1334/2003 (8), (EZ) br. 1259/2004 (9), (EZ) br. 1288/2004 (10), (EZ) br. 1453/2004 (11), (EZ) br. 2148/2004 (12), (EZ) br. 255/2005 (13), (EZ) br. 358/2005 (14), (EZ) br. 521/2005 (15), (EZ) br. 600/2005 (16), (EZ) br. 833/2005 (17), (EZ) br. 943/2005 (18), (EZ) br. 1206/2005 (19), (EZ) br. 1458/2005 (20), (EZ) br. 1810/2005 (21), (EZ) br. 1811/2005 (22), (EZ) br. 2036/2005 (23), (EZ) br. 252/2006 (24), (EZ) br. 773/2006 (25), (EZ) br. 1284/2006 (26) i (EU) br. 1270/2009 (27) trebalo na odgovarajući način izmijeniti, a uredbe Komisije (EZ) br. 937/2001 (28), (EZ) br. 871/2003 (29), (EZ) br. 277/2004 (30), (EZ) br. 278/2004 (31), (EZ) br. 1332/2004 (32), (EZ) br. 1463/2004 (33), (EZ) br. 1465/2004 (34), (EZ) br. 833/2005, (EZ) br. 492/2006 (35), (EZ) br. 1443/2006 (36), (EZ) br. 1743/2006 (37), (EZ) br. 757/2007 (38) i (EZ) br. 828/2007 (39) trebalo bi staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(3)

Zbog povlačenja s tržišta dodataka hrani za životinje primjereno je staviti izvan snage odredbe na temelju kojih su odobreni. Stoga bi uredbe Komisije (EZ) br. 2316/98 (4), (EZ) br. 1353/2000 (5), (EZ) br. 2188/2002 (6), (EZ) br. 261/2003 (7), (EZ) br. 1334/2003 (8), (EZ) br. 1259/2004 (9), (EZ) br. 1288/2004 (10), (EZ) br. 1453/2004 (11), (EZ) br. 2148/2004 (12), (EZ) br. 255/2005 (13), (EZ) br. 358/2005 (14), (EZ) br. 521/2005 (15), (EZ) br. 600/2005 (16), (EZ) br. 833/2005 (17), (EZ) br. 943/2005 (18), (EZ) br. 1206/2005 (19), (EZ) br. 1458/2005 (20), (EZ) br. 1810/2005 (21), (EZ) br. 1811/2005 (22), (EZ) br. 2036/2005 (23), (EZ) br. 252/2006 (24), (EZ) br. 773/2006 (25), (EZ) br. 1284/2006 (26) i (EU) br. 1270/2009 (27) trebalo na odgovarajući način izmijeniti, a uredbe Komisije (EZ) br. 937/2001 (28), (EZ) br. 871/2003 (29), (EZ) br. 277/2004 (30), (EZ) br. 278/2004 (31), (EZ) br. 1332/2004 (32), (EZ) br. 1463/2004 (33), (EZ) br. 1465/2004 (34), (EZ) br. 833/2005, (EZ) br. 492/2006 (35), (EZ) br. 1443/2006 (36), (EZ) br. 1743/2006 (37), (EZ) br. 757/2007 (38) i (EZ) br. 828/2007 (39) trebalo bi staviti izvan snage.

| (4) | Kad je riječ o dodacima hrani za životinje za koje je podnesen zahtjev samo za određene životinjske vrste ili kategorije životinja odnosno za koje je odobrenje povučeno samo za određene životinjske vrste ili kategorije životinja, povlačenje s tržišta trebalo bi se odnositi samo na životinjske vrste i kategorije životinja za koje nije podnesen zahtjev ili za koje je zahtjev povučen. |
| --- | --- |

(4)

Kad je riječ o dodacima hrani za životinje za koje je podnesen zahtjev samo za određene životinjske vrste ili kategorije životinja odnosno za koje je odobrenje povučeno samo za određene životinjske vrste ili kategorije životinja, povlačenje s tržišta trebalo bi se odnositi samo na životinjske vrste i kategorije životinja za koje nije podnesen zahtjev ili za koje je zahtjev povučen.

| (5) | U pogledu dodataka hrani za životinje za koje odobrenje nije isteklo do dana stupanja na snagu ove Uredbe primjerno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje tijekom kojeg se mogu upotrebljavati postojeće zalihe predmetnih dodataka, premiksa, krmne smjese i krmiva koji su proizvedeni s tim dodacima, uzimajući u obzir rok trajanja određene hrane za životinje koja sadržava predmetne dodatke. |
| --- | --- |

(5)

U pogledu dodataka hrani za životinje za koje odobrenje nije isteklo do dana stupanja na snagu ove Uredbe primjerno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje tijekom kojeg se mogu upotrebljavati postojeće zalihe predmetnih dodataka, premiksa, krmne smjese i krmiva koji su proizvedeni s tim dodacima, uzimajući u obzir rok trajanja određene hrane za životinje koja sadržava predmetne dodatke.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Povlačenje

1.   Dodaci hrani za životinje navedeni u Prilogu I. povlače se s tržišta za određene životinjske vrste ili kategorije životinja kako je navedeno u tom prilogu.

2.   Dodaci hrani za životinje navedeni u Prilogu II. povlače se s tržišta za određene životinjske vrste ili kategorije životinja kako je navedeno u tom prilogu.

Članak 2.

Prijelazne mjere

1.   Postojeće zalihe dodataka navedenih u Prilogu I. i dalje se mogu stavljati na tržište i upotrebljavati do 19. srpnja 2018.

2.   Premiksi proizvedeni s dodacima iz stavka 1. i dalje se mogu stavljati na tržište i upotrebljavati do 19. listopada 2018.

3.   Krmne smjese i krmiva proizvedeni s dodacima hrani za životinje iz stavka 1. ili s premiksima iz stavka 2. i dalje se mogu stavljati na tržište i upotrebljavati do 19. srpnja 2019.

Članak 3.

Stavljanje izvan snage

Uredbe (EZ) br. 937/2001, (EZ) br. 871/2003, (EZ) br. 277/2004, (EZ) br. 278/2004, (EZ) br. 1332/2004, (EZ) br. 1463/2004, (EZ) br. 1465/2004, (EZ) br. 833/2005, (EZ) br. 492/2006, (EZ) br. 1443/2006, (EZ) br. 1743/2006, (EZ) br. 757/2007 i (EZ) br. 828/2007 stavljaju se izvan snage.

Članak 4.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 2316/98

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 2316/98 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u unosu E 4, koji se odnosi na bakar – Cu, tekst „Bakrov metionat” i sav sadržaj koji je povezan samo s bakrovim metionatom brišu se; |
| --- | --- |

(1)

u unosu E 4, koji se odnosi na bakar – Cu, tekst „Bakrov metionat” i sav sadržaj koji je povezan samo s bakrovim metionatom brišu se;

| (2) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov oksid” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim oksidom brišu se; |
| --- | --- |

(2)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov oksid” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim oksidom brišu se;

| (3) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim karbonatom brišu se; |
| --- | --- |

(3)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim karbonatom brišu se;

| (4) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov vodikov fosfat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim vodikovim fosfatom, trihidratom brišu se; |
| --- | --- |

(4)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov vodikov fosfat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim vodikovim fosfatom, trihidratom brišu se;

| (5) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov sulfat, tetrahidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim sulfatom, tetrahidratom brišu se; |
| --- | --- |

(5)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov sulfat, tetrahidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim sulfatom, tetrahidratom brišu se;

| (6) | u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim karbonatom brišu se; |
| --- | --- |

(6)

u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim karbonatom brišu se;

| (7) | u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov laktat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim laktatom, trihidratom brišu se; |
| --- | --- |

(7)

u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov laktat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim laktatom, trihidratom brišu se;

| (8) | u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov klorid, monohidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim kloridom, monohidratom brišu se. |
| --- | --- |

(8)

u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov klorid, monohidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim kloridom, monohidratom brišu se.

Članak 5.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1353/2000

Uredba (EZ) br. 1353/2000 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 1. briše se. |
| --- | --- |

(1)

članak 1. briše se.

| (2) | Prilog I. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. briše se.

Članak 6.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 2188/2002

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2188/2002 u unosu 11., koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-glukanazu EC 3.2.1.4 Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, tekst „Nesilice” i sav sadržaj koji je povezan samo s nesilicama briše se.

Članak 7.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 261/2003

Uredba (EZ) br. 261/2003 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Pripravak naveden u Prilogu I., koji pripada funkcionalnoj skupini ‚Enzimi’, odobrava se za uporabu kao dodatak hrani za životinje u skladu s uvjetima utvrđenima u tom prilogu.” |
| --- | --- |

(1)

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Pripravak naveden u Prilogu I., koji pripada funkcionalnoj skupini ‚Enzimi’, odobrava se za uporabu kao dodatak hrani za životinje u skladu s uvjetima utvrđenima u tom prilogu.”

| (2) | Prilog II. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog II. briše se.

Članak 8.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1334/2003

Prilog Uredbi (EZ) br. 1334/2003 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u unosu E 4, koji se odnosi na bakar – Cu, tekst „Bakrov metionat” i sav sadržaj koji je povezan samo s bakrovim metionatom brišu se; |
| --- | --- |

(1)

u unosu E 4, koji se odnosi na bakar – Cu, tekst „Bakrov metionat” i sav sadržaj koji je povezan samo s bakrovim metionatom brišu se;

| (2) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov oksid” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim oksidom brišu se; |
| --- | --- |

(2)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov oksid” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim oksidom brišu se;

| (3) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganmanganov oksid” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganmanganovim oksidom brišu se; |
| --- | --- |

(3)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganmanganov oksid” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganmanganovim oksidom brišu se;

| (4) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim karbonatom brišu se; |
| --- | --- |

(4)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim karbonatom brišu se;

| (5) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov hidrogen fosfat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim hidrogen fosfatom, trihidratom brišu se; |
| --- | --- |

(5)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov hidrogen fosfat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim hidrogen fosfatom, trihidratom brišu se;

| (6) | u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov sulfat, tetrahidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim sulfatom, tetrahidratom brišu se; |
| --- | --- |

(6)

u unosu E 5, koji se odnosi na mangan – Mn, tekst „Manganov sulfat, tetrahidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s manganovim sulfatom, tetrahidratom brišu se;

| (7) | u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim karbonatom brišu se; |
| --- | --- |

(7)

u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov karbonat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim karbonatom brišu se;

| (8) | u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov laktat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim laktatom, trihidratom brišu se; |
| --- | --- |

(8)

u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov laktat, trihidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim laktatom, trihidratom brišu se;

| (9) | u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov klorid, monohidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim kloridom, monohidratom brišu se. |
| --- | --- |

(9)

u unosu E 6, koji se odnosi na cink – Zn, tekst „Cinkov klorid, monohidrat” i sav sadržaj koji je povezan samo s cinkovim kloridom, monohidratom brišu se.

Članak 9.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1259/2004

Uredba (EZ) br. 1259/2004 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 2.
  Pripravci koji pripadaju skupini ‚enzimi’ kako je navedeno u prilozima III. i VI. odobravaju se za uporabu bez vremenskog ograničenja kao dodaci hrani za životinje u skladu s uvjetima utvrđenima u tim prilozima.” |
| --- | --- |

(1)

članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Pripravci koji pripadaju skupini ‚enzimi’ kako je navedeno u prilozima III. i VI. odobravaju se za uporabu bez vremenskog ograničenja kao dodaci hrani za životinje u skladu s uvjetima utvrđenima u tim prilozima.”

| (2) | Prilog V. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog V. briše se.

Članak 10.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1288/2004

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 1288/2004 mijenja se kako slijedi:

| (1) | unos E 161(z), koji se odnosi na „Phaffia Rhodozyma (ATCC 74219) bogata astaksantinom”, briše se; |
| --- | --- |

(1)

unos E 161(z), koji se odnosi na „Phaffia Rhodozyma (ATCC 74219) bogata astaksantinom”, briše se;

Phaffia Rhodozyma

| (2) | unos E 1704, koji se odnosi na „Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94” za telad, briše se. |
| --- | --- |

(2)

unos E 1704, koji se odnosi na „Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94” za telad, briše se.

Saccharomyces cerevisiae

Članak 11.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1453/2004

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1453/2004 mijenja se kako slijedi:

| (1) | unos E 1609, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beta-glukanazu EC 3.2.1.4”, briše se; |
| --- | --- |

(1)

unos E 1609, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beta-glukanazu EC 3.2.1.4”, briše se;

| (2) | unos E 1610, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-glukanazu EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, briše se; |
| --- | --- |

(2)

unos E 1610, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-glukanazu EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, briše se;

| (3) | unos E 1611, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 Poligalakturonazu EC 3.2.1.15”, briše se. |
| --- | --- |

(3)

unos E 1611, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 Poligalakturonazu EC 3.2.1.15”, briše se.

Članak 12.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 2148/2004

Uredba (EZ) br. 2148/2004 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članci 3., 4. i 5. brišu se. |
| --- | --- |

(1)

članci 3., 4. i 5. brišu se.

| (2) | u Prilogu I. u unosu E 567, koji se odnosi na „Klinoptilolit vulkanskoga podrijetla”, tekst „Kunići” i sav sadržaj koji je povezan samo s kunićima brišu se. |
| --- | --- |

(2)

u Prilogu I. u unosu E 567, koji se odnosi na „Klinoptilolit vulkanskoga podrijetla”, tekst „Kunići” i sav sadržaj koji je povezan samo s kunićima brišu se.

| (3) | u Prilogu II. unos E 1706, koji se odnosi na „Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133”, briše se. |
| --- | --- |

(3)

u Prilogu II. unos E 1706, koji se odnosi na „Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133”, briše se.

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

| (4) | prilozi III., IV. i V. brišu se. |
| --- | --- |

(4)

prilozi III., IV. i V. brišu se.

Članak 13.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 255/2005

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 255/2005 unos E 1618, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, briše se.

Članak 14.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 358/2005

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 358/2005 mijenja se kako slijedi:

| (1) | unos E 1619, koji se odnosi na „Alfa-amilazu EC 3.2.1.1 i Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se; |
| --- | --- |

(1)

unos E 1619, koji se odnosi na „Alfa-amilazu EC 3.2.1.1 i Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se;

| (2) | unos E 1622, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6 i Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, briše se. |
| --- | --- |

(2)

unos E 1622, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6 i Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, briše se.

Članak 15.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 521/2005

Uredba (EZ) br. 521/2005 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 1. briše se. |
| --- | --- |

(1)

članak 1. briše se.

| (2) | Prilog I. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. briše se.

Članak 16.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 600/2005

Uredba (EZ) br. 600/2005 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članci 1. i 2. brišu se. |
| --- | --- |

(1)

članci 1. i 2. brišu se.

| (2) | prilozi I. i II. brišu se. |
| --- | --- |

(2)

prilozi I. i II. brišu se.

| (3) | u Prilogu III. unos E 1709, koji se odnosi na „Enterococcus faecium ATCC 53519 i Enterococcus faecium ATCC 55593 (u omjeru 1/1)”, briše se. |
| --- | --- |

(3)

u Prilogu III. unos E 1709, koji se odnosi na „Enterococcus faecium ATCC 53519 i Enterococcus faecium ATCC 55593 (u omjeru 1/1)”, briše se.

Enterococcus faecium

Enterococcus faecium

Članak 17.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 943/2005

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 943/2005 mijenja se kako slijedi:

| (1) | unos E 1630, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 i Subtilizin EC 3.4.21.62”, briše se; |
| --- | --- |

(1)

unos E 1630, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 i Subtilizin EC 3.4.21.62”, briše se;

| (2) | unos E 1631, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6 i Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, briše se; |
| --- | --- |

(2)

unos E 1631, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6 i Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8”, briše se;

| (3) | unos E 1632, „3-fitaza EC 3.1.3.8”, briše se. |
| --- | --- |

(3)

unos E 1632, „3-fitaza EC 3.1.3.8”, briše se.

Članak 18.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1206/2005

U Prilogu Uredbi (EZ) br. 1206/2005 unos E 1633, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6, Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 i Subtilizin EC 3.4.21.62”, briše se.

Članak 19.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1458/2005

Uredba (EZ) br. 1458/2005 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 1. briše se. |
| --- | --- |

(1)

članak 1. briše se.

| (2) | Prilog I. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. briše se.

| (3) | u Prilogu II. toj uredbi unos 60, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8, Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se. |
| --- | --- |

(3)

u Prilogu II. toj uredbi unos 60, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8, Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se.

Članak 20.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1810/2005

U Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1810/2005 unos 15, koji se odnosi na „Enterococcus faecium NCIMB 11181”, briše se.

Enterococcus faecium

Članak 21.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1811/2005

| (1) | u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1811/2005 unos E 1635, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se. |
| --- | --- |

(1)

u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1811/2005 unos E 1635, koji se odnosi na „Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se.

| (2) | u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1811/2005 unos 63, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 i Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se. |
| --- | --- |

(2)

u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1811/2005 unos 63, koji se odnosi na „Endo-1,4-beta-ksilanazu EC 3.2.1.8 i Endo-1,3(4)-beta-glukanazu EC 3.2.1.6”, briše se.

Članak 22.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 2036/2005

Uredba (EZ) br. 2036/2005 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 2. briše se. |
| --- | --- |

(1)

članak 2. briše se.

| (2) | Prilog II. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog II. briše se.

Članak 23.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 252/2006

Uredba (EZ) br. 252/2006 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 2. briše se. |
| --- | --- |

(1)

članak 2. briše se.

| (2) | Prilog II. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog II. briše se.

| (3) | u Prilogu III. unos 28, koji se odnosi na „3-fitazu EC 3.1.3.8”, briše se. |
| --- | --- |

(3)

u Prilogu III. unos 28, koji se odnosi na „3-fitazu EC 3.1.3.8”, briše se.

Članak 24.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 773/2006

Uredba (EZ) br. 773/2006 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 3. briše se. |
| --- | --- |

(1)

članak 3. briše se.

| (2) | Prilog III. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog III. briše se.

Članak 25.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1284/2006

Uredba (EZ) br. 1284/2006 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 1. i članak 3. brišu se. |
| --- | --- |

(1)

članak 1. i članak 3. brišu se.

| (2) | Prilog I. i Prilog III. brišu se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. i Prilog III. brišu se.

Članak 26.

Izmjena Uredbe (EU) br. 1270/2009

Uredba (EU) br. 1270/2009 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 1. briše se. |
| --- | --- |

(1)

članak 1. briše se.

| (2) | Prilog I. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. briše se.

Članak 27.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 82/471/EEZ od 30. lipnja 1982. o određenim proizvodima koji se upotrebljavaju u hranidbi životinja (SL L 213, 21.7.1982., str. 8.).

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 2316/98 od 26. listopada 1998. u vezi s odobravanjem novih dodataka hrani za životinje i o izmjeni uvjeta za odobravanje određenog broja dodataka hrani za životinje koji su već bili odobreni za korištenje u hrani za životinje (SL L 289, 28.10.1998, str. 4.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 1353/2000 od 26. lipnja 2000. o trajnom odobrenju za dodatak hrani za životinje i privremenom odobrenju za nove dodatke hrani za životinje, korištenju novih dodataka hrani za životinje i novih pripravaka u hrani za životinje (SL L 155, 28.6.2000, str. 15.).

5

(6)  Uredba Komisije (EZ) br. 2188/2002 od 9. prosinca 2002. o privremenom odobrenju novih korištenja dodataka hrani za životinje (SL L 333, 10.12.2002, str. 5.).

6

(7)  Uredba Komisije (EZ) br. 261/2003 od 12. veljače 2003. o privremenom odobrenju novih korištenja dodataka hrani za životinje (SL L 37, 13.2.2003, str. 12.).

7

(8)  Uredba Komisije (EZ) br. 1334/2003 od 25. srpnja 2003. o izmjeni uvjeta za odobrenje niza dodataka hrani za životinje koji pripadaju skupini „Elementi u tragovima” (SL L 187, 26.7.2003, str. 11.).

8

(9)  Uredba Komisije (EZ) br. 1259/2004 od 8. srpnja 2004. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje koji su već odobreni kao dodaci hrani za životinje (SL L 239, 9.7.2004, str. 8.).

9

(10)  Uredba Komisije (EZ) br. 1288/2004 od 14. srpnja 2004. o trajnom odobrenju određenih dodataka i privremenom odobrenju novog korištenja dodatka koji je već odobren u hrani za životinje (SL L 243, 15.7.2004, str. 10.).

10

(11)  Uredba Komisije (EZ) br. 1453/2004 od 16. kolovoza 2004. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 269, 17.8.2004, str. 3.).

11

(12)  Uredba Komisije (EZ) br. 2148/2004 od 16. prosinca 2004. o trajnim i privremenim odobrenjima određenih dodataka hrani za životinje i odobrenju novih korištenja dodatka već odobrenog u hrani za životinje (SL L 370, 17.12.2004, str. 24.).

12

(13)  Uredba Komisije (EZ) br. 255/2055 od 15. veljače 2005. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 45, 16.2.2005, str. 3.).

13

(14)  Uredba Komisije (EZ) br. 358/2005 od 2. ožujka 2005. o odobrenjima bez vremenskog ograničenja za određene dodatke hrani za životinje i odobrenju novih korištenja već odobrenih dodataka hrani za životinje (SL L 57, 3.3.2005, str. 3.).

14

(15)  Uredba Komisije (EZ) br. 521/2005 od 1. travnja 2005. o izdavanju trajnog odobrenja za dodatak i privremenog odobrenja za novo korištenje određenih dodataka već odobrenih u hrani za životinje (SL L 84, 2.4.2005, str. 3.).

15

(16)  Uredba Komisije (EZ) br. 600/2005 od 18. travnja 2005. o novom odobrenju na 10 godina kokcidiostatika kao dodatka hrani za životinje, privremenom odobrenju dodatka hrani za životinje i trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 99, 19.4.2005, str. 5.).

16

(17)  Uredba Komisije (EZ) br. 833/2005 od 31. svibnja 2005. o trajnom odobrenju dodataka hrani za životinje (SL L 138, 1.6.2005, str. 5.).

17

(18)  Uredba Komisije (EZ) br. 943/2005 od 21. lipnja 2005. o trajnom odobrenju dodataka hrani za životinje (SL L 159, 22.6.2005, str. 6.).

18

(19)  Uredba Komisije (EZ) br. 1206/2005 od 27. srpnja 2005. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 197, 28.7.2005, str. 12.).

19

(20)  Uredba Komisije (EZ) br. 1458/2005 od 8. rujna 2005. o trajnom i privremenom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje i privremenom odobrenju novog korištenja već odobrenih dodataka hrani za životinje (SL L 233, 9.9.2005, str. 3.).

20

(21)  Uredba Komisije (EZ) br. 1810/2005 od 4. studenoga 2005. o novom odobrenju dodatka hrani za životinje na 10 godina, trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje i privremenom odobrenju uporabe nekih dodataka u novim područjima, a koji su već odobreni za uporabu u hrani za životinje (SL L 291, 5.11.2005, str. 5.).

21

(22)  Uredba Komisije (EZ) br. 1811/2005 od 4. studenoga 2005. o privremenom i trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje i privremenom odobrenju novog korištenja već odobrenog dodatka hrani za životinje (SL L 291, 5.11.2005, str. 12.).

22

(23)  Uredba Komisije (EZ) br. 2036/2005 od 14. prosinca 2005. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje i privremenom odobrenju novog korištenja određenih već odobrenih dodataka hrani za životinje (SL L 328, 15.12.2005, str. 13.).

23

(24)  Uredba Komisije (EZ) br. 252/2006 od 14. veljače 2006. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje i privremenom odobrenju novog korištenja određenih već odobrenih dodataka hrani za životinje (SL L 44, 15.2.2006, str. 3.).

24

(25)  Uredba Komisije (EZ) br. 773/2006 od 22. svibnja 2006. o privremenom i trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje i privremenom odobrenju novog korištenja određenih, već odobrenih, dodataka hrani za životinje (SL L 135, 23.5.2006, str. 3.).

25

(26)  Uredba Komisije (EZ) br. 1284/2006 od 29. kolovoza 2006. o trajnim odobrenjima određenih dodataka hrani za životinje (SL L 235, 30.8.2006, str. 3.).

26

(27)  Uredba Komisije (EU) br. 1270/2009 od 21. prosinca 2009. o trajnim odobrenjima određenih dodataka u hrani za životinje (SL L 339, 22.12.2009, str. 28.).

27

(28)  Uredba Komisije (EZ) br. 937/2001 od 11. svibnja 2001. o odobrenju korištenja novih dodataka hrani za životinje, novih pripravaka dodataka hrani za životinje, produženju privremenih odobrenja i desetogodišnjeg odobrenja dodatka hrani za životinje (SL L 130, 12.5.2001, str. 25.).

28

(29)  Uredba Komisije (EZ) br. 871/2003 od 20. svibnja 2003. o trajnom odobrenju novog dodatka hrani za životinje manganovog manganoksida (SL L 125, 21.5.2003, str. 3.).

29

(30)  Uredba Komisije (EZ) br. 277/2004 od 17. veljače 2004. o odobrenju bez vremenskog ograničenja dodatka hrani za životinje (SL L 47, 18.2.2004, str. 20.).

30

(31)  Uredba Komisije (EZ) br. 278/2004 od 17. veljače 2004. o privremenom odobrenju novog korištenja već odobrenog dodatka hrani za životinje (SL L 47, 18.2.2004, str. 22.).

31

(32)  Uredba Komisije (EZ) br. 1332/2004 od 20. srpnja 2004. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 247, 21.7.2004, str. 8.).

32

(33)  Uredba Komisije (EZ) br. 1463/2004 od 17. kolovoza 2004. o odobravanju na 10 godina dodatka hrani za životinje „Sacox 120 microGranulate”, koji pripada skupini „Kokcidiostatici i druge ljekovite tvari” (SL L 270, 18.8.2004, str. 5.).

33

(34)  Uredba Komisije (EZ) br. 1465/2004 od 17. kolovoza 2004. o trajnom odobrenju dodatka hrani za životinje (SL L 270, 18.8.2004, str. 11.).

34

(35)  Uredba Komisije (EZ) br. 492/2006 od 27. ožujka 2006. o privremenom i stalnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 89, 28.3.2006, str. 6.).

35

(36)  Uredba Komisije (EZ) br. 1443/2006 od 29. rujna 2006. o trajnim odobrenjima za određene dodatke hrani za životinje i odobrenju za razdoblje od 10 godina za kokcidiostatike (SL L 271, 30.9.2006, str. 12.).

36

(37)  Uredba Komisije (EZ) br. 1743/2006 od 24. studenoga 2006. o trajnom odobrenju dodatka hrani za životinje (SL L 329, 25.11.2006, str. 16.).

37

(38)  Uredba Komisije (EZ) br. 757/2007 od 29. lipnja 2007. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 172, 30.6.2007, str. 43.).

38

(39)  Uredba Komisije (EZ) br. 828/2007 od 13. srpnja 2007. o trajnom i privremenom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 184, 14.7.2007, str. 12.).

39

---

PRILOG I.

Dodaci iz članka 1. stavka 1.

DIO A.

Dodaci hrani za životinje koje je potrebno povući za sve vrste i kategorije životinja

| Identifikacijski broj | Dodatak | Vrsta ili kategorija životinja |
| --- | --- | --- |
| Konzervansi |
| E 201 | Natrijev sorbat | Sve vrste |
| E 203 | Kalcijev sorbat | Sve vrste |
| E 261 | Kalijev acetat | Sve vrste |
| E 283 | Kalijev propionat | Sve vrste |
| E 333 | Kalcijevi citrati | Sve vrste |
| E 334 | L-vinska kiselina | Sve vrste |
| E 335 | Natrijevi L-tartrati | Sve vrste |
| E 336 | Kalijevi L-tartrati | Sve vrste |
| E 337 | Kalijev natrijev L-tartrat | Sve vrste |
| E 507 | Klorovodična kiselina | Sve vrste |
| E 513 | Sumporna kiselina | Sve vrste |
| Antioksidansi |
| E 308 | Sintetički gama tokoferol | Sve vrste |
| E 309 | Sintetički delta tokoferol | Sve vrste |
| E 311 | Oktil galat | Sve vrste |
| E 312 | Dodecil galat | Sve vrste |
| Veziva, sredstva za sprečavanje zgrudnjavanja i koagulansi |
| E 330 | Limunska kiselina | Sve vrste |
| Bojila, uključujući pigmente |
| Ostala bojila |
| Odgovarajući broj E | Bojila dopuštena za bojenje hrane u skladu s pravilima Zajednice, osim Allura Red E 129; Brilliant Black PN E 151; Brilliant Blue FCF E 133; Karamelne boje E150b, E150c i E150d; Bakrov kompleks klorofila E 141; Eritrozin E 127; Indigotin E 132; Crveni, crni i žuti željezov oksid E 172; Ponceau 4 R E 124; Titanov dioksid (strukture anataza i rutila) E 171; Biljni ugljen E 153; Tartrazin E 102; Sunset yellow FCF E 110; | Sve vrste |
| E 142 | Acid brilliant green BS/(Lissamine zeleno) | Sve vrste |
| Emulgatori i stabilizatori, zgušnjivači i tvari za želiranje |
| E 322 | Lecitini (samo kao stabilizatori, zgušnjivači i tvari za želiranje) | Sve vrste |
| E 400 | Alginska kiselina | Sve vrste |
| E 402 | Kalijev alginat | Sve vrste |
| E 404 | Kalcijev alginat | Sve vrste |
| E 405 | Propan-1,2-diol alginat (Propileneglikol alginat) | Sve vrste |
| E 432 | Polioksietilen (20)-sorbitan monolaurat | Sve vrste |
| E 434 | Polioksietilen (20)-sorbitan monopalmitat | Sve vrste |
| E 435 | Polioksietilen (20)-sorbitan monostearat | Sve vrste |
| E 436 | Polioksietilen (20)-sorbitan tristearat | Sve vrste |
| E 465 | Etil-metil-celuloza | Sve vrste |
| E 473 | Saharozni esteri masnih kiselina (esteri saharoze i jestivih masnih kiselina) | Sve vrste |
| E 474 | Saharogliceridi (mješavina estera saharoze i monoglicerida i diglicerida jestivih masnih kiselina) | Sve vrste |
| E 475 | Poliglicerolni esteri nepolimeriziranih jestivih masnih kiselina | Sve vrste |
| E 477 | Monoesteri propan-1,2-diola (propileneglikol) i jestivih masnih kiselina, sami ili u smjesama s diesterima | Sve vrste |
| E 480 | Stearoil 2-mliječna kiselina | Sve vrste |
| E 481 | Natrijev stearoil 2-laktilat | Sve vrste |
| E 482 | Kalcijev stearoil 2-laktilat | Sve vrste |
| E 483 | Stearil tartrat | Sve vrste |
| E 486 | Dekstrani | Sve vrste |
| E 491 | Sorbitan monostearat | Sve vrste |
| E 492 | Sorbitan tristearat | Sve vrste |
| E 494 | Sorbitan monooleat | Sve vrste |
| E 495 | Sorbitan monopalmitat | Sve vrste |
| E 496 | Polietilenglikol 6000 | Sve vrste |
| E 497 | Polimeri polioksipropilen-polioksietilena (molekulske mase 6 800 – 9 000 ) | Sve vrste |
| Elementi u tragovima |
| E 1 | Željezo – Fe, željezov klorid, tetrahidrat | Sve vrste |
| E 1 | Željezo – Fe, željezov citrat, heksahidrat | Sve vrste |
| E 1 | Željezo – Fe, željezov laktat, trihidrat | Sve vrste |
| E 2 | Jod – I, kalcijev jodat, heksahidrat | Sve vrste |
| E 2 | Jod – I, natrijev jodid | Sve vrste |
| E 4 | Bakar – Cu, bakrov metionat | Sve vrste |
| E 5 | Mangan – Mn, manganov oksid | Sve vrste |
| E 5 | Mangan – Mn, manganmanganov oksid | Sve vrste |
| E 5 | Mangan – Mn, manganov karbonat | Sve vrste |
| E 5 | Mangan – Mn, manganov hidrogen fosfat, trihidrat | Sve vrste |
| E 5 | Mangan – Mn, manganov sulfat, tetrahidrat | Sve vrste |
| E 6 | Cink – Zn, cinkov karbonat | Sve vrste |
| E 6 | Cink – Zn, cinkov klorid, monohidrat | Sve vrste |
| E 6 | Cink – Zn, cinkov laktat, trihidrat | Sve vrste |
| E 7 | Molibden – Mo, amonijev molibdat | Sve vrste |
| E 8 | Selen – Se, natrijev selenat | Sve vrste |
| Vitamini, provitamini i kemijski točno definirane tvari sličnog učinka |
| | Betain. Svi oblici osim bezvodnog betaina i betainova hidroklorida | Sve vrste |
| | Biotin. Svi oblici osim D-(+)-biotina | Sve vrste |
| | Karnitin. Svi oblici osim L karnitina i L karnitin L-tartarata | Sve vrste |
| | Kolin. Svi oblici osim kolin klorida | Sve vrste |
| | Folat. Sve oblici folata osim folne kiseline | Sve vrste |
| | Niacin. Svi oblici niacina osim 99 %-tnog niacina i niacinamida | Sve vrste |
| | Esencijalne nezasićene omega-3 masne kiseline | Sve vrste |
| | Esencijalne nezasićene omega-6 masne kiseline (osim oktadekadienoične kiseline) | Sve vrste |
| | Pantotenska kiselina. Svi oblici osim kalcij-D-pantotenata i D-pantenola | Sve vrste |
| | Para-amino benzojeva kiselina (PABA) | Sve vrste |
| | Tiamin. Svi oblici osim tiamin hidroklorida i tiamin mononitrata | Sve vrste |
| | Vitamin A. Svi oblici osim retinil acetata, retinil palmitata i retinil propionata | Sve vrste |
| | Vitamin B6. Svi oblici osim piridoksin hidroklorida | Sve vrste |
| | Vitamin C. Svi oblici osim askorbinske kiseline, natrijeva askorbil fosfata, natrijeva kalcijeva askorbil fosfata | Sve vrste |
| | Vitamin E. Svi oblici osim all-rac-alfa-tokoferil acetata, RRR-alfa-tokoferil acetata i RRR alfa tokoferola | Sve vrste |
| | Vitamin K. Svi oblici vitamina K osim vitamina K3 kao menadion nikotinamid bisulfita i kao L-menadion natrijeva bisulfita | Sve životinjske vrste |
| Aminokiseline, njihove soli i analogne tvari |
| 3.1.3. | Metionin/metionin-cink, tehnički čist | Sve vrste |
| 3.2.1. | Lizin/L-lizin, tehnički čist | Sve vrste |
| 3.4.2. | DL-triptofan, tehnički čist | Sve vrste |
| Aditivi za silažu |
| Enzimi |
| | Ksilanaza EC 3.2.1.8 od Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185 | Sve vrste |
| Mikroorganizmi |
| | Enterococcus faecium BIO 34 | Sve vrste |
| | Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741 | Sve vrste |
| | Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089 | Sve vrste |
| Tvari |
| | Formaldehid | Sve vrste |
| | Natrijev bisulfat | Sve vrste |
| | | |
| Aromatične tvari i tvari za poboljšavanje okusa |
| Prirodni proizvodi – definirane biljne strukture |
| | Tinktura obične breze CoE 88 | Sve vrste |
| Prirodni proizvodi i odgovarajući sintetički proizvodi |
| | CAS br. 16630-52-7/3-(metiltio)butanal/Flavis br. 12.056 | Sve vrste |
| | CAS br. 2179-60-4/metil propil disulfid/Flavis br. 12.019 | Sve vrste |
| | CAS br. 36431-72-8/teaspiran/Flavis br. 13.098 | Sve vrste |
| | CAS br. 3738-00-9/1,5,5,9-tetrametil-13-oksatriciklo [8.3.0.0.(4.9)]tridekan/Flavis br. 13.072 | Sve vrste |
| | CAS br. 40789-98-8/3-merkaptobutan-2-on/Flavis br. 12.047 | Sve vrste |
| | CAS br. 43040-01-3/3-metil-1,2,4-tritian/Flavis br. 15.036 | Sve vrste |
| | CAS br. 495-62-5/1,4(8),12-bisabolatrien/Flavis br. 01.016 | Sve vrste |
| | CAS br. 516-06-3/D,L-valin/Flavis br. 17.023 | Sve vrste |
| | CAS br. 5756-24-1/dimetil tetrasulfid/Flavis br. 12.116 | Sve vrste |
| | CAS br. 6028-61-1/dipropil trisulfid/Flavis br. 12.023 | Sve vrste |
| | CAS br. 689-67-8/6,10-dimetil-5,9-undekadien-2-on/Flavis br. 07.216 | Sve vrste |
| | CAS br. 78-98-8/2-oksopropanal/Flavis br. 7.001 | Sve vrste |

Identifikacijski broj

Dodatak

Vrsta ili kategorija životinja

Konzervansi

E 201

Natrijev sorbat

Sve vrste

E 203

Kalcijev sorbat

Sve vrste

E 261

Kalijev acetat

Sve vrste

E 283

Kalijev propionat

Sve vrste

E 333

Kalcijevi citrati

Sve vrste

E 334

L-vinska kiselina

Sve vrste

E 335

Natrijevi L-tartrati

Sve vrste

E 336

Kalijevi L-tartrati

Sve vrste

E 337

Kalijev natrijev L-tartrat

Sve vrste

E 507

Klorovodična kiselina

Sve vrste

E 513

Sumporna kiselina

Sve vrste

Antioksidansi

E 308

Sintetički gama tokoferol

Sve vrste

E 309

Sintetički delta tokoferol

Sve vrste

E 311

Oktil galat

Sve vrste

E 312

Dodecil galat

Sve vrste

Veziva, sredstva za sprečavanje zgrudnjavanja i koagulansi

E 330

Limunska kiselina

Sve vrste

Bojila, uključujući pigmente

Ostala bojila

Odgovarajući broj E

Bojila dopuštena za bojenje hrane u skladu s pravilima Zajednice, osim Allura Red E 129; Brilliant Black PN E 151; Brilliant Blue FCF E 133; Karamelne boje E150b, E150c i E150d; Bakrov kompleks klorofila E 141; Eritrozin E 127; Indigotin E 132; Crveni, crni i žuti željezov oksid E 172; Ponceau 4 R E 124; Titanov dioksid (strukture anataza i rutila) E 171; Biljni ugljen E 153; Tartrazin E 102; Sunset yellow FCF E 110;

Sve vrste

E 142

Acid brilliant green BS/(Lissamine zeleno)

Sve vrste

Emulgatori i stabilizatori, zgušnjivači i tvari za želiranje

E 322

Lecitini (samo kao stabilizatori, zgušnjivači i tvari za želiranje)

Sve vrste

E 400

Alginska kiselina

Sve vrste

E 402

Kalijev alginat

Sve vrste

E 404

Kalcijev alginat

Sve vrste

E 405

Propan-1,2-diol alginat (Propileneglikol alginat)

Sve vrste

E 432

Polioksietilen (20)-sorbitan monolaurat

Sve vrste

E 434

Polioksietilen (20)-sorbitan monopalmitat

Sve vrste

E 435

Polioksietilen (20)-sorbitan monostearat

Sve vrste

E 436

Polioksietilen (20)-sorbitan tristearat

Sve vrste

E 465

Etil-metil-celuloza

Sve vrste

E 473

Saharozni esteri masnih kiselina (esteri saharoze i jestivih masnih kiselina)

Sve vrste

E 474

Saharogliceridi (mješavina estera saharoze i monoglicerida i diglicerida jestivih masnih kiselina)

Sve vrste

E 475

Poliglicerolni esteri nepolimeriziranih jestivih masnih kiselina

Sve vrste

E 477

Monoesteri propan-1,2-diola (propileneglikol) i jestivih masnih kiselina, sami ili u smjesama s diesterima

Sve vrste

E 480

Stearoil 2-mliječna kiselina

Sve vrste

E 481

Natrijev stearoil 2-laktilat

Sve vrste

E 482

Kalcijev stearoil 2-laktilat

Sve vrste

E 483

Stearil tartrat

Sve vrste

E 486

Dekstrani

Sve vrste

E 491

Sorbitan monostearat

Sve vrste

E 492

Sorbitan tristearat

Sve vrste

E 494

Sorbitan monooleat

Sve vrste

E 495

Sorbitan monopalmitat

Sve vrste

E 496

Polietilenglikol 6000

Sve vrste

E 497

Polimeri polioksipropilen-polioksietilena (molekulske mase 6 800 – 9 000 )

Sve vrste

Elementi u tragovima

E 1

Željezo – Fe, željezov klorid, tetrahidrat

Sve vrste

E 1

Željezo – Fe, željezov citrat, heksahidrat

Sve vrste

E 1

Željezo – Fe, željezov laktat, trihidrat

Sve vrste

E 2

Jod – I, kalcijev jodat, heksahidrat

Sve vrste

E 2

Jod – I, natrijev jodid

Sve vrste

E 4

Bakar – Cu, bakrov metionat

Sve vrste

E 5

Mangan – Mn, manganov oksid

Sve vrste

E 5

Mangan – Mn, manganmanganov oksid

Sve vrste

E 5

Mangan – Mn, manganov karbonat

Sve vrste

E 5

Mangan – Mn, manganov hidrogen fosfat, trihidrat

Sve vrste

E 5

Mangan – Mn, manganov sulfat, tetrahidrat

Sve vrste

E 6

Cink – Zn, cinkov karbonat

Sve vrste

E 6

Cink – Zn, cinkov klorid, monohidrat

Sve vrste

E 6

Cink – Zn, cinkov laktat, trihidrat

Sve vrste

E 7

Molibden – Mo, amonijev molibdat

Sve vrste

E 8

Selen – Se, natrijev selenat

Sve vrste

Vitamini, provitamini i kemijski točno definirane tvari sličnog učinka

Betain. Svi oblici osim bezvodnog betaina i betainova hidroklorida

Sve vrste

Biotin. Svi oblici osim D-(+)-biotina

Sve vrste

Karnitin. Svi oblici osim L karnitina i L karnitin L-tartarata

Sve vrste

Kolin. Svi oblici osim kolin klorida

Sve vrste

Folat. Sve oblici folata osim folne kiseline

Sve vrste

Niacin. Svi oblici niacina osim 99 %-tnog niacina i niacinamida

Sve vrste

Esencijalne nezasićene omega-3 masne kiseline

Sve vrste

Esencijalne nezasićene omega-6 masne kiseline (osim oktadekadienoične kiseline)

Sve vrste

Pantotenska kiselina. Svi oblici osim kalcij-D-pantotenata i D-pantenola

Sve vrste

Para-amino benzojeva kiselina (PABA)

Sve vrste

Tiamin. Svi oblici osim tiamin hidroklorida i tiamin mononitrata

Sve vrste

Vitamin A. Svi oblici osim retinil acetata, retinil palmitata i retinil propionata

Sve vrste

Vitamin B6. Svi oblici osim piridoksin hidroklorida

Sve vrste

Vitamin C. Svi oblici osim askorbinske kiseline, natrijeva askorbil fosfata, natrijeva kalcijeva askorbil fosfata

Sve vrste

Vitamin E. Svi oblici osim all-rac-alfa-tokoferil acetata, RRR-alfa-tokoferil acetata i RRR alfa tokoferola

Sve vrste

Vitamin K. Svi oblici vitamina K osim vitamina K3 kao menadion nikotinamid bisulfita i kao L-menadion natrijeva bisulfita

Sve životinjske vrste

Aminokiseline, njihove soli i analogne tvari

3.1.3.

Metionin/metionin-cink, tehnički čist

Sve vrste

3.2.1.

Lizin/L-lizin, tehnički čist

Sve vrste

3.4.2.

DL-triptofan, tehnički čist

Sve vrste

Aditivi za silažu

Enzimi

Ksilanaza EC 3.2.1.8 od Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185

Sve vrste

Mikroorganizmi

Enterococcus faecium BIO 34

Sve vrste

Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741

Sve vrste

Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089

Sve vrste

Tvari

Formaldehid

Sve vrste

Natrijev bisulfat

Sve vrste

Aromatične tvari i tvari za poboljšavanje okusa

Prirodni proizvodi – definirane biljne strukture

Tinktura obične breze CoE 88

Sve vrste

Prirodni proizvodi i odgovarajući sintetički proizvodi

CAS br. 16630-52-7/3-(metiltio)butanal/Flavis br. 12.056

Sve vrste

CAS br. 2179-60-4/metil propil disulfid/Flavis br. 12.019

Sve vrste

CAS br. 36431-72-8/teaspiran/Flavis br. 13.098

Sve vrste

CAS br. 3738-00-9/1,5,5,9-tetrametil-13-oksatriciklo [8.3.0.0.(4.9)]tridekan/Flavis br. 13.072

Sve vrste

CAS br. 40789-98-8/3-merkaptobutan-2-on/Flavis br. 12.047

Sve vrste

CAS br. 43040-01-3/3-metil-1,2,4-tritian/Flavis br. 15.036

Sve vrste

CAS br. 495-62-5/1,4(8),12-bisabolatrien/Flavis br. 01.016

Sve vrste

CAS br. 516-06-3/D,L-valin/Flavis br. 17.023

Sve vrste

CAS br. 5756-24-1/dimetil tetrasulfid/Flavis br. 12.116

Sve vrste

CAS br. 6028-61-1/dipropil trisulfid/Flavis br. 12.023

Sve vrste

CAS br. 689-67-8/6,10-dimetil-5,9-undekadien-2-on/Flavis br. 07.216

Sve vrste

CAS br. 78-98-8/2-oksopropanal/Flavis br. 7.001

Sve vrste

DIO B

Dodaci hrani za životinje koje je potrebno povući za određene vrste ili kategorije životinja

| Identifikacijski broj | Dodatak | Vrsta ili kategorija životinja |
| --- | --- | --- |
| Konzervansi |
| E 214 | Etil 4-hidroksibenzoat | Kućni ljubimci |
| E 215 | Natrijev etil 4-hidroksibenzoat | Kućni ljubimci |
| E 216 | Propil 4-hidroksibenzoat | Kućni ljubimci |
| E 217 | Natrijev propil 4-hidroksibenzoat | Kućni ljubimci |
| E 218 | Metil 4-hidroksibenzoat | Kućni ljubimci |
| E 219 | Natrijev metil 4-hidroksibenzoat | Kućni ljubimci |
| E 222 | Natrijev bisulfit | Psi; mačke |
| E 223 | Natrijev metabisulfit | Psi; mačke |
| E 285 | Metilpropionska kiselina | Preživači na početku preživanja |
| Regulatori kiselosti |
| E 210 | Benzojeva kiselina | Svinje za tov |
| E 340(iii) | Trikalijev ortofosfat | Mačke; psi |
| E 350(i) | Natrijev malat (soli DL-a ili L-maleinska kiselina) | Mačke; psi |
| E 507 | Klorovodična kiselina | Mačke; psi |
| E 513 | Sumporna kiselina | Mačke; psi |
| Veziva, sredstva za sprečavanje zgrudnjavanja i koagulansi |
| E 567 | Klinoptilolit vulkanskog podrijetla | Kunići |
| E 598 | Sintetički kalcijevi aluminati | Muzne krave; goveda za tov; telad; janjad; kozlići; perad; kunići; svinje |
| Bojila, uključujući pigmente |
| Karotenoidi i ksantofili |
| E 161b | Lutein | Mačke i psi |
| E 160c | Kapsantin | Pure |
| E 161c | Kriptoksantin | Perad |
| E 160c | Beta-apo-8′-karotenal | Perad |
| E 161 g | Kantaksantin | Sve vrste i uporabe osim sljedećih:






  — | pilići za tov i manje zastupljene vrste peradi za tov i za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) ii. |

Identifikacijski broj

Dodatak

Vrsta ili kategorija životinja

Konzervansi

E 214

Etil 4-hidroksibenzoat

Kućni ljubimci

E 215

Natrijev etil 4-hidroksibenzoat

Kućni ljubimci

E 216

Propil 4-hidroksibenzoat

Kućni ljubimci

E 217

Natrijev propil 4-hidroksibenzoat

Kućni ljubimci

E 218

Metil 4-hidroksibenzoat

Kućni ljubimci

E 219

Natrijev metil 4-hidroksibenzoat

Kućni ljubimci

E 222

Natrijev bisulfit

Psi; mačke

E 223

Natrijev metabisulfit

Psi; mačke

E 285

Metilpropionska kiselina

Preživači na početku preživanja

Regulatori kiselosti

E 210

Benzojeva kiselina

Svinje za tov

E 340(iii)

Trikalijev ortofosfat

Mačke; psi

E 350(i)

Natrijev malat (soli DL-a ili L-maleinska kiselina)

Mačke; psi

E 507

Klorovodična kiselina

Mačke; psi

E 513

Sumporna kiselina

Mačke; psi

Veziva, sredstva za sprečavanje zgrudnjavanja i koagulansi

E 567

Klinoptilolit vulkanskog podrijetla

Kunići

E 598

Sintetički kalcijevi aluminati

Muzne krave; goveda za tov; telad; janjad; kozlići; perad; kunići; svinje

Bojila, uključujući pigmente

Karotenoidi i ksantofili

E 161b

Lutein

Mačke i psi

E 160c

Kapsantin

Pure

E 161c

Kriptoksantin

Perad

E 160c

Beta-apo-8′-karotenal

Perad

E 161 g

Kantaksantin

Sve vrste i uporabe osim sljedećih:

—

pilići za tov i manje zastupljene vrste peradi za tov i za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) ii.

| — | nesilice i perad uzgajana za nesenje za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) ii. |
| --- | --- |

—

nesilice i perad uzgajana za nesenje za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) ii.

| — | ukrasne ptice i ukrasne ribe za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) ii. |
| --- | --- |

—

ukrasne ptice i ukrasne ribe za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) ii.

E 161j

Astaksantin

Sve vrste osim sljedećih:

| — | losos i pastrva za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) i. i 2 (a) iii. |
| --- | --- |

—

losos i pastrva za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) i. i 2 (a) iii.

| — | ukrasne ribe za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) i. |
| --- | --- |

—

ukrasne ribe za uporabe koje pripadaju funkcionalnoj skupini 2 (a) i.

E 161z

Phaffia Rhodozyma (ATCC 74219) bogata astaksantinom

Losos; pastrva

Ostala bojila

E 155

Smeđa HT

Mačke; psi

E 104

Kinolin žuta

Životinje koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane

E 122

Azorubin (karmoizin)

Sve vrste osim mačaka i pasa

E 160b

Biksin

Sve vrste osim pasa i mačaka

Emulgatori i stabilizatori, zgušnjivači i tvari za želiranje

E 401

Natrijev alginat

Sve vrste osim riba; kućni ljubimci i ostale životinje koje se ne upotrebljavaju za proizvodnju hrane (neprehrambeni krznaši)

E 403

Amonijev alginat

Sve vrste ili kategorije životinja osim akvarijskih riba

E 406

Agar

Sve vrste osim kućnih ljubimaca i drugih životinja koje se ne upotrebljavaju za proizvodnju hrane (neprehrambeni krznaši)

E 407

Karagenan

Sve vrste osim kućnih ljubimaca i drugih životinja koje se ne upotrebljavaju za proizvodnju hrane (neprehrambeni krznaši)

E 418

Gellan guma

Psi; mačke

E 488

Polioksietiliran glicerid masnih kiselina loja

Telad

E 489

Eter poliglicerola i alkohola dobiven redukcijom oleinske i palmitinske kiseline

Telad

E 498

Parcijalni poliglicerolni esteri polikondenziranih masnih kiselina iz ricinusova ulja

Psi

Enzimi

E 1600

3-fitaza/EC 3.1.3.8 dobivena od Aspergillus niger (CBS 114.94)

Prasad; svinje za tov; krmače; pilići za tov; kokoši nesilice

E 1600

3-fitaza/EC 3.1.3.8 dobivena od Aspergillus niger (CBS 114.94)

Pure za tov

E 1605

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Aspergillus niger (CBS 520.94)

Pilići za tov

E 1608

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8/endo-1,4-beta-glukanaza/EC 3.2.1.4 dobivena od Humicola insolens (DSM 10442)

Pilići za tov

E 1609

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8/endo-1,4-beta-glukanaza/EC 3.2.1.4 dobivena od Aspergillus niger (CBS 600.94) (4 premazanom, krutom ili tekućem obliku)

Pilići za tov; pure za tov; prasad (odbijena)

E 1609

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8/endo-1,4-beta-glukanaza/EC 3.2.1.4 dobivena od Aspergillus niger (CBS 600.94) (u granulama)

Pilići za tov; pure za tov; prasad (odbijena)

E 1610

Endo-1,4-beta-glukanaza/EC 3.2.1.4/endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Aspergillus niger (CBS 600.94)

Pilići za tov

E 1611

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)/endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135)/poligalakturonaza/EC 3.2.1.15 dobivena od Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

Svinje za tov

E 1614

6-fitaza/EC 3.1.3.26 dobivena od Aspergillus oryzae (DSM 11857)

Pilići za tov; kokoši nesilice; pure za tov; prasad; svinje za tov; krmače

E 1615

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (CNCM MA 6-10 W)

Pilići za tov

E 1618

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Aspergillus niger (CBS 270.95)

Pilići za tov; pure za tov

E 1619

Alfa-amilaza/EC 3.2.1.1/endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Pilići za tov

E 1622

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6/endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (CBS 357.94)

Pilići za tov

E 1623

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i subtilizin/EC 3.4.21.62 dobiven od Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Pilići za tov

E 1624

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) i alfa-amilaza/EC 3.2.1.1 dobivena od Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Prasad (odbijena)

E 1625

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), alfa-amilaza/EC 3.2.1.1 dobivena od Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) i poligalakturonaza/EC 3.2.1.15 dobivena od Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

Prasad (odbijena)

E 1626

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i subtilizin/EC 3.4.21.62 dobiven od Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Prasad (odbijena)

E 1627

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) i endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

Svinje za tov

E 1628

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

Prasad (odbijena); svinje za tov; pilići za tov

E 1629

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Pilići za tov

E 1630

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i subtilizin/EC 3.4.21.62 dobiven od Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Pilići za tov

E 1631

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) i endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135)

Pilići za tov

E 1632

3-fitaza/EC 3.1.3.8 dobivena od Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Pilići za tov; prasad (odbijena); svinje za tov

E 1633

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i subtilizin/EC 3.4.21.62 dobiven od Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Pilići za tov

E 1634

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Aspergillus niger (MUCL 39199)

Pilići za tov

E 1635

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Pilići za tov

E 1636

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza dobivena od Trichoderma reesei (CBS 526.94/EC 3.2.1.6)

Prasad (odbijena); pilići za tov

E 1637

Endo-1,4-beta-ksilanaza dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/EC 3.2.1.8 i endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 i alfa-amilaza dobivena od Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)/EC 3.2.1.1; subtilizin dobiven od Bacillus subtilis (ATCC 2107)/EC 3.4.21.62 i poligalakturonaza dobivena od Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)/EC 3.2.1.15

Pilići za tov

E 1638

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i alfa-amilaza/EC 3.2.1.1 dobivena od Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Prasad (odbijena)

E 1639

3-fitaza dobivena od Hansenula polymorpha (DSM 15087)

Pilići za tov; pure za tov; kokoši nesilice; prasad; svinje za tov; krmače

E 1640

6-fitaza dobivena od Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233)/EC 3.1.3.26

Pilići za tov

E 1641

Endo-1,4-beta-ksilanaza dobivena od Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203)/EC 3.2.1.8

Pilići za tov

Mikroorganizmi

E 1704

Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94

Telad

E 1706

Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Prasad (odbijena)

E 1709

Enterococcus faecium ATCC 53519, Enterococcus faecium ATCC 55593 (u omjeru 1/1)

Pilići za tov

E 1714

Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/AR

Prasad (odbijena)

Kemijski točno definirane tvari sličnog biološkog učinka kao vitamini

3a900

Inozitol

Sve vrste osim riba i rakova

—

Esencijalne nezasićene omega-6 masne kiseline (kao oktadekadienoične kiseline)

Sve vrste osim svinja za tov; krmače za rasplod; krmače, radi dobrobiti prasadi; krave za razmnožavanje; krave za proizvodnju mlijeka

3a370

Taurin

Sve vrste osim porodica canidae, felidae i mustelidae te riba mesojeda

E 670

Vitamin D2

Svinje; prasad; goveda; ovce; telad; kopitari; druge vrste ili kategorije životinja osim peradi i riba

Urea i njezini derivati

2.1.2.

Biuret, tehnički čist

Preživači od početka preživanja

2.1.3.

Urea-fosfat, tehnički čist

Preživači od početka preživanja

2.1.4.

Diureidoisobutan, tehnički čist

Preživači od početka preživanja

Aromatične tvari i tvari za poboljšavanje okusa

Prirodni proizvodi i odgovarajući sintetički proizvodi

CAS br. 134-20-3/metil antranilat/Flavis br. 09.715

Ptičje vrste

CAS br. 85-91-6/metil N-metilantranilat/be. Flavis 09.781

Ptičje vrste

CAS br. 93-28-7/eugenil acetat/Flavis br. 09.020

Perad i ribe

CAS br. 97-53-0/eugenol/Flavis br. 04.003

Riba

CAS br. 107-85-7/3-methilbutilamin/Flavis br. 11.001

Kokoši nesilice

CAS br. 75-50-3/trimetilamin/Flavis br. 11.009

Kokoši nesilice

CAS br. 6627-88-9/4-alil-2,6-dimetoksifenol/Flavis br. 04.051

Riba i perad

CAS br. 593-81-7/trimetilamin hidroklorid/Flavis br. 11.024

Kokoši nesilice

---

PRILOG II.

Dodaci hrani za životinje iz članka 1. stavka 2.

| Identifikacijski broj | Dodatak | Vrsta ili kategorija životinja |
| --- | --- | --- |
| Enzimi |
| 11 | Endo-1,4-beta-glukanaza/EC 3.2.1.4/endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 i endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252 ) | Kokoši nesilice |
| 28 | 3-fitaza/EC 3.1.3.8 dobivena od Trichoderma reesei (CBS 528.94) | Kokoši nesilice |
| 30 | Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6/endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Penicillium funiculosum (IMI SD 101) | Prasad (odbijena); patke za tov |
| 37 | Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/i subtilizin/EC 3.4.21.62 dobiven od Bacillus subtilis (ATCC 2107) | Kokoši nesilice |
| 51 | Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Bacillus subtilis (LMG S-15136) | Svinje za tov |
| 60 | Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) | Pure za tov |
| 63 | Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma reesei (CBS 529.94) i endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma reesei (CBS 526.94) | Pure za tov; pilići za tov |
| 64 | Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) i endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Aspergillus oryzae (DSM 10287) | Pilići za tov; prasad (odbijena) |
| Mikroorganizmi |
| 15 | Enterococcus faecium NCIMB 11181 | Pilići za tov |
| 24 | Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434 | Muzne krave |
| 25 | Lactobacillus acidophilus DSM 13241 | Mačke, psi |
| Kokcidiostatici i ostale ljekovite tvari |
| E 764 | Halofuginon hidrobromid 6 g/kg (stenorol) | Pilići uzgajani za nesenje |
| E 766 | Salinomicin natrij 120 g/kg (Sacox 120) (nositelj odobrenja Huvepharma NV) | Kunići za tov |
| E 766 | Salinomicin natrij 120 g/kg (Salinomax 120G) (nositelj odobrenja Zoetis Belgium SA) | Pilići za tov |

Identifikacijski broj

Dodatak

Vrsta ili kategorija životinja

Enzimi

11

Endo-1,4-beta-glukanaza/EC 3.2.1.4/endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 i endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252 )

Kokoši nesilice

28

3-fitaza/EC 3.1.3.8 dobivena od Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Kokoši nesilice

30

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6/endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Penicillium funiculosum (IMI SD 101)

Prasad (odbijena); patke za tov

37

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/i subtilizin/EC 3.4.21.62 dobiven od Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Kokoši nesilice

51

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Bacillus subtilis (LMG S-15136)

Svinje za tov

60

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) i endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Pure za tov

63

Endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Trichoderma reesei (CBS 529.94) i endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Trichoderma reesei (CBS 526.94)

Pure za tov; pilići za tov

64

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza/EC 3.2.1.6 dobivena od Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) i endo-1,4-beta-ksilanaza/EC 3.2.1.8 dobivena od Aspergillus oryzae (DSM 10287)

Pilići za tov; prasad (odbijena)

Mikroorganizmi

15

Enterococcus faecium NCIMB 11181

Pilići za tov

24

Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434

Muzne krave

25

Lactobacillus acidophilus DSM 13241

Mačke, psi

Kokcidiostatici i ostale ljekovite tvari

E 764

Halofuginon hidrobromid 6 g/kg (stenorol)

Pilići uzgajani za nesenje

E 766

Salinomicin natrij 120 g/kg (Sacox 120) (nositelj odobrenja Huvepharma NV)

Kunići za tov

E 766

Salinomicin natrij 120 g/kg (Salinomax 120G) (nositelj odobrenja Zoetis Belgium SA)

Pilići za tov

---

| 29.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 166/23

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1146

оd 28. lipnja 2017.

o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koji proizvodi društvo Jinan Meide Castings Co., Ltd.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 430/2013 (2) („sporna uredba”) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu po stopama od 14,9 % do 57,8 % na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno razvrstanog u oznaku KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda. Pristojba se ne primjenjuje na tijela kompresijskog pribora s metričkim navojem ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 430/2013 (2) („sporna uredba”) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu po stopama od 14,9 % do 57,8 % na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno razvrstanog u oznaku KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda. Pristojba se ne primjenjuje na tijela kompresijskog pribora s metričkim navojem ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca.

2

Presuda Općeg suda Europske unije

Presuda Općeg suda Europske unije

| (2) | Društvo Jinan Meide Castings Co., Ltd. („Jinan Meide ili podnositelj zahtjeva”), kineski proizvođač izvoznik koji surađuje, podnijelo je 12. lipnja 2013. zahtjev Općem sudu Europske unije („Opći sud”) kojom je zatražilo poništenje sporne uredbe u dijelu u kojem se odnosi na podnositelja zahtjeva (3). |
| --- | --- |

(2)

Društvo Jinan Meide Castings Co., Ltd. („Jinan Meide ili podnositelj zahtjeva”), kineski proizvođač izvoznik koji surađuje, podnijelo je 12. lipnja 2013. zahtjev Općem sudu Europske unije („Opći sud”) kojom je zatražilo poništenje sporne uredbe u dijelu u kojem se odnosi na podnositelja zahtjeva (3).

3

| (3) | Opći je sud 30. lipnja 2016. u svojoj presudi utvrdio da su prava na obranu društva Jinan Meide bila prekršena time što je odbijen njegov zahtjev za objavu izračunâ uobičajene vrijednosti uporabom povjerljivih podataka proizvođača iz analogne zemlje. Jinan Meide je od proizvođača iz analogne zemlje dobio isključivo odobrenje kojim se odriče povjerljivosti svojih podataka. Konkretno, Opći je sud utvrdio da se pri odbijanju zahtjeva za objavu Komisija nije trebala oslanjati na potrebu poštovanja načela jednakog postupanja. Opći sud izrazio je mišljenje da se ne može isključiti mogućnost da je ishod ispitnog postupka mogao biti drukčiji da je zahtjev bio prihvaćen. Stoga je Sud poništio spornu uredbu u dijelu u kojem se uvode antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, koji proizvodi Jinan Meide. |
| --- | --- |

(3)

Opći je sud 30. lipnja 2016. u svojoj presudi utvrdio da su prava na obranu društva Jinan Meide bila prekršena time što je odbijen njegov zahtjev za objavu izračunâ uobičajene vrijednosti uporabom povjerljivih podataka proizvođača iz analogne zemlje. Jinan Meide je od proizvođača iz analogne zemlje dobio isključivo odobrenje kojim se odriče povjerljivosti svojih podataka. Konkretno, Opći je sud utvrdio da se pri odbijanju zahtjeva za objavu Komisija nije trebala oslanjati na potrebu poštovanja načela jednakog postupanja. Opći sud izrazio je mišljenje da se ne može isključiti mogućnost da je ishod ispitnog postupka mogao biti drukčiji da je zahtjev bio prihvaćen. Stoga je Sud poništio spornu uredbu u dijelu u kojem se uvode antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, koji proizvodi Jinan Meide.

2.   PROVEDBA PRESUDE OPĆEG SUDA

PROVEDBA PRESUDE OPĆEG SUDA

| (4) | U skladu s člankom 266. Ugovora o funkcioniranju Europske unije institucije Unije dužne su pridržavati se presude Suda od 30. lipnja 2016. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 266. Ugovora o funkcioniranju Europske unije institucije Unije dužne su pridržavati se presude Suda od 30. lipnja 2016.

| (5) | Prvostupanjski je sud u svojoj presudi u predmetu T-2/95 (4) („predmet IPS”) utvrdio da, u predmetima u kojima se postupak sastoji od nekoliko administrativnih koraka, poništavanjem jednog koraka ne poništava se cijeli postupak. Antidampinški postupak primjer je takvog postupka koji se sastoji od više koraka. Stoga se poništenjem sporne uredbe u odnosu na jednu stranu ne podrazumijeva poništenje cijelog postupka koji je pokrenut prije donošenja te Uredbe. Institucije Europske unije mogu ispraviti aspekte sporne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ne mijenjajući pritom nesporne dijelove na koje presuda Suda ne utječe – kako je Sud Europske unije utvrdio u predmetu C-458/98 P (5). |
| --- | --- |

(5)

Prvostupanjski je sud u svojoj presudi u predmetu T-2/95 (4) („predmet IPS”) utvrdio da, u predmetima u kojima se postupak sastoji od nekoliko administrativnih koraka, poništavanjem jednog koraka ne poništava se cijeli postupak. Antidampinški postupak primjer je takvog postupka koji se sastoji od više koraka. Stoga se poništenjem sporne uredbe u odnosu na jednu stranu ne podrazumijeva poništenje cijelog postupka koji je pokrenut prije donošenja te Uredbe. Institucije Europske unije mogu ispraviti aspekte sporne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ne mijenjajući pritom nesporne dijelove na koje presuda Suda ne utječe – kako je Sud Europske unije utvrdio u predmetu C-458/98 P (5).

4

5

| (6) | Valja napomenuti da osim nalaza da se pri odbijanju zahtjeva za objavu društva Jinan Meide Komisija nije trebala oslanjati na potrebu poštovanja načela jednakog postupanja, ostaju na snazi svi drugi nalazi utvrđeni u spornoj uredbi koji nisu osporeni u za to predviđenom roku ili koji su bili osporeni, ali je to odbačeno presudom Općeg suda ili ih Opći sud nije ispitao, te stoga nisu doveli do poništenja sporne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Valja napomenuti da osim nalaza da se pri odbijanju zahtjeva za objavu društva Jinan Meide Komisija nije trebala oslanjati na potrebu poštovanja načela jednakog postupanja, ostaju na snazi svi drugi nalazi utvrđeni u spornoj uredbi koji nisu osporeni u za to predviđenom roku ili koji su bili osporeni, ali je to odbačeno presudom Općeg suda ili ih Opći sud nije ispitao, te stoga nisu doveli do poništenja sporne uredbe.

| (7) | Nakon presude Suda od 30. lipnja 2016. Komisija je objavila obavijest (6) o djelomičnom ponovnom pokretanju antidampinškog ispitnog postupka u pogledu uvoza lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Ponovno pokretanje ispitnog postupka ograničeno je na provedbu presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide. |
| --- | --- |

(7)

Nakon presude Suda od 30. lipnja 2016. Komisija je objavila obavijest (6) o djelomičnom ponovnom pokretanju antidampinškog ispitnog postupka u pogledu uvoza lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Ponovno pokretanje ispitnog postupka ograničeno je na provedbu presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide.

6

| (8) | Komisija je o djelomičnom ponovnom pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila društvo Jinan Meide, predstavnike zemlje izvoznice i industrije Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i da zatraže saslušanje u roku određenom u obavijesti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o djelomičnom ponovnom pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila društvo Jinan Meide, predstavnike zemlje izvoznice i industrije Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i da zatraže saslušanje u roku određenom u obavijesti.

| (9) | Nakon što su primljene početne primjedbe, obaviještene su sve druge zainteresirane strane poznate iz početnog ispitnog postupka, koje su dobile priliku da izraze svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje. |
| --- | --- |

(9)

Nakon što su primljene početne primjedbe, obaviještene su sve druge zainteresirane strane poznate iz početnog ispitnog postupka, koje su dobile priliku da izraze svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje.

| (10) | Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile odobreno je saslušanje pred službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje. |
| --- | --- |

(10)

Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile odobreno je saslušanje pred službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje.

2.1.   Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (11) | Komisija je primila podneske o različitim aspektima ispitnog postupka od društva Jinan Meide, drugih kineskih proizvođača izvoznika, jednog tajlandskog proizvođača izvoznika, pet proizvođača iz Unije i osam nepovezanih uvoznika. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je primila podneske o različitim aspektima ispitnog postupka od društva Jinan Meide, drugih kineskih proizvođača izvoznika, jednog tajlandskog proizvođača izvoznika, pet proizvođača iz Unije i osam nepovezanih uvoznika.

2.1.1.   Primjedbe o ponovnom pokretanju ispitnog postupka

Primjedbe o ponovnom pokretanju ispitnog postupka

| (12) | Društvo Jinan Meide tvrdilo je da se nezakonitost koju su počinile institucije Unije i koja je dovela do poništenja sporne uredbe ne može ispraviti te da bi postupak trebalo prekinuti bez ponovnog uvođenja antidampinških pristojbi primjenjivih na Jinan Meide. |
| --- | --- |

(12)

Društvo Jinan Meide tvrdilo je da se nezakonitost koju su počinile institucije Unije i koja je dovela do poništenja sporne uredbe ne može ispraviti te da bi postupak trebalo prekinuti bez ponovnog uvođenja antidampinških pristojbi primjenjivih na Jinan Meide.

| (13) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (4), Prvostupanjski je sud u predmetu IPS utvrdio da se u predmetima u kojima se postupak sastoji od nekoliko administrativnih koraka, kao što je slučaj s antidampinškim postupkom, poništenjem jednog koraka ne poništava cijeli postupak. Budući da su institucije Unije obvezne pridržavati se presude Suda, one mogu ispraviti aspekte sporne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ne mijenjajući pritom nesporne dijelove. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(13)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (4), Prvostupanjski je sud u predmetu IPS utvrdio da se u predmetima u kojima se postupak sastoji od nekoliko administrativnih koraka, kao što je slučaj s antidampinškim postupkom, poništenjem jednog koraka ne poništava cijeli postupak. Budući da su institucije Unije obvezne pridržavati se presude Suda, one mogu ispraviti aspekte sporne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ne mijenjajući pritom nesporne dijelove. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (14) | Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da postupovno nije moguće ponovno pokrenuti ispitni postupak koji je prethodno zaključen jer bi u tom slučaju došlo do znatnih propusta, primjerice prihvaćanja novih informacija nakon zaključivanja predmeta, diskriminacije svih drugih strana u ispitnom postupku čije bi dampinške marže bile drukčije kad bi se izmijenila dampinška marža društva Jinan Meide te kršenja propisa EU-a i WTO-a u pogledu nemogućnosti retroaktivne primjene antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(14)

Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da postupovno nije moguće ponovno pokrenuti ispitni postupak koji je prethodno zaključen jer bi u tom slučaju došlo do znatnih propusta, primjerice prihvaćanja novih informacija nakon zaključivanja predmeta, diskriminacije svih drugih strana u ispitnom postupku čije bi dampinške marže bile drukčije kad bi se izmijenila dampinška marža društva Jinan Meide te kršenja propisa EU-a i WTO-a u pogledu nemogućnosti retroaktivne primjene antidampinških mjera.

| (15) | Taj je uvoznik također tvrdio da osnovna uredba ne dopušta ponovno pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(15)

Taj je uvoznik također tvrdio da osnovna uredba ne dopušta ponovno pokretanje ispitnog postupka.

| (16) | Ista je strana navela da Komisija nije ovlaštena provesti presudu Suda u odnosu na Uredbu Vijeća jer Komisija nije bila tuženik u predmetu T-424/13. Također je tvrdila da bi Komisija trebala od Vijeća dobiti formalnu uputu o ponovnom pokretanju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(16)

Ista je strana navela da Komisija nije ovlaštena provesti presudu Suda u odnosu na Uredbu Vijeća jer Komisija nije bila tuženik u predmetu T-424/13. Također je tvrdila da bi Komisija trebala od Vijeća dobiti formalnu uputu o ponovnom pokretanju ispitnog postupka.

| (17) | Iz presude u spojenim predmetima C-283/14 i C-284/14 (7) jasno je da institucije EU-a mogu ponovno pokrenuti antidampinški ispitni postupak kako bi ispravile nepravilnosti koje su utvrdili sudovi Europske unije iako to nije izričito predviđeno osnovnom uredbom. Štoviše, institucije EU-a dužne su poduzeti potrebne mjere kako bi se ispravile nezakonitosti. U ovom je slučaju Komisija kao tijelo koje provodi ispitni postupak ponovno pokrenula ispitni postupak kako bi provela presudu Suda. Ponovno pokretanje tog ispitnog postupka uređeno je pravnim postupcima propisanima osnovnom uredbom, kojima je predviđeno da akt donosi Komisija nakon savjetovanja s državama članicama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 3. osnovne uredbe. Te su tvrdnje stoga odbijene. |
| --- | --- |

(17)

Iz presude u spojenim predmetima C-283/14 i C-284/14 (7) jasno je da institucije EU-a mogu ponovno pokrenuti antidampinški ispitni postupak kako bi ispravile nepravilnosti koje su utvrdili sudovi Europske unije iako to nije izričito predviđeno osnovnom uredbom. Štoviše, institucije EU-a dužne su poduzeti potrebne mjere kako bi se ispravile nezakonitosti. U ovom je slučaju Komisija kao tijelo koje provodi ispitni postupak ponovno pokrenula ispitni postupak kako bi provela presudu Suda. Ponovno pokretanje tog ispitnog postupka uređeno je pravnim postupcima propisanima osnovnom uredbom, kojima je predviđeno da akt donosi Komisija nakon savjetovanja s državama članicama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 3. osnovne uredbe. Te su tvrdnje stoga odbijene.

7

| (18) | Jedan je uvoznik naveo da nije jasno u kojoj se mjeri ponovno pokretanje ispitnog postupka može provesti prema odredbama sadašnje osnovne uredbe jer je Komisija očito namjeravala provesti ispitni postupak kao da je još uvijek na snazi prethodna Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (8). |
| --- | --- |

(18)

Jedan je uvoznik naveo da nije jasno u kojoj se mjeri ponovno pokretanje ispitnog postupka može provesti prema odredbama sadašnje osnovne uredbe jer je Komisija očito namjeravala provesti ispitni postupak kao da je još uvijek na snazi prethodna Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (8).

8

| (19) | Na taj se ponovni ispitni postupak primjenjuje Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 kao materijalno pravo primjenjivo u trenutku donošenja uredbe koju je Sud poništio. U svakom slučaju Uredba (EU) 2016/1036 kodifikacija je Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i njezinih izmjena. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(19)

Na taj se ponovni ispitni postupak primjenjuje Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 kao materijalno pravo primjenjivo u trenutku donošenja uredbe koju je Sud poništio. U svakom slučaju Uredba (EU) 2016/1036 kodifikacija je Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i njezinih izmjena. Stoga je taj argument odbijen.

| (20) | Proizvođač izvoznik iz Tajlanda tvrdio je da bi Komisija trebala ponovno uvesti pristojbu od 40,8 % primjenjivu na društvo Jinan Meide bez izmjene jer Opći sud nije kritizirao nijedan materijalni nalaz, nego isključivo postupovnu nepravilnost. Također je tvrdio da svako znatno preispitivanje može obuhvaćati isključivo izračun uobičajene vrijednosti za Jinan Meide, dok bi svi ostali nalazi sporne uredbe trebali ostati na snazi jer se iz presude Općeg suda ne može protumačiti da ispravljanje postupovne nepravilnosti podrazumijeva materijalne promjene u izračunu uobičajene vrijednosti za Jinan Meide. |
| --- | --- |

(20)

Proizvođač izvoznik iz Tajlanda tvrdio je da bi Komisija trebala ponovno uvesti pristojbu od 40,8 % primjenjivu na društvo Jinan Meide bez izmjene jer Opći sud nije kritizirao nijedan materijalni nalaz, nego isključivo postupovnu nepravilnost. Također je tvrdio da svako znatno preispitivanje može obuhvaćati isključivo izračun uobičajene vrijednosti za Jinan Meide, dok bi svi ostali nalazi sporne uredbe trebali ostati na snazi jer se iz presude Općeg suda ne može protumačiti da ispravljanje postupovne nepravilnosti podrazumijeva materijalne promjene u izračunu uobičajene vrijednosti za Jinan Meide.

| (21) | U presudi koja je dovela do ponovnog pokretanja ispitnog postupka Opći je sud utvrdio da se ne može isključiti mogućnost da je ishod ispitnog postupka mogao biti drukčiji da je zahtjev za objavu povjerljivih podataka proizvođača iz analogne zemlje bio prihvaćen. Ponovnim se pokretanjem ispitnog postupka stoga treba ispitati mogući utjecaj na glavni predmet ispitnog postupka. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(21)

U presudi koja je dovela do ponovnog pokretanja ispitnog postupka Opći je sud utvrdio da se ne može isključiti mogućnost da je ishod ispitnog postupka mogao biti drukčiji da je zahtjev za objavu povjerljivih podataka proizvođača iz analogne zemlje bio prihvaćen. Ponovnim se pokretanjem ispitnog postupka stoga treba ispitati mogući utjecaj na glavni predmet ispitnog postupka. Stoga je taj argument odbijen.

| (22) | Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da činjenica da industrija Unije nije podnijela nikakve primjedbe povezane s ponovnim pokretanjem ispitnog postupka navodno znači da ponovno pokretanje postupka nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(22)

Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da činjenica da industrija Unije nije podnijela nikakve primjedbe povezane s ponovnim pokretanjem ispitnog postupka navodno znači da ponovno pokretanje postupka nije u interesu Unije.

| (23) | Ako neki subjekt ne dostavi svoje podneske, to ne može samo po sebi utjecati na zaključke o predmetu ispitnog postupka. U svakom je slučaju pet proizvođača iz Unije od Komisije zatražilo hitno ponovno uvođenje antidampinške pristojbe za društvo Jinan Meide, pa čak i evidentiranje uvoza radi eventualnog retroaktivnog uvođenja pristojbi, kako bi se ograničila šteta koju trenutačna situacija uzrokuje za proizvođače iz Unije. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(23)

Ako neki subjekt ne dostavi svoje podneske, to ne može samo po sebi utjecati na zaključke o predmetu ispitnog postupka. U svakom je slučaju pet proizvođača iz Unije od Komisije zatražilo hitno ponovno uvođenje antidampinške pristojbe za društvo Jinan Meide, pa čak i evidentiranje uvoza radi eventualnog retroaktivnog uvođenja pristojbi, kako bi se ograničila šteta koju trenutačna situacija uzrokuje za proizvođače iz Unije. Stoga je taj argument odbijen.

2.1.2.   Primjedbe na izračun uobičajene vrijednosti

Primjedbe na izračun uobičajene vrijednosti

| (24) | Društvo Jinan Meide tvrdilo je da bi trebalo dobiti potpuni pristup svim informacijama koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje i dovoljno vremena za podnošenje primjedaba. Sve te informacije stavljene su na raspolaganje društvu Jinan Meide te je ono imalo više vremena za podnošenje primjedaba nego što je bilo predviđeno osnovnom uredbom, uključujući nekoliko saslušanja s timom zaduženim za predmet i službenikom za saslušanje. Nakon objave povjerljivih informacija i izračuna dampinga, društvo Jinan Meide dostavilo je dodatne podneske izvan predviđenih rokova, koji su unatoč tomu uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(24)

Društvo Jinan Meide tvrdilo je da bi trebalo dobiti potpuni pristup svim informacijama koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje i dovoljno vremena za podnošenje primjedaba. Sve te informacije stavljene su na raspolaganje društvu Jinan Meide te je ono imalo više vremena za podnošenje primjedaba nego što je bilo predviđeno osnovnom uredbom, uključujući nekoliko saslušanja s timom zaduženim za predmet i službenikom za saslušanje. Nakon objave povjerljivih informacija i izračuna dampinga, društvo Jinan Meide dostavilo je dodatne podneske izvan predviđenih rokova, koji su unatoč tomu uzeti u obzir.

| (25) | Društvo Jinan Meide tvrdilo je da ne treba provesti test za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine jer proizvođač iz analogne zemlje nije mogao pouzdano utvrditi trošak proizvodnje po vrsti istovjetnog proizvoda. Jedan je uvoznik podržao taj argument jer se raspodjelom troškova na temelju prometa pretpostavlja da je ista profitna marža ostvarena za sve vrste proizvoda, što je navodno nepouzdano. |
| --- | --- |

(25)

Društvo Jinan Meide tvrdilo je da ne treba provesti test za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine jer proizvođač iz analogne zemlje nije mogao pouzdano utvrditi trošak proizvodnje po vrsti istovjetnog proizvoda. Jedan je uvoznik podržao taj argument jer se raspodjelom troškova na temelju prometa pretpostavlja da je ista profitna marža ostvarena za sve vrste proizvoda, što je navodno nepouzdano.

| (26) | No Komisija u svojim ispitnim postupcima dosljedno provodi test za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine. Konkretno, članak 2. stavak 5. osnovne uredbe izričito se odnosi na situacije poput onih na koje upućuje društvo Jinan Meide, te se u njemu navodi da se u nedostatku primjerenije metode prednost daje raspodjeli troškova na temelju prometa. U tom se pogledu napominje da su troškovi raspodijeljeni na temelju prometa i da zainteresirane strane nisu predložile primjereniju metodu. Stoga je ostala na snazi odluka o raspodjeli troškova na temelju prometa i provedbi testa za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine. |
| --- | --- |

(26)

No Komisija u svojim ispitnim postupcima dosljedno provodi test za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine. Konkretno, članak 2. stavak 5. osnovne uredbe izričito se odnosi na situacije poput onih na koje upućuje društvo Jinan Meide, te se u njemu navodi da se u nedostatku primjerenije metode prednost daje raspodjeli troškova na temelju prometa. U tom se pogledu napominje da su troškovi raspodijeljeni na temelju prometa i da zainteresirane strane nisu predložile primjereniju metodu. Stoga je ostala na snazi odluka o raspodjeli troškova na temelju prometa i provedbi testa za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine.

| (27) | Društvo Jinan Meide tražilo je da se vrste proizvoda koje prodaje proizvođač iz analogne zemlje u količinama manjima od 200 kg ne uzimaju u obzir pri izračunu uobičajene vrijednosti jer su cijene takvih vrsta proizvoda navodno nepouzdane. Napominje se da je društvo Jinan Meide u početnom ispitnom postupku tvrdilo da se ispitivanje reprezentativnosti od 5 % ne treba provoditi kad se uobičajena vrijednost utvrđuje u analognoj zemlji te je Komisija tada tu tvrdnju i prihvatila. Zahtjev da se ne uzme u obzir prodaja vrsta proizvoda koji se prodaju u količinama manjima od 200 kg odbačen je jer se prodajne cijene vrsta istovjetnog proizvoda koji se prodaje u količinama manjima od 200 kg ne mogu smatrati nepouzdanima, s obzirom da su provjere pokazale da su jednako pouzdane kao i bilo koje druge prodajne cijene. |
| --- | --- |

(27)

Društvo Jinan Meide tražilo je da se vrste proizvoda koje prodaje proizvođač iz analogne zemlje u količinama manjima od 200 kg ne uzimaju u obzir pri izračunu uobičajene vrijednosti jer su cijene takvih vrsta proizvoda navodno nepouzdane. Napominje se da je društvo Jinan Meide u početnom ispitnom postupku tvrdilo da se ispitivanje reprezentativnosti od 5 % ne treba provoditi kad se uobičajena vrijednost utvrđuje u analognoj zemlji te je Komisija tada tu tvrdnju i prihvatila. Zahtjev da se ne uzme u obzir prodaja vrsta proizvoda koji se prodaju u količinama manjima od 200 kg odbačen je jer se prodajne cijene vrsta istovjetnog proizvoda koji se prodaje u količinama manjima od 200 kg ne mogu smatrati nepouzdanima, s obzirom da su provjere pokazale da su jednako pouzdane kao i bilo koje druge prodajne cijene.

| (28) | Jedan je uvoznik podržao argument društva Jinan Meide jer bi nestabilnost cijena vrsta proizvoda koji dugo stoje na zalihama navodno bila velika. To bi značilo da vrste proizvoda mogu imati vrlo sličnu kvalitetu i strukturu troškova, ali bi se mogle prodavati po različitim cijenama. No Komisija je utvrdila da je, s obzirom na proizvođača iz analogne zemlje, nestabilnost cijena velika za sve vrste proizvoda, čak i za one proizvode koji se najbolje prodaju. Stoga se navodna velika nestabilnost cijena ne može upotrijebiti kao argument za isključivanje vrsta proizvoda koji dugo stoje na zalihama iz izračuna dampinga. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(28)

Jedan je uvoznik podržao argument društva Jinan Meide jer bi nestabilnost cijena vrsta proizvoda koji dugo stoje na zalihama navodno bila velika. To bi značilo da vrste proizvoda mogu imati vrlo sličnu kvalitetu i strukturu troškova, ali bi se mogle prodavati po različitim cijenama. No Komisija je utvrdila da je, s obzirom na proizvođača iz analogne zemlje, nestabilnost cijena velika za sve vrste proizvoda, čak i za one proizvode koji se najbolje prodaju. Stoga se navodna velika nestabilnost cijena ne može upotrijebiti kao argument za isključivanje vrsta proizvoda koji dugo stoje na zalihama iz izračuna dampinga. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (29) | Društvo Jinan Meide tvrdilo je i da se, budući da je Komisija raspodijelila troškove proizvođača iz analogne zemlje na temelju prometa, uobičajena vrijednost ne bi trebala izračunavati ako se usporedive vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji prodaju u količinama manjima od 200 kg, već se uobičajena vrijednost u takvim slučajevima treba utvrditi na temelju cijena drugih sličnih vrsta koje se prodaju u većim količinama. I ta je tvrdnja odbijena jer je raspodjela ukupnih troškova na temelju prometa u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe i zato što argumenti društva Jinan Meide u ovom slučaju nisu bili dostatni da bi opravdali drukčiju metodologiju. |
| --- | --- |

(29)

Društvo Jinan Meide tvrdilo je i da se, budući da je Komisija raspodijelila troškove proizvođača iz analogne zemlje na temelju prometa, uobičajena vrijednost ne bi trebala izračunavati ako se usporedive vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji prodaju u količinama manjima od 200 kg, već se uobičajena vrijednost u takvim slučajevima treba utvrditi na temelju cijena drugih sličnih vrsta koje se prodaju u većim količinama. I ta je tvrdnja odbijena jer je raspodjela ukupnih troškova na temelju prometa u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe i zato što argumenti društva Jinan Meide u ovom slučaju nisu bili dostatni da bi opravdali drukčiju metodologiju.

2.1.3.   Primjedbe na usporedbu uobičajene vrijednosti i izvozne cijene

Primjedbe na usporedbu uobičajene vrijednosti i izvozne cijene

| (30) | Društvo Jinan Meide iznijelo je tvrdnje o prilagodbama u podacima proizvođača iz analogne zemlje na temelju kredita, troškova pakiranja, razine trgovine, bankovnih naknada, domaćeg prijevoza, knjižnih odobrenja, neizravnih poreza, tehničke podrške, uporabe različitih sirovina i različite produktivnosti rada. |
| --- | --- |

(30)

Društvo Jinan Meide iznijelo je tvrdnje o prilagodbama u podacima proizvođača iz analogne zemlje na temelju kredita, troškova pakiranja, razine trgovine, bankovnih naknada, domaćeg prijevoza, knjižnih odobrenja, neizravnih poreza, tehničke podrške, uporabe različitih sirovina i različite produktivnosti rada.

| (31) | Komisija je prihvatila tvrdnju da su domaći prijevoz i troškovi kredita povezani samo s jednim kupcem proizvođača iz analogne zemlje pa su u izračun dampinga društva Jinan Meide unesene odgovarajuće prilagodbe. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je prihvatila tvrdnju da su domaći prijevoz i troškovi kredita povezani samo s jednim kupcem proizvođača iz analogne zemlje pa su u izračun dampinga društva Jinan Meide unesene odgovarajuće prilagodbe.

| (32) | U pogledu tvrdnji o razlikama u produktivnosti rada i uporabi različitih sirovina društvo Jinan Meide tvrdilo je da su niža produktivnost po radniku i uporaba različitih sirovina dovele do umjerenog povećanja troškova proizvođača iz analogne zemlje u odnosu na društvo Jinan Meide. U tom se pogledu napominje da je unatoč tomu što mogu postojati razlike među trgovačkim društvima povezane s učinkovitosti ili produktivnosti, vodeće načelo antidampinških izračuna osiguravanje usporedivosti izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti, što ne zahtijeva potpunu usklađenost okolnosti proizvođača iz analogne zemlje i izvoznika u zemlji bez tržišnog gospodarstva. Prilagodbu opravdavaju samo razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena između proizvođača iz analogne zemlje i izvoznika u zemlji bez tržišnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(32)

U pogledu tvrdnji o razlikama u produktivnosti rada i uporabi različitih sirovina društvo Jinan Meide tvrdilo je da su niža produktivnost po radniku i uporaba različitih sirovina dovele do umjerenog povećanja troškova proizvođača iz analogne zemlje u odnosu na društvo Jinan Meide. U tom se pogledu napominje da je unatoč tomu što mogu postojati razlike među trgovačkim društvima povezane s učinkovitosti ili produktivnosti, vodeće načelo antidampinških izračuna osiguravanje usporedivosti izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti, što ne zahtijeva potpunu usklađenost okolnosti proizvođača iz analogne zemlje i izvoznika u zemlji bez tržišnog gospodarstva. Prilagodbu opravdavaju samo razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena između proizvođača iz analogne zemlje i izvoznika u zemlji bez tržišnog gospodarstva.

| (33) | Za druge je tvrdnje utvrđeno da nisu potkrijepljene dokazima prikupljenima na terenu i sadržanima u spisu pa su stoga odbijene. |
| --- | --- |

(33)

Za druge je tvrdnje utvrđeno da nisu potkrijepljene dokazima prikupljenima na terenu i sadržanima u spisu pa su stoga odbijene.

2.2.   Druga relevantna pitanja

Druga relevantna pitanja

| (34) | Tijekom pripreme konačne objave podataka za društvo Jinan Meide Komisija je uočila administrativnu pogrešku povezanu s prilagodbom za neizravne poreze u izračunu dampinga za društvo Jinan Meide. Suprotno onomu što je Komisija navela u tekstu privremene (9) i konačne (10) uredbe, zbog administrativne pogreške prilagodba za neizravne poreze nije izvršena u trenutku konačne objave društvu Jinan Meide iako je izvršena tijekom privremene faze. Radi načela dobre uprave ta je pogreška ispravljena. |
| --- | --- |

(34)

Tijekom pripreme konačne objave podataka za društvo Jinan Meide Komisija je uočila administrativnu pogrešku povezanu s prilagodbom za neizravne poreze u izračunu dampinga za društvo Jinan Meide. Suprotno onomu što je Komisija navela u tekstu privremene (9) i konačne (10) uredbe, zbog administrativne pogreške prilagodba za neizravne poreze nije izvršena u trenutku konačne objave društvu Jinan Meide iako je izvršena tijekom privremene faze. Radi načela dobre uprave ta je pogreška ispravljena.

9

10

2.3.   Objava

Objava

| (35) | Komisija je 12. travnja 2017. obavijestila sve zainteresirane strane o navedenim nalazima na temelju kojih je trebalo biti predloženo ponovno uvođenje antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora s metričkim navojem ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, društva Jinan Meide, na temelju prikupljenih i dostavljenih podataka povezanih s početnim ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je 12. travnja 2017. obavijestila sve zainteresirane strane o navedenim nalazima na temelju kojih je trebalo biti predloženo ponovno uvođenje antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora s metričkim navojem ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, društva Jinan Meide, na temelju prikupljenih i dostavljenih podataka povezanih s početnim ispitnim postupkom.

| (36) | Društvo Jinan Meide i tri nepovezana uvoznika tvrdili su da Komisija ne može ispraviti administrativnu pogrešku (u pogledu prilagodbe za neizravne poreze u svojem izračunu dampinške marže) u okviru aktualnog ponovnog pokretanja ispitnog postupka jer administrativna pogreška nije povezana s provedbom presude Općeg suda. Društvo Jinan Meide zatražilo je i dobilo odobrenje za saslušanje pred službenikom za saslušanje. Dva nepovezana uvoznika tvrdila su da Komisija ne smije dovesti proizvođača izvoznika u položaj gori od onog u kojem je bio na početku. |
| --- | --- |

(36)

Društvo Jinan Meide i tri nepovezana uvoznika tvrdili su da Komisija ne može ispraviti administrativnu pogrešku (u pogledu prilagodbe za neizravne poreze u svojem izračunu dampinške marže) u okviru aktualnog ponovnog pokretanja ispitnog postupka jer administrativna pogreška nije povezana s provedbom presude Općeg suda. Društvo Jinan Meide zatražilo je i dobilo odobrenje za saslušanje pred službenikom za saslušanje. Dva nepovezana uvoznika tvrdila su da Komisija ne smije dovesti proizvođača izvoznika u položaj gori od onog u kojem je bio na početku.

| (37) | Društvo Jinan Meide ponovilo je svoju tvrdnju da bi Komisija s vrstama proizvoda za koje je obujam prodaje analogne države manji od 200 kg trebala postupati kao s kvaziodgovarajućim ili neodgovarajućim vrstama proizvoda i da se ne može osloniti na nepouzdane troškove kako bi isključila prodaju iz određivanja uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(37)

Društvo Jinan Meide ponovilo je svoju tvrdnju da bi Komisija s vrstama proizvoda za koje je obujam prodaje analogne države manji od 200 kg trebala postupati kao s kvaziodgovarajućim ili neodgovarajućim vrstama proizvoda i da se ne može osloniti na nepouzdane troškove kako bi isključila prodaju iz određivanja uobičajene vrijednosti.

| (38) | Društvo Jinan Meide osporilo je odluku Komisije kojom su odbijeni njegovi zahtjevi za prilagodbe u pogledu razine trgovine, troškova pakiranja, troškova kredita, troškova domaćeg osiguranja te razlika u sirovinama i produktivnosti. |
| --- | --- |

(38)

Društvo Jinan Meide osporilo je odluku Komisije kojom su odbijeni njegovi zahtjevi za prilagodbe u pogledu razine trgovine, troškova pakiranja, troškova kredita, troškova domaćeg osiguranja te razlika u sirovinama i produktivnosti.

| (39) | Društvo Jinan Meide tvrdilo je da mu se ne bi trebale nametati pristojbe koje su rezultat navodnih postupovnih povreda i drugih nepravilnosti u tim postupcima. U tom kontekstu, društvo je tvrdilo da se zbog pogreške u informacijama objavljenima 23. prosinca 2016. postavlja pitanje je li Komisija objavila povjerljivu verziju izračuna izrađenu u konačnoj fazi početnog ispitnog postupka te da objavom nisu objašnjene navodne razlike u izračunu iz početnog ispitnog postupka. Nadalje, tvrdilo je da je Komisija odbila objaviti određene elemente unatoč ponovljenim zahtjevima društva Jinan Meide. Navelo je i da tvrdnje koje su iznesene u predmetu T-424/13, a koje Opći sud nije riješio, ostaju valjane te da će se i dalje odnositi na mjere u slučaju njihovog ponovnog uvođenja. |
| --- | --- |

(39)

Društvo Jinan Meide tvrdilo je da mu se ne bi trebale nametati pristojbe koje su rezultat navodnih postupovnih povreda i drugih nepravilnosti u tim postupcima. U tom kontekstu, društvo je tvrdilo da se zbog pogreške u informacijama objavljenima 23. prosinca 2016. postavlja pitanje je li Komisija objavila povjerljivu verziju izračuna izrađenu u konačnoj fazi početnog ispitnog postupka te da objavom nisu objašnjene navodne razlike u izračunu iz početnog ispitnog postupka. Nadalje, tvrdilo je da je Komisija odbila objaviti određene elemente unatoč ponovljenim zahtjevima društva Jinan Meide. Navelo je i da tvrdnje koje su iznesene u predmetu T-424/13, a koje Opći sud nije riješio, ostaju valjane te da će se i dalje odnositi na mjere u slučaju njihovog ponovnog uvođenja.

| (40) | Komisija podsjeća da je tijekom pripreme konačne objave za društvo Jinan Meide uočila administrativnu pogrešku povezanu s prilagodbom za neizravne poreze u izračunu dampinga za društvo Jinan Meide. Radi načela dobre uprave Komisija je predložila da se pogreška ispravi u toj fazi i primjereno je objavila taj prijedlog svim zainteresiranima stranama. |
| --- | --- |

(40)

Komisija podsjeća da je tijekom pripreme konačne objave za društvo Jinan Meide uočila administrativnu pogrešku povezanu s prilagodbom za neizravne poreze u izračunu dampinga za društvo Jinan Meide. Radi načela dobre uprave Komisija je predložila da se pogreška ispravi u toj fazi i primjereno je objavila taj prijedlog svim zainteresiranima stranama.

| (41) | Uzevši u obzir sve iznesene argumente, Komisija je odlučila prihvatiti tvrdnju društva Jinan Meide i ne ispraviti administrativnu pogrešku. Komisija je, nakon mišljenja službenika za saslušanje, izrazila mišljenje da ne postoji opća zabrana reformatio in peius u ponovnom otvaranju predmeta trgovinske zaštite, odnosno da se zainteresirana strana u vezi s kojom se ponovno otvara predmet trgovinske zaštite može dovesti u nepovoljniji položaj od onoga u kojem je bila prije ponovnog pokretanja ispitnog postupka. No Komisija je zaključila da bi u ovom konkretnom slučaju opseg ponovnog pokretanja ispitnog postupka trebalo ograničiti na objavu podataka iz analogne zemlje, zaprimanje primjedaba zainteresiranih strana i, po potrebi, odgovarajuće revidiranje pristojbe. Budući da pogreška u izračunu koja se odnosi na povrat PDV-a za izvoznu prodaju, a posebno na stopu povrata PDV-a, nije povezana s podacima dobivenima od proizvođača iz analogne zemlje, smatra se da je takav ispravak izvan opsega ponovno pokrenutog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(41)

Uzevši u obzir sve iznesene argumente, Komisija je odlučila prihvatiti tvrdnju društva Jinan Meide i ne ispraviti administrativnu pogrešku. Komisija je, nakon mišljenja službenika za saslušanje, izrazila mišljenje da ne postoji opća zabrana reformatio in peius u ponovnom otvaranju predmeta trgovinske zaštite, odnosno da se zainteresirana strana u vezi s kojom se ponovno otvara predmet trgovinske zaštite može dovesti u nepovoljniji položaj od onoga u kojem je bila prije ponovnog pokretanja ispitnog postupka. No Komisija je zaključila da bi u ovom konkretnom slučaju opseg ponovnog pokretanja ispitnog postupka trebalo ograničiti na objavu podataka iz analogne zemlje, zaprimanje primjedaba zainteresiranih strana i, po potrebi, odgovarajuće revidiranje pristojbe. Budući da pogreška u izračunu koja se odnosi na povrat PDV-a za izvoznu prodaju, a posebno na stopu povrata PDV-a, nije povezana s podacima dobivenima od proizvođača iz analogne zemlje, smatra se da je takav ispravak izvan opsega ponovno pokrenutog ispitnog postupka.

reformatio in peius

| (42) | Komisija je 29. svibnja 2017. zainteresiranim stranama poslala dodatni dokument o objavi, u kojem ih je obavijestila o svojoj odluci da neće ispraviti administrativnu pogrešku iz uvodne izjave (34). Primjedbe je primila od samo jednog uvoznika, koji je ponovno naveo da zbog ograničene objave prema uvoznicima ne može dati primjedbe na prilagodbe. U skladu s time i u odsutnosti tvrdnji u prilog suprotnome nalazi o prilagodbama potvrđuju se. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je 29. svibnja 2017. zainteresiranim stranama poslala dodatni dokument o objavi, u kojem ih je obavijestila o svojoj odluci da neće ispraviti administrativnu pogrešku iz uvodne izjave (34). Primjedbe je primila od samo jednog uvoznika, koji je ponovno naveo da zbog ograničene objave prema uvoznicima ne može dati primjedbe na prilagodbe. U skladu s time i u odsutnosti tvrdnji u prilog suprotnome nalazi o prilagodbama potvrđuju se.

| (43) | U pogledu vrsta proizvoda koji se prodaju u količinama manjima od 200 kg društvo Jinan Meide uputilo je na mišljenje nezavisnog odvjetnika u predmetu Goldstar (11) prema kojemu „da bi domaće cijene bile usporedive, na domaćem tržištu mora postojati dovoljno velik obujam prodaje u smislu apsolutne vrijednosti, što proizlazi iz činjenice da se domaće cijene među prodajnim mjestima mogu razlikovati. Nadalje, cijene mogu varirati tijekom jednog referentnog razdoblja”, i „[d]a bi bio reprezentativan, taj se ponderirani prosjek mora temeljiti na minimalnom broju prodaja”. |
| --- | --- |

(43)

U pogledu vrsta proizvoda koji se prodaju u količinama manjima od 200 kg društvo Jinan Meide uputilo je na mišljenje nezavisnog odvjetnika u predmetu Goldstar (11) prema kojemu „da bi domaće cijene bile usporedive, na domaćem tržištu mora postojati dovoljno velik obujam prodaje u smislu apsolutne vrijednosti, što proizlazi iz činjenice da se domaće cijene među prodajnim mjestima mogu razlikovati. Nadalje, cijene mogu varirati tijekom jednog referentnog razdoblja”, i „[d]a bi bio reprezentativan, taj se ponderirani prosjek mora temeljiti na minimalnom broju prodaja”.

11

| (44) | U tom se pogledu napominje da je nezavisni odvjetnik u sljedećem podstavku nastavio svoje mišljenje da to „ipak ne znači da bi institucije Zajednice, uz prethodno navedeni relativni prag ispod kojega se prodaja ne treba uzeti u obzir, utvrđen na 5 % i izračunan za svaki model, i dalje morale primjenjivati i apsolutni prag. Nije logično utvrditi opći apsolutni minimalni prag jer vrijednost apsolutnog iznosa suviše ovisi o prirodi proizvoda.” Mišljenje nezavisnog odvjetnika stoga potvrđuje da doista nije potrebno primjenjivati apsolutni minimalni prag, kao što je apsolutni prag od 200 kg koji je navelo društvo Jinan Meide. |
| --- | --- |

(44)

U tom se pogledu napominje da je nezavisni odvjetnik u sljedećem podstavku nastavio svoje mišljenje da to „ipak ne znači da bi institucije Zajednice, uz prethodno navedeni relativni prag ispod kojega se prodaja ne treba uzeti u obzir, utvrđen na 5 % i izračunan za svaki model, i dalje morale primjenjivati i apsolutni prag. Nije logično utvrditi opći apsolutni minimalni prag jer vrijednost apsolutnog iznosa suviše ovisi o prirodi proizvoda.” Mišljenje nezavisnog odvjetnika stoga potvrđuje da doista nije potrebno primjenjivati apsolutni minimalni prag, kao što je apsolutni prag od 200 kg koji je navelo društvo Jinan Meide.

| (45) | U pogledu pitanja fluktuacija cijena, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (28), pokazalo se da je ono utjecalo na sve vrste proizvoda, a ne samo na vrste proizvoda koji se prodaju u količinama manjima od 200 kg. |
| --- | --- |

(45)

U pogledu pitanja fluktuacija cijena, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (28), pokazalo se da je ono utjecalo na sve vrste proizvoda, a ne samo na vrste proizvoda koji se prodaju u količinama manjima od 200 kg.

| (46) | Jedan je nepovezani uvoznik podržao tvrdnju društva Jinan Meide o reprezentativnosti proizvoda s niskim prometom te je u tom pogledu ponovio svoje primjedbe. U svojoj je općoj izjavi iznio mišljenje da je stav Komisije proturječan općem tržišnom iskustvu. Izjava Komisije temelji se na podacima dobivenima od proizvođača iz analogne zemlje. S obzirom da tvrdnja nije bila dodatno potkrijepljena i s obzirom na prethodno navedene uvodne izjave (28) i (42) et seq., ta se tvrdnja stoga odbija. |
| --- | --- |

(46)

Jedan je nepovezani uvoznik podržao tvrdnju društva Jinan Meide o reprezentativnosti proizvoda s niskim prometom te je u tom pogledu ponovio svoje primjedbe. U svojoj je općoj izjavi iznio mišljenje da je stav Komisije proturječan općem tržišnom iskustvu. Izjava Komisije temelji se na podacima dobivenima od proizvođača iz analogne zemlje. S obzirom da tvrdnja nije bila dodatno potkrijepljena i s obzirom na prethodno navedene uvodne izjave (28) i (42) et seq., ta se tvrdnja stoga odbija.

et seq.

| (47) | U pogledu tvrdnje o nepouzdanim troškovima društvo Jinan Meide tvrdilo je da je Komisija naposljetku upotrijebila početni dostavljeni skup podataka o troškovima iako je u počeku navodno smatrala da taj skup ne zadovoljava standarde. Taj argument nije potkrijepljen činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Komisija nikada nije smatrala da taj početni skup podataka o troškovima ne zadovoljava standarde. Stoga, u takvim okolnostima, nije primjereno u potpunosti zanemariti troškove koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje, kao što je tvrdilo društvo Jinan Meide. |
| --- | --- |

(47)

U pogledu tvrdnje o nepouzdanim troškovima društvo Jinan Meide tvrdilo je da je Komisija naposljetku upotrijebila početni dostavljeni skup podataka o troškovima iako je u počeku navodno smatrala da taj skup ne zadovoljava standarde. Taj argument nije potkrijepljen činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Komisija nikada nije smatrala da taj početni skup podataka o troškovima ne zadovoljava standarde. Stoga, u takvim okolnostima, nije primjereno u potpunosti zanemariti troškove koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje, kao što je tvrdilo društvo Jinan Meide.

| (48) | Jedan je nepovezani uvoznik ponovio svoju primjedbu da se raspodjelom troškova na temelju prometa pretpostavlja da je ista profitna marža ostvarena za sve vrste proizvoda, što je navodno proturječno stvarnoj tržišnoj logici. Navedena tvrdnja nije bila dodatno potkrijepljena. Kao što je navedeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi (26), u skladu s osnovnom uredbom, u nedostatku primjerenije metode prednost se daje raspodjeli troškova na temelju prometa. Troškovi su raspodijeljeni na temelju prometa, a zainteresirane strane nisu predložile primjereniju metodu. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(48)

Jedan je nepovezani uvoznik ponovio svoju primjedbu da se raspodjelom troškova na temelju prometa pretpostavlja da je ista profitna marža ostvarena za sve vrste proizvoda, što je navodno proturječno stvarnoj tržišnoj logici. Navedena tvrdnja nije bila dodatno potkrijepljena. Kao što je navedeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi (26), u skladu s osnovnom uredbom, u nedostatku primjerenije metode prednost se daje raspodjeli troškova na temelju prometa. Troškovi su raspodijeljeni na temelju prometa, a zainteresirane strane nisu predložile primjereniju metodu. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

| (49) | Kad je riječ o prilagodbi za razinu trgovine, društvo Jinan Meide ponovilo je svoju tvrdnju da je pri određivanju opravdanosti prilagodbe za razinu trgovine dovoljno utvrditi razliku između prosječnih cijena za različite kategorije kupaca. No prema članku 2. stavku 10. točki (d) podtočki i. osnovne uredbe mora postojati „stalna i očita razlika u cijenama prodavatelja za različite razine trgovine”. Jednostavna se usporedba prosječnih cijena stoga ne smatra dovoljnom za utvrđivanje takve stalne i očite razlike u cijenama. Suprotno tomu, analiza informacija iz spisa upućuje na to da su sve kategorije kupaca prisutne u svim segmentima raspona cijena. |
| --- | --- |

(49)

Kad je riječ o prilagodbi za razinu trgovine, društvo Jinan Meide ponovilo je svoju tvrdnju da je pri određivanju opravdanosti prilagodbe za razinu trgovine dovoljno utvrditi razliku između prosječnih cijena za različite kategorije kupaca. No prema članku 2. stavku 10. točki (d) podtočki i. osnovne uredbe mora postojati „stalna i očita razlika u cijenama prodavatelja za različite razine trgovine”. Jednostavna se usporedba prosječnih cijena stoga ne smatra dovoljnom za utvrđivanje takve stalne i očite razlike u cijenama. Suprotno tomu, analiza informacija iz spisa upućuje na to da su sve kategorije kupaca prisutne u svim segmentima raspona cijena.

| (50) | Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da bi Komisija trebala provesti prilagodbu za razinu trgovine, no da zbog nedostatka pristupa podacima nije mogao navesti dodatne primjedbe. Također je tvrdio da zbog nedostatka pristupa izračunu dampinške marže ne može dati dodatne primjedbe. U vezi s time treba spomenuti da Komisija ima obvezu štititi povjerljive informacije koje primi od zainteresiranih strana. Međutim, sve informacije koje nisu povjerljive stavljaju se na raspolaganje zainteresiranim stranama, koje su pozvane dati svoje primjedbe. Komisija, međutim, upozorava, da je iz dokumentacije očito, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (49), da u tom predmetu nije bilo stalnih ni očitih razlika u cijenama koje su se zaračunavale različitim kategorijama kupaca. Stoga prilagodba za razinu trgovine ne bi bila primjerena. |
| --- | --- |

(50)

Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da bi Komisija trebala provesti prilagodbu za razinu trgovine, no da zbog nedostatka pristupa podacima nije mogao navesti dodatne primjedbe. Također je tvrdio da zbog nedostatka pristupa izračunu dampinške marže ne može dati dodatne primjedbe. U vezi s time treba spomenuti da Komisija ima obvezu štititi povjerljive informacije koje primi od zainteresiranih strana. Međutim, sve informacije koje nisu povjerljive stavljaju se na raspolaganje zainteresiranim stranama, koje su pozvane dati svoje primjedbe. Komisija, međutim, upozorava, da je iz dokumentacije očito, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (49), da u tom predmetu nije bilo stalnih ni očitih razlika u cijenama koje su se zaračunavale različitim kategorijama kupaca. Stoga prilagodba za razinu trgovine ne bi bila primjerena.

| (51) | Kad je riječ o prilagodbi za troškove kredita, iznos prilagodbe odbijen je na temelju informacija iz dokumentacije o prodaji koje se odnose na izvoznu cijenu i uobičajenu vrijednost. Društvo Jinan Meide tvrdilo je da bi se prilagodba za troškove kredita u pogledu uobičajene vrijednosti trebala temeljiti na stvarnom broju dana proteklih između datuma računa i datuma plaćanja jer je Komisija navodno oduzela iznos prilagodbe za troškove kredita za izvoznu prodaju iako se u dokumentaciji o prodaji nije nalazio rok plaćanja. Utvrđeno je da dokazi iz spisa ispitnog postupka nisu potvrdili tu tvrdnju niti je društvo Jinan Meide dostavilo dokaze kojima bi potkrijepilo svoju tvrdnju. Utvrđeno je i da je u pogledu uobičajene vrijednosti i u pogledu izvozne cijene plaćanje često izvršavano nakon roka plaćanja iz dokumentacije o prodaji. Stoga izračun prilagodbe za troškove kredita na temelju stvarnog datuma plaćanja za uobičajenu vrijednost i na temelju informacija iz dokumentacije o prodaji za izvoznu cijenu ne bi rezultiralo pravednom usporedbom. Sukladno tomu Komisija je zadržala svoj pristup da prilagodbu za troškove kredita utvrđuje na temelju informacija iz dokumentacije o prodaji kako za uobičajenu vrijednost tako i za izvoznu cijenu. |
| --- | --- |

(51)

Kad je riječ o prilagodbi za troškove kredita, iznos prilagodbe odbijen je na temelju informacija iz dokumentacije o prodaji koje se odnose na izvoznu cijenu i uobičajenu vrijednost. Društvo Jinan Meide tvrdilo je da bi se prilagodba za troškove kredita u pogledu uobičajene vrijednosti trebala temeljiti na stvarnom broju dana proteklih između datuma računa i datuma plaćanja jer je Komisija navodno oduzela iznos prilagodbe za troškove kredita za izvoznu prodaju iako se u dokumentaciji o prodaji nije nalazio rok plaćanja. Utvrđeno je da dokazi iz spisa ispitnog postupka nisu potvrdili tu tvrdnju niti je društvo Jinan Meide dostavilo dokaze kojima bi potkrijepilo svoju tvrdnju. Utvrđeno je i da je u pogledu uobičajene vrijednosti i u pogledu izvozne cijene plaćanje često izvršavano nakon roka plaćanja iz dokumentacije o prodaji. Stoga izračun prilagodbe za troškove kredita na temelju stvarnog datuma plaćanja za uobičajenu vrijednost i na temelju informacija iz dokumentacije o prodaji za izvoznu cijenu ne bi rezultiralo pravednom usporedbom. Sukladno tomu Komisija je zadržala svoj pristup da prilagodbu za troškove kredita utvrđuje na temelju informacija iz dokumentacije o prodaji kako za uobičajenu vrijednost tako i za izvoznu cijenu.

| (52) | Kad je riječ o prilagodbi za troškove pakiranja, društvo Jinan Meide ponovilo je svoje tvrdnje da je raspodjela troškova pakiranja bila pogrešna i da je prilagodba za troškove pakiranja koja iz toga proizlazi bila vrlo niska i neopravdana. No nije dodatno potkrijepilo svoj argument, posebice kad je riječ o tome zašto je prilagodba koja iz toga proizlazi bila neopravdano niska. Komisija je stoga zadržala svoju metodologiju za određivanje prilagodbe za troškove pakiranja. |
| --- | --- |

(52)

Kad je riječ o prilagodbi za troškove pakiranja, društvo Jinan Meide ponovilo je svoje tvrdnje da je raspodjela troškova pakiranja bila pogrešna i da je prilagodba za troškove pakiranja koja iz toga proizlazi bila vrlo niska i neopravdana. No nije dodatno potkrijepilo svoj argument, posebice kad je riječ o tome zašto je prilagodba koja iz toga proizlazi bila neopravdano niska. Komisija je stoga zadržala svoju metodologiju za određivanje prilagodbe za troškove pakiranja.

| (53) | Konačno, Komisija odbija tvrdnje društva Jinan Meide o postupovnim povredama i drugim nepravilnostima u tim postupcima. Komisija se pridržavala svih načela i poštovala sve postupovne korake. Komisija je ponovno pokrenula ispitni postupak, objavila podatke iz analogne zemlje kako je bilo potrebno radi provedbe presude Suda i sukladno tomu izmijenila stopu pristojbe za društvo Jinan Meide. U svim su koracima ispitnog postupka zainteresirane strane imale mogućnost davanja primjedbi i saslušanja. Štoviše, Komisija je tijekom čitavog postupka bila transparentna i susretljiva, dogovarajući sastanke na zahtjev društva Jinan Meide za objašnjenja i saslušanja. Komisija je razjasnila tehnički problem povezan s neispravnom datotekom programa Excel s izračunima zbog kojih je došlo do nedosljednosti na koje upućuje Jinan Meide. U svakom slučaju, ta pogreška nije utjecala na dampinšku maržu i brzo je ispravljena. Komisija je objavila sve povjerljive informacije društvu Jinan Meide, uključujući povjerljivi dokument s podacima upotrijebljenima za izračun dampinške marže 2013. Kad je riječ o tvrdnjama predstavljenima pred Općim sudom koje nisu spomenute u presudi, Komisija osporava sve navodne nezakonitosti koje navodi Jinan Meide. Komisija je ispunila svoju dužnost provedbe presude Suda ispravljanjem nezakonitosti koje je utvrdio Opći sud. Prema tomu, Komisija nije utvrdila postupovne nepravilnosti koje navodi društvo Jinan Meide i ponovno tvrdi da se pridržavala svih načela i postupovnih zahtjeva te da je društvo Jinan Meide (i druge zainteresirane strane) imalo mogućnost ostvarivanja svojih postupovnih prava tijekom čitavog trajanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(53)

Konačno, Komisija odbija tvrdnje društva Jinan Meide o postupovnim povredama i drugim nepravilnostima u tim postupcima. Komisija se pridržavala svih načela i poštovala sve postupovne korake. Komisija je ponovno pokrenula ispitni postupak, objavila podatke iz analogne zemlje kako je bilo potrebno radi provedbe presude Suda i sukladno tomu izmijenila stopu pristojbe za društvo Jinan Meide. U svim su koracima ispitnog postupka zainteresirane strane imale mogućnost davanja primjedbi i saslušanja. Štoviše, Komisija je tijekom čitavog postupka bila transparentna i susretljiva, dogovarajući sastanke na zahtjev društva Jinan Meide za objašnjenja i saslušanja. Komisija je razjasnila tehnički problem povezan s neispravnom datotekom programa Excel s izračunima zbog kojih je došlo do nedosljednosti na koje upućuje Jinan Meide. U svakom slučaju, ta pogreška nije utjecala na dampinšku maržu i brzo je ispravljena. Komisija je objavila sve povjerljive informacije društvu Jinan Meide, uključujući povjerljivi dokument s podacima upotrijebljenima za izračun dampinške marže 2013. Kad je riječ o tvrdnjama predstavljenima pred Općim sudom koje nisu spomenute u presudi, Komisija osporava sve navodne nezakonitosti koje navodi Jinan Meide. Komisija je ispunila svoju dužnost provedbe presude Suda ispravljanjem nezakonitosti koje je utvrdio Opći sud. Prema tomu, Komisija nije utvrdila postupovne nepravilnosti koje navodi društvo Jinan Meide i ponovno tvrdi da se pridržavala svih načela i postupovnih zahtjeva te da je društvo Jinan Meide (i druge zainteresirane strane) imalo mogućnost ostvarivanja svojih postupovnih prava tijekom čitavog trajanja ispitnog postupka.

| (54) | Društvo Jinan Meide ponovilo je svoje argumente koji se odnose na razliku u radnoj produktivnosti i uporabu drukčijih sirovina, ne navodeći daljnje argumente ni dokaze u tom smislu. To je stajalište podržao jedan nepovezani uvoznik. Ti su argumenti već razmotreni u uvodnoj izjavi (32). |
| --- | --- |

(54)

Društvo Jinan Meide ponovilo je svoje argumente koji se odnose na razliku u radnoj produktivnosti i uporabu drukčijih sirovina, ne navodeći daljnje argumente ni dokaze u tom smislu. To je stajalište podržao jedan nepovezani uvoznik. Ti su argumenti već razmotreni u uvodnoj izjavi (32).

| (55) | Jedan nepovezani uvoznik ponovio je tvrdnju da ponovno pokretanje ispitnog postupka kao takvo nije u skladu s odredbama osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (17), iz presude u spojenim predmetima C-283/14 i C-284/14 (12) jasno je da institucije EU-a mogu ponovno pokrenuti antidampinški ispitni postupak kako bi ispravile nepravilnosti koje su utvrdili sudovi Europske unije iako to nije izričito navedeno u osnovnoj uredbi. Štoviše, institucije Unije dužne su poduzeti potrebne mjere u svrhu ispravljanja nezakonitosti. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(55)

Jedan nepovezani uvoznik ponovio je tvrdnju da ponovno pokretanje ispitnog postupka kao takvo nije u skladu s odredbama osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (17), iz presude u spojenim predmetima C-283/14 i C-284/14 (12) jasno je da institucije EU-a mogu ponovno pokrenuti antidampinški ispitni postupak kako bi ispravile nepravilnosti koje su utvrdili sudovi Europske unije iako to nije izričito navedeno u osnovnoj uredbi. Štoviše, institucije Unije dužne su poduzeti potrebne mjere u svrhu ispravljanja nezakonitosti. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

12

| (56) | Drugi nepovezani uvoznik ukazao je na negativne učinke antidampinških pristojbi (zbog utjecaja na profitabilnost i promet kao i na nove tržišne uvjete, tj. nove cijene, nove izvore nabave). Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 41., ponovno pokretanje ispitnog postupka bilo je ograničeno na provedbu presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide kako bi se društvu Jinan Meide dostavile povjerljive informacije proizvođača iz analogne zemlje. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(56)

Drugi nepovezani uvoznik ukazao je na negativne učinke antidampinških pristojbi (zbog utjecaja na profitabilnost i promet kao i na nove tržišne uvjete, tj. nove cijene, nove izvore nabave). Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 41., ponovno pokretanje ispitnog postupka bilo je ograničeno na provedbu presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide kako bi se društvu Jinan Meide dostavile povjerljive informacije proizvođača iz analogne zemlje. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (57) | Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da je promjena (navodno povećanje) stope pristojbe zahtijevala ponovnu ocjenu učinka pristojbe na uvoznike i korisnike. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (41), Komisija nije pristupila ispravljanju administrativne pogreške povezane s povratom PDV-a jer se smatra da je to izvan opsega ponovno pokrenutog ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(57)

Jedan nepovezani uvoznik tvrdio je da je promjena (navodno povećanje) stope pristojbe zahtijevala ponovnu ocjenu učinka pristojbe na uvoznike i korisnike. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (41), Komisija nije pristupila ispravljanju administrativne pogreške povezane s povratom PDV-a jer se smatra da je to izvan opsega ponovno pokrenutog ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (58) | Ista je strana tvrdila i da bi Komisija trebala provesti privremenu reviziju s obzirom na to da je početni ispitni postupak održan prije više od pet godina. Opseg ponovnog pokretanja ispitnog postupka jasno je utvrđen u obavijesti o ponovnom pokretanju ispitnog postupka (13). Ponovno pokretanje ispitnog postupka i privremena revizija instrumenti su koji imaju različite namjene. Naime, svrha tog ponovnog pokretanja ispitnog postupka bila je provedba presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide. Privremena revizija s druge je strane instrument s jasno utvrđenim pravnim uvjetima, namijenjen reviziji mjera na snazi zbog trajnih promjena okolnosti. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(58)

Ista je strana tvrdila i da bi Komisija trebala provesti privremenu reviziju s obzirom na to da je početni ispitni postupak održan prije više od pet godina. Opseg ponovnog pokretanja ispitnog postupka jasno je utvrđen u obavijesti o ponovnom pokretanju ispitnog postupka (13). Ponovno pokretanje ispitnog postupka i privremena revizija instrumenti su koji imaju različite namjene. Naime, svrha tog ponovnog pokretanja ispitnog postupka bila je provedba presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide. Privremena revizija s druge je strane instrument s jasno utvrđenim pravnim uvjetima, namijenjen reviziji mjera na snazi zbog trajnih promjena okolnosti. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

13

| (59) | Konačno, jedna je strana tvrdila da je Komisija trebala analizirati tvrdnje iznesene u sudskom postupku čak i ako ih Sud nije rješavao kako bi se spriječili daljnji sudski postupci. Komisija napominje da je ponovno pokretanje ispitnog postupka ograničeno na provedbu presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide, odnosno na objavu povjerljivih informacija proizvođača iz analogne zemlje društvu Jinan Meide. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(59)

Konačno, jedna je strana tvrdila da je Komisija trebala analizirati tvrdnje iznesene u sudskom postupku čak i ako ih Sud nije rješavao kako bi se spriječili daljnji sudski postupci. Komisija napominje da je ponovno pokretanje ispitnog postupka ograničeno na provedbu presude Općeg suda u pogledu društva Jinan Meide, odnosno na objavu povjerljivih informacija proizvođača iz analogne zemlje društvu Jinan Meide. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

2.4.   Zaključak

Zaključak

| (60) | Usporedbom ponderirane prosječne izvozne cijene s ponovno izračunanom ponderiranom prosječnom uobičajenom vrijednosti prema vrsti proizvoda na razini franko tvornica utvrđeno je postojanje dampinga. Utvrđena dampinška marža, izražena kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je 39,2 %. |
| --- | --- |

(60)

Usporedbom ponderirane prosječne izvozne cijene s ponovno izračunanom ponderiranom prosječnom uobičajenom vrijednosti prema vrsti proizvoda na razini franko tvornica utvrđeno je postojanje dampinga. Utvrđena dampinška marža, izražena kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je 39,2 %.

| (61) | Komisija je uzela u obzir primjedbe koje su iznijele strane i zaključila da bi se presuda Općeg suda trebala provesti u obliku ponovne objave društvu Jinan Meide konačne objave od 15. ožujka 2013. uz dodatne informacije o izračunima uobičajene vrijednosti izvršenima uporabom povjerljivih podataka proizvođača iz analogne zemlje. Nakon ponovne objave Komisija je primila i razmotrila primjedbe društva Jinan Meide i drugih zainteresiranih strana. Na temelju te ocjene i razmatranja ponovljenih u uvodnim izjavama 40. do 58. Komisija je smatrala prikladnim ponovno uvesti antidampinšku pristojbu na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, koje proizvodi društvo Jinan Meide. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je uzela u obzir primjedbe koje su iznijele strane i zaključila da bi se presuda Općeg suda trebala provesti u obliku ponovne objave društvu Jinan Meide konačne objave od 15. ožujka 2013. uz dodatne informacije o izračunima uobičajene vrijednosti izvršenima uporabom povjerljivih podataka proizvođača iz analogne zemlje. Nakon ponovne objave Komisija je primila i razmotrila primjedbe društva Jinan Meide i drugih zainteresiranih strana. Na temelju te ocjene i razmatranja ponovljenih u uvodnim izjavama 40. do 58. Komisija je smatrala prikladnim ponovno uvesti antidampinšku pristojbu na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, koje proizvodi društvo Jinan Meide.

3.   ZAHTJEV ZA EVIDENTIRANJE

ZAHTJEV ZA EVIDENTIRANJE

| (62) | Industrija Unije, koju zastupa pet još uvijek aktivnih proizvođača Unije, tvrdila je da situacija nakon poništenja antidampinške pristojbe za društvo Jinan Meiden opravdava evidentiranje uvoza. Zahtjev je ponovljen nakon konačne objave. |
| --- | --- |

(62)

Industrija Unije, koju zastupa pet još uvijek aktivnih proizvođača Unije, tvrdila je da situacija nakon poništenja antidampinške pristojbe za društvo Jinan Meiden opravdava evidentiranje uvoza. Zahtjev je ponovljen nakon konačne objave.

| (63) | Međutim, u skladu s člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe isključiva je svrha evidentiranja moguća retroaktivna naplata pristojbi. No uvjeti retroaktivne naplate pristojbi u ovom slučaju nisu ispunjeni. Evidentiranje uvoza stoga nije opravdano. |
| --- | --- |

(63)

Međutim, u skladu s člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe isključiva je svrha evidentiranja moguća retroaktivna naplata pristojbi. No uvjeti retroaktivne naplate pristojbi u ovom slučaju nisu ispunjeni. Evidentiranje uvoza stoga nije opravdano.

4.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (64) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je smatrala da je primjereno da se konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno razvrstanog u oznaku KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koji proizvodi društvo Jinan Meide, ponovno uvede u visini od 39,2 %. |
| --- | --- |

(64)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je smatrala da je primjereno da se konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno razvrstanog u oznaku KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koji proizvodi društvo Jinan Meide, ponovno uvede u visini od 39,2 %.

Trajanje mjera

Trajanje mjera

| (65) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe taj postupak ne utječe na datum isteka valjanosti mjera uvedenih spornom uredbom. |
| --- | --- |

(65)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe taj postupak ne utječe na datum isteka valjanosti mjera uvedenih spornom uredbom.

| (66) | Odbor ustanovljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje. |
| --- | --- |

(66)

Odbor ustanovljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje.

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se upotrebljava metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno razvrstanog u oznaku KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”), koji proizvodi društvo Jinan Meide (dodatna oznaka TARIC B336).

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi 39,2 %.

3.   Osim ako je određeno drukčije, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 430/2013 od 13. svibnja 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i prekidu postupka u vezi s Indonezijom (SL L 129, 13.5.2013., str. 1.).

2

(3)  Predmet T-424/13 Jinan Meide Castings Co Ltd. protiv Vijeća.

3

(4)  Predmet T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) protiv Vijeća [1998.] ECR II-3939.

4

(5)  Predmet C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) protiv Vijeća [2000.] ECR I-08147.

5

(6)  
  SL C 398, 28.10.2016., str. 57.

6

(7)  Presuda od 28. siječnja 2016., spojeni predmeti C-283/14 i C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, stavak 52.

7

Grünwald Logistik Service GmbH,

(8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) br. 1071/2012 od 14. studenoga 2012. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda (SL L 318, 15.11.2012., str. 10.), uvodna izjava 67.

9

(10)  Vidjeti uvodnu izjavu 19. kojom se potvrđuje uvodna izjava 67. privremene uredbe.

10

(11)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika u predmetu C-105/90 Goldstar Co. Ltd/Vijeće Europskih zajednica, I-704, stavak 11.

11

(12)  Presuda od 28. siječnja 2016., spojeni predmeti C-283/14 i C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, ECLI:EU:C:2016:57, stavak 52.

12

Grünwald Logistik Service GmbH,

(13)  
  SL C 398, 28.10.2016., str. 57.

13

---

| 29.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 166/32

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1147

оd 28. lipnja 2017.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2016/1368 o utvrđivanju popisa ključnih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju na financijskim tržištima u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Referentne vrijednosti važne su za određivanje cijene mnogih financijskih instrumenata i financijskih ugovora te za mjerenje uspješnosti mnogih investicijskih fondova. Doprinošenje referentnim vrijednostima i upravljanje njima u mnogim su slučajevima podložni manipulacijama, a uključene osobe često se suočavaju sa sukobom interesa. |
| --- | --- |

(1)

Referentne vrijednosti važne su za određivanje cijene mnogih financijskih instrumenata i financijskih ugovora te za mjerenje uspješnosti mnogih investicijskih fondova. Doprinošenje referentnim vrijednostima i upravljanje njima u mnogim su slučajevima podložni manipulacijama, a uključene osobe često se suočavaju sa sukobom interesa.

| (2) | Kako bi njihova gospodarska uloga bila ispunjena, referentne vrijednosti moraju biti reprezentativne za predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost koju odražavaju. Ako referentna vrijednost prestane odražavati predmetno tržište, primjerice međubankovne stope, postoji rizik od negativnih učinaka na, među ostalim, cjelovitost tržišta, financiranje kućanstava (krediti i hipoteke) i poduzeća u Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi njihova gospodarska uloga bila ispunjena, referentne vrijednosti moraju biti reprezentativne za predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost koju odražavaju. Ako referentna vrijednost prestane odražavati predmetno tržište, primjerice međubankovne stope, postoji rizik od negativnih učinaka na, među ostalim, cjelovitost tržišta, financiranje kućanstava (krediti i hipoteke) i poduzeća u Uniji.

| (3) | Rizici za korisnike, tržišta i gospodarstvo Unije općenito su viši ako je visoka ukupna vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora i investicijskih fondova koji se pozivaju na određenu referentnu vrijednost. Uredbom (EU) 2016/1011 stoga se utvrđuju različite kategorije referentnih vrijednosti te predviđaju dodatni zahtjevi za osiguranje cjelovitosti i robusnosti određenih referentnih vrijednosti koje se smatraju ključnima, primjerice ovlast nadležnih tijela da zahtijevaju, uz određene uvjete, doprinošenje ključnoj vrijednosti ili upravljanje njome. |
| --- | --- |

(3)

Rizici za korisnike, tržišta i gospodarstvo Unije općenito su viši ako je visoka ukupna vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora i investicijskih fondova koji se pozivaju na određenu referentnu vrijednost. Uredbom (EU) 2016/1011 stoga se utvrđuju različite kategorije referentnih vrijednosti te predviđaju dodatni zahtjevi za osiguranje cjelovitosti i robusnosti određenih referentnih vrijednosti koje se smatraju ključnima, primjerice ovlast nadležnih tijela da zahtijevaju, uz određene uvjete, doprinošenje ključnoj vrijednosti ili upravljanje njome.

| (4) | U skladu s dodatnim obvezama i ovlastima nadležnih tijela administratora ključnih referentnih vrijednosti potreban je službeni postupak za utvrđivanje ključnih referentnih vrijednosti. U skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1011 referentna vrijednost smatra se ključnom referentnom vrijednosti ako se upotrebljava izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti koje se kao referentna vrijednost koriste u financijskim instrumentima ili financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s dodatnim obvezama i ovlastima nadležnih tijela administratora ključnih referentnih vrijednosti potreban je službeni postupak za utvrđivanje ključnih referentnih vrijednosti. U skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1011 referentna vrijednost smatra se ključnom referentnom vrijednosti ako se upotrebljava izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti koje se kao referentna vrijednost koriste u financijskim instrumentima ili financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo.

| (5) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1368 (2) utvrđen je popis ključnih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju na financijskim tržištima u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011. Analiza podataka i doprinosi Europske središnje banke pokazuju da vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora u kojima se kao referentna kamatna stopa upotrebljava prekonoćni prosječni indeks eura (EONIA) u Uniji premašuje prag od 500 milijardi EUR iz članka 20. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(5)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1368 (2) utvrđen je popis ključnih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju na financijskim tržištima u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011. Analiza podataka i doprinosi Europske središnje banke pokazuju da vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora u kojima se kao referentna kamatna stopa upotrebljava prekonoćni prosječni indeks eura (EONIA) u Uniji premašuje prag od 500 milijardi EUR iz članka 20. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/1011.

| (6) | EONIA se izračunava kao prosjek neosiguranih prekonoćnih kreditnih transakcija skupine banaka na međubankovnom tržištu u Uniji i među članicama EFTA-e. To je referentna kamatna stopa za kamatne ugovore o razmjeni u eurima. Stoga je neophodna za funkcioniranje tržišta ugovora o razmjeni u eurima i financijsku stabilnost u Uniji. |
| --- | --- |

(6)

EONIA se izračunava kao prosjek neosiguranih prekonoćnih kreditnih transakcija skupine banaka na međubankovnom tržištu u Uniji i među članicama EFTA-e. To je referentna kamatna stopa za kamatne ugovore o razmjeni u eurima. Stoga je neophodna za funkcioniranje tržišta ugovora o razmjeni u eurima i financijsku stabilnost u Uniji.

| (7) | Na temelju izračunā Europske središnje banke na osnovi dnevnih izvješća 52 najveće europske banke u okviru statističkog izvještavanja o tržištima novca, samo za taj uzorak banaka dospjeli iznosi obuhvaćenih instrumenata tržišta novca na neosiguranom tržištu procijenjeni su na otprilike 450 milijardi EUR, a na osiguranom tržištu na kojem se EONIA koristi kao referentna kamatna stopa na 400 milijardi EUR. Osim toga, procjenjuje se da se EONIA koristi u velikoj većini transakcija na tržištu prekonoćnih kamatnih ugovora o razmjeni u eurima, čiji je zamišljeni iznos otprilike 5,2 bilijuna EUR. Stoga se EONIA upotrebljava izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti kao referentna kamatna stopa za financijske instrumente ili financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona dospijeća. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju izračunā Europske središnje banke na osnovi dnevnih izvješća 52 najveće europske banke u okviru statističkog izvještavanja o tržištima novca, samo za taj uzorak banaka dospjeli iznosi obuhvaćenih instrumenata tržišta novca na neosiguranom tržištu procijenjeni su na otprilike 450 milijardi EUR, a na osiguranom tržištu na kojem se EONIA koristi kao referentna kamatna stopa na 400 milijardi EUR. Osim toga, procjenjuje se da se EONIA koristi u velikoj većini transakcija na tržištu prekonoćnih kamatnih ugovora o razmjeni u eurima, čiji je zamišljeni iznos otprilike 5,2 bilijuna EUR. Stoga se EONIA upotrebljava izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti kao referentna kamatna stopa za financijske instrumente ili financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona dospijeća.

| (8) | EONIA-u i EURIBOR pruža isti administrator referentnih vrijednosti, a skupina banaka koja doprinosi ulazne podatke za EURIBOR ustvari je podskup skupine banaka koja doprinosi ulazne podatke za EONIA-u. EURIBOR odražava dugoročnije kreditiranje, dok se EONIA-a primjenjuje na prekonoćno kreditiranje. Stoga je za stabilnost financijskih tržišta ključno utvrditi da je i EONIA ključna referentna vrijednost. |
| --- | --- |

(8)

EONIA-u i EURIBOR pruža isti administrator referentnih vrijednosti, a skupina banaka koja doprinosi ulazne podatke za EURIBOR ustvari je podskup skupine banaka koja doprinosi ulazne podatke za EONIA-u. EURIBOR odražava dugoročnije kreditiranje, dok se EONIA-a primjenjuje na prekonoćno kreditiranje. Stoga je za stabilnost financijskih tržišta ključno utvrditi da je i EONIA ključna referentna vrijednost.

| (9) | Provedbenu uredbu (EU) 2016/1368 trebalo bi stoga izmijeniti i uvrstiti EONIA-u na popis ključnih referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(9)

Provedbenu uredbu (EU) 2016/1368 trebalo bi stoga izmijeniti i uvrstiti EONIA-u na popis ključnih referentnih vrijednosti.

| (10) | S obzirom na ključnu važnost EONIA-e za međubankovno tržište i velik broj izvedenica u Uniji u kojima se ona koristi kao referentna kamatna stopa, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na ključnu važnost EONIA-e za međubankovno tržište i velik broj izvedenica u Uniji u kojima se ona koristi kao referentna kamatna stopa, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu.

| (11) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2016/1368 zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 171, 29.6.2016., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1368 оd 11. kolovoza 2016. o utvrđivanju popisa ključnih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju na financijskim tržištima u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 217, 12.8.2016., str. 1.)

2

---

PRILOG

„PRILOG

Popis ključnih referentnih vrijednosti u skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1011

| Br. | Referentna vrijednost | Administrator | Lokacija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Europska međubankovna kamatna stopa (EURIBOR®) | Europski institut za tržišta novca (EMMI) | Bruxelles, Belgija |
| 2 | Prekonoćni prosječni indeks eura (EONIA®) | Europski institut za tržišta novca (EMMI) | Bruxelles, Belgija |

Br.

Referentna vrijednost

Administrator

Lokacija

1

Europska međubankovna kamatna stopa (EURIBOR®)

Europski institut za tržišta novca (EMMI)

Bruxelles, Belgija

2

Prekonoćni prosječni indeks eura (EONIA®)

Europski institut za tržišta novca (EMMI)

Bruxelles, Belgija

---

ODLUKE

| 29.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 166/35

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/1148

od 28. lipnja 2017.

o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 31. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/512/ZVSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 31. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/512/ZVSP (1).

| (2) | Europsko vijeće 19. ožujka 2015. postiglo je dogovor da će se poduzeti potrebne mjere kako bi se trajanje mjera ograničavanja jasno povezalo s potpunom provedbom sporazumâ iz Minska, imajući u vidu da je potpuna provedba bila predviđena za 31. prosinca 2015. |
| --- | --- |

(2)

Europsko vijeće 19. ožujka 2015. postiglo je dogovor da će se poduzeti potrebne mjere kako bi se trajanje mjera ograničavanja jasno povezalo s potpunom provedbom sporazumâ iz Minska, imajući u vidu da je potpuna provedba bila predviđena za 31. prosinca 2015.

| (3) | Vijeće je 19. prosinca 2016. produljilo Odluku 2014/512/ZVSP do 31. srpnja 2017. kako bi mu se omogućilo da dodatno procijeni provedbu sporazumâ iz Minska. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 19. prosinca 2016. produljilo Odluku 2014/512/ZVSP do 31. srpnja 2017. kako bi mu se omogućilo da dodatno procijeni provedbu sporazumâ iz Minska.

| (4) | Nakon procjene provedbe sporazumâ iz Minska, Odluku 2014/512/ZVSP trebalo bi produljiti za daljnjih šest mjeseci kako bi se Vijeću omogućilo da dodatno procijeni njihovu provedbu. |
| --- | --- |

(4)

Nakon procjene provedbe sporazumâ iz Minska, Odluku 2014/512/ZVSP trebalo bi produljiti za daljnjih šest mjeseci kako bi se Vijeću omogućilo da dodatno procijeni njihovu provedbu.

| (5) | Odluku 2014/512/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Odluku 2014/512/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 9. stavak 1. prvi podstavak Odluke 2014/512/ZVSP zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Ova se Odluka primjenjuje do 31. siječnja 2018.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

H. DALLI

---

(1)  Odluka Vijeća 2014/512/ZVSP od 31. srpnja 2014. o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (SL L 229, 31.7.2014., str. 13.).

1

---

| 29.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 166/36

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/1149

оd 27. rujna 2016.

o državnoj potpori SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) koju je provela Rumunjska za rumunjske regionalne zračne luke

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 6031)

(Vjerodostojan je samo tekst na rumunjskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom području, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Rumunjska je 17. svibnja 2010. elektroničkim putem obavijestila Komisiju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, o programu potpore kojim se pruža javna potpora u korist malih (2) regionalnih zračnih luka. Obavijest je evidentirana pod brojem predmeta N 185/2010. |
| --- | --- |

(1)

Rumunjska je 17. svibnja 2010. elektroničkim putem obavijestila Komisiju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, o programu potpore kojim se pruža javna potpora u korist malih (2) regionalnih zračnih luka. Obavijest je evidentirana pod brojem predmeta N 185/2010.

2

| (2) | Komisija je zatražila dodatne informacije o prijavljenoj mjeri 23. lipnja 2010., 7. listopada 2010., 3. prosinca 2010. i 17. ožujka 2011. Rumunjska tijela dostavila su zatražene informacije 22. srpnja 2010., 27. listopada 2010., 20. siječnja 2011. i 5. travnja 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je zatražila dodatne informacije o prijavljenoj mjeri 23. lipnja 2010., 7. listopada 2010., 3. prosinca 2010. i 17. ožujka 2011. Rumunjska tijela dostavila su zatražene informacije 22. srpnja 2010., 27. listopada 2010., 20. siječnja 2011. i 5. travnja 2011.

| (3) | Rumunjska tijela 15. rujna 2010. obavijestila su Komisiju o određenim izmjenama u prijavljenom programu, posebno u pogledu broja korisnika. |
| --- | --- |

(3)

Rumunjska tijela 15. rujna 2010. obavijestila su Komisiju o određenim izmjenama u prijavljenom programu, posebno u pogledu broja korisnika.

| (4) | Dopisom od 24. svibnja 2011. Komisija je obavijestila Rumunjsku da je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu prijavljene potpore i drugih mjera u korist zračnih luka koje nisu bile dio obavijesti, nego je Rumunjska Komisiji skrenula pažnju na njih u fazi privremene ocjene (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) (3). Točnije, u fazi privremene ocjene rumunjska tijela obavijestila su Komisiju da su regionalnim zračnim lukama dodijeljena sredstva javnog financiranja u razdoblju 2007. – 2009. za pokrivanje operativnih gubitaka. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 24. svibnja 2011. Komisija je obavijestila Rumunjsku da je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu prijavljene potpore i drugih mjera u korist zračnih luka koje nisu bile dio obavijesti, nego je Rumunjska Komisiji skrenula pažnju na njih u fazi privremene ocjene (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) (3). Točnije, u fazi privremene ocjene rumunjska tijela obavijestila su Komisiju da su regionalnim zračnim lukama dodijeljena sredstva javnog financiranja u razdoblju 2007. – 2009. za pokrivanje operativnih gubitaka.

3

| (5) | Komisija je 23. lipnja 2011. donijela ispravak odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 23. lipnja 2011. donijela ispravak odluke o pokretanju postupka.

| (6) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(6)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

Službenom listu Europske unije

4

| (7) | Dopisima od 27. lipnja 2011., 5. srpnja 2011. i 19. kolovoza 2011. Rumunjska je dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(7)

Dopisima od 27. lipnja 2011., 5. srpnja 2011. i 19. kolovoza 2011. Rumunjska je dostavila svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka.

| (8) | Komisija je primila primjedbe od triju zainteresiranih strana, odnosno od zračnog prijevoznika Carpatair, zračne luke Cluj – Napoca i Rumunjskog udruženja zračnih luka (dalje u tekstu: „RAA”). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je primila primjedbe od triju zainteresiranih strana, odnosno od zračnog prijevoznika Carpatair, zračne luke Cluj – Napoca i Rumunjskog udruženja zračnih luka (dalje u tekstu: „RAA”).

| (9) | Dopisom od 16. rujna 2011. Komisija je Rumunjskoj proslijedila primjedbe zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 16. rujna 2011. Komisija je Rumunjskoj proslijedila primjedbe zainteresiranih strana.

| (10) | Dopisom od 25. srpnja 2011. Rumunjska je povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja u malim rumunjskim regionalnim zračnim lukama. Rumunjska se obvezala financirati takve zračne luke u skladu s Odlukom Komisije 2005/842/EZ (5) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u [sada članak 106. stavak 2. UFEU-a]. Komisija je stoga 31. listopada 2011. zatvorila istražni postupak u pogledu te mjere. Službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu javnih sredstava dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. |
| --- | --- |

(10)

Dopisom od 25. srpnja 2011. Rumunjska je povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja u malim rumunjskim regionalnim zračnim lukama. Rumunjska se obvezala financirati takve zračne luke u skladu s Odlukom Komisije 2005/842/EZ (5) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u [sada članak 106. stavak 2. UFEU-a]. Komisija je stoga 31. listopada 2011. zatvorila istražni postupak u pogledu te mjere. Službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu javnih sredstava dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009.

5

| (11) | Smjernice Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni prijevoz iz 2014.”) objavljene su u Službenom listu Europske unije4. travnja 2014. (6) Njima su zamijenjene smjernice iz 2005. za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni prijevoz iz 2005.”). |
| --- | --- |

(11)

Smjernice Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni prijevoz iz 2014.”) objavljene su u Službenom listu Europske unije4. travnja 2014. (6) Njima su zamijenjene smjernice iz 2005. za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni prijevoz iz 2005.”).

Službenom listu Europske unije

6

| (12) | U Službenom listu Europske unije15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom su države članice i zainteresirane strane pozvane da dostave primjedbe o primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. u ovom predmetu u roku od mjesec dana od datuma objave. Komisija nije zaprimila nijedan odgovor na taj poziv. |
| --- | --- |

(12)

U Službenom listu Europske unije15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom su države članice i zainteresirane strane pozvane da dostave primjedbe o primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. u ovom predmetu u roku od mjesec dana od datuma objave. Komisija nije zaprimila nijedan odgovor na taj poziv.

Službenom listu Europske unije

2.   DETALJAN OPIS MJERE/POTPORE

DETALJAN OPIS MJERE/POTPORE

2.1.   SPORNE MJERE

SPORNE MJERE

| (13) | Kako je već prethodno navedeno, u okviru obavijesti o infrastrukturnim ulaganjima u malim regionalnim zračnim lukama Rumunjska je obavijestila Komisiju o tome da većina regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj ostvaruje gubitke i da se njihovi operativni gubitci pokrivaju sredstvima javnog financiranja na godišnjoj osnovi. |
| --- | --- |

(13)

Kako je već prethodno navedeno, u okviru obavijesti o infrastrukturnim ulaganjima u malim regionalnim zračnim lukama Rumunjska je obavijestila Komisiju o tome da većina regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj ostvaruje gubitke i da se njihovi operativni gubitci pokrivaju sredstvima javnog financiranja na godišnjoj osnovi.

| (14) | U tablici 1. nalazi se popis sredstava javnog financiranja stavljenih na raspolaganje zračnim lukama kategorije D (7) u razdoblju 2007. – 2009. koji je dostavila Rumunjska.

  Tablica 1.


  Sredstva javnog financiranja dodijeljena za 13 zračnih luka (u tisućama RON)










  Zračna luka | 2007. | 2008. | 2009. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 2 900 | 3 400 | 4 041 | 10 341 |
| Bacău | 3 730,99 | 1 765,52 | 394,14 | 5 890,65 |
| Baia Mare | 2 620 | 6 977 | 6 135 | 15 732 |
| Cluj – Napoca | 34 927 | 43 500 | 44 500 | 122 927 |
| Craiova | 6 505,33 | 8 377,08 | 25 099 | 39 981,38 |
| Iaşi | 19 843,12 | 12 314,89 | 7 812,15 | 39 970,16 |
| Oradea | 3 160 | 6 021 | 5 450 | 14 631 |
| Satu Mare | 3 890 | 3 460 | 2 676 | 10 026 |
| Sibiu | 13 889 | 66 818 | 13 545 | 94 252 |
| Suceava | 5 812,43 | 5 464,52 | 4 614,07 | 15 918,02 |
| Targu Mureş | 4 083,30 | 18 175,60 | 15 573,65 | 37 832,55 |
| Tulcea | 11 651 | 16 921 | 2 069 | 30 641 |
| Constanţa | 25 054,85 | 17 042,27 | 10 161,42 | 52 258,54 |
| UKUPNO | 138 067,02 | 210 236,88 | 142 070,43 | 490 401,3 |

(14)

U tablici 1. nalazi se popis sredstava javnog financiranja stavljenih na raspolaganje zračnim lukama kategorije D (7) u razdoblju 2007. – 2009. koji je dostavila Rumunjska.

7

Tablica 1.

Tablica 1.

Sredstva javnog financiranja dodijeljena za 13 zračnih luka (u tisućama RON)

Sredstva javnog financiranja dodijeljena za 13 zračnih luka (u tisućama RON)

Zračna luka

2007.

2008.

2009.

Ukupno

Arad

2 900

3 400

4 041

10 341

10 341

Bacău

3 730,99

1 765,52

394,14

5 890,65

5 890,65

Baia Mare

2 620

6 977

6 135

15 732

15 732

Cluj – Napoca

34 927

43 500

44 500

122 927

122 927

Craiova

6 505,33

8 377,08

25 099

39 981,38

39 981,38

Iaşi

19 843,12

12 314,89

7 812,15

39 970,16

39 970,16

Oradea

3 160

6 021

5 450

14 631

14 631

Satu Mare

3 890

3 460

2 676

10 026

10 026

Sibiu

13 889

66 818

13 545

94 252

94 252

Suceava

5 812,43

5 464,52

4 614,07

15 918,02

15 918,02

Targu Mureş

4 083,30

18 175,60

15 573,65

37 832,55

37 832,55

Tulcea

11 651

16 921

2 069

30 641

30 641

Constanţa

25 054,85

17 042,27

10 161,42

52 258,54

52 258,54

UKUPNO

UKUPNO

138 067,02

138 067,02

210 236,88

210 236,88

142 070,43

142 070,43

490 401,3

490 401,3

| (15) | Tijekom faze prethodnog istražnog postupka Rumunjska je tvrdila da su se ta sredstva financiranja većinom odnosila na potporu izuzetu iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. Jedina su iznimka sredstva javnog financiranja dodijeljena zračnoj luci Temišvar. Komisija to financiranje istražuje u okviru predmeta broj SA.31662 (8). |
| --- | --- |

(15)

Tijekom faze prethodnog istražnog postupka Rumunjska je tvrdila da su se ta sredstva financiranja većinom odnosila na potporu izuzetu iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. Jedina su iznimka sredstva javnog financiranja dodijeljena zračnoj luci Temišvar. Komisija to financiranje istražuje u okviru predmeta broj SA.31662 (8).

8

| (16) | Točnije, Rumunjska je tvrdila da sredstva javnog financiranja koja se godišnje dodjeljuju regionalnim zračnim lukama čine naknadu za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa. U tom smislu mjerom bi se kumulativno ispunili uvjeti utvrđeni Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., i to:






  (a) | obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa povjereno je upraviteljima zračnih luka Odlukom Vlade 398/1997 o utvrđivanju, među ostalim, obveza pružanja javne usluge, parametara za izračun naknade i mehanizama za izbjegavanje plaćanja prevelike naknade; |
| --- | --- | --- |

(16)

Točnije, Rumunjska je tvrdila da sredstva javnog financiranja koja se godišnje dodjeljuju regionalnim zračnim lukama čine naknadu za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa. U tom smislu mjerom bi se kumulativno ispunili uvjeti utvrđeni Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., i to:

(a)

obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa povjereno je upraviteljima zračnih luka Odlukom Vlade 398/1997 o utvrđivanju, među ostalim, obveza pružanja javne usluge, parametara za izračun naknade i mehanizama za izbjegavanje plaćanja prevelike naknade;

| (b) | Godišnji promet u tim zračnim lukama nije premašivao 1 000 000 putnika. |
| --- | --- |

(b)

Godišnji promet u tim zračnim lukama nije premašivao 1 000 000 putnika.

| (17) | Odluka Vlade 398/1997 odnosi se na prijenos vlasništva nad regionalnim zračnim lukama s Ministarstva prometa na lokalna okružna vijeća, čime je njihov statut promijenjen s regii autonome s posebnim značajkama od nacionalnog interesa na regii autonome s posebnim značajkama od lokalnog interesa. Odluka, među ostalim, sadržava odredbe o njihovoj imovini, proračunu i osoblju. U prilozima Odluci utvrđene su odredbe o organizacijskoj strukturi i financiranju zračnih luka. U prilozima su navedene i djelatnosti upravitelja zračnih luka (npr. upravljanje infrastrukturom zračne luke, organizacija i pružanje usluga prihvata i otpreme, osiguranje sigurnosti za, među ostalim, zrakoplove, putnike i djelatnosti zračne luke te razvoj, održavanje i modernizacija uzletno-sletnih staza, rulnih staza, stajanki, opreme itd.), ali te djelatnosti nisu predstavljene kao obveza pružanja javne usluge uvedena upraviteljima zračne luke. Popis djelatnosti općenito se primjenjuje na sve predmetne zračne luke, odnosno ne postoji zaseban popis za svaku zračnu luku. Rumunjska je tvrdila da bi te djelatnosti, odnosno cjelokupno upravljanje predmetnim zračnim lukama, trebalo smatrati uslugama od općega gospodarskog interesa i da bi spojivost mjere trebalo ocijeniti na temelju članka 106. Ugovora. |
| --- | --- |

(17)

Odluka Vlade 398/1997 odnosi se na prijenos vlasništva nad regionalnim zračnim lukama s Ministarstva prometa na lokalna okružna vijeća, čime je njihov statut promijenjen s regii autonome s posebnim značajkama od nacionalnog interesa na regii autonome s posebnim značajkama od lokalnog interesa. Odluka, među ostalim, sadržava odredbe o njihovoj imovini, proračunu i osoblju. U prilozima Odluci utvrđene su odredbe o organizacijskoj strukturi i financiranju zračnih luka. U prilozima su navedene i djelatnosti upravitelja zračnih luka (npr. upravljanje infrastrukturom zračne luke, organizacija i pružanje usluga prihvata i otpreme, osiguranje sigurnosti za, među ostalim, zrakoplove, putnike i djelatnosti zračne luke te razvoj, održavanje i modernizacija uzletno-sletnih staza, rulnih staza, stajanki, opreme itd.), ali te djelatnosti nisu predstavljene kao obveza pružanja javne usluge uvedena upraviteljima zračne luke. Popis djelatnosti općenito se primjenjuje na sve predmetne zračne luke, odnosno ne postoji zaseban popis za svaku zračnu luku. Rumunjska je tvrdila da bi te djelatnosti, odnosno cjelokupno upravljanje predmetnim zračnim lukama, trebalo smatrati uslugama od općega gospodarskog interesa i da bi spojivost mjere trebalo ocijeniti na temelju članka 106. Ugovora.

regii autonome

regii autonome

| (18) | U pogledu financiranja zračnih luka Odlukom Vlade 398/1997 utvrđeno je da se operativni i kapitalni troškovi predmetnih zračnih luka pokrivaju vlastitim sredstvima uz dodatak sredstava javnog financiranja. Rumunjska tijela navode da se tim mehanizmom sprječavaju prekomjerne naknade na način da zračne luke mogu primiti samo iznos potreban za pokrivanje svih troškova, čime se izbjegava prekomjerna naknada. |
| --- | --- |

(18)

U pogledu financiranja zračnih luka Odlukom Vlade 398/1997 utvrđeno je da se operativni i kapitalni troškovi predmetnih zračnih luka pokrivaju vlastitim sredstvima uz dodatak sredstava javnog financiranja. Rumunjska tijela navode da se tim mehanizmom sprječavaju prekomjerne naknade na način da zračne luke mogu primiti samo iznos potreban za pokrivanje svih troškova, čime se izbjegava prekomjerna naknada.

| (19) | Osim toga, rumunjska tijela istaknula su da se djelatnosti koje nisu izravno povezane s ključnim djelatnostima zračne luke ne subvencioniraju, u skladu s točkom 34. i točkom 53. podtočkom iv. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(19)

Osim toga, rumunjska tijela istaknula su da se djelatnosti koje nisu izravno povezane s ključnim djelatnostima zračne luke ne subvencioniraju, u skladu s točkom 34. i točkom 53. podtočkom iv. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

| (20) | Jedna od zračnih luka navedenih u tablici 1., zračna luka Constanța, nije obuhvaćena Odlukom Vlade 398/1997. Rumunjska tijela pojasnila su da sredstva javnog financiranja te zračne luke čine naknadu koja se dodjeljuje za ispunjivanje obveze pružanja javne usluge, u skladu s Odlukom Vlade 523/1998. U Odluci se navodi da je Societatea Națională „Aeroportul Internațional Constanța” dioničko društvo u državnom vlasništvu i da je stari pravni subjekt (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) ukinut. Odluka i njezini prilozi sadržavaju odredbe u pogledu imovine, organizacijske strukture, financiranja i popisa djelatnosti koje provodi upravitelj zračne luke (npr. upravljanje infrastrukturom zračne luke, organizacija i pružanje usluga prihvata i otpreme, osiguranje sigurnosti putnika, zrakoplova itd., održavanje uzletno-sletnih staza, rulnih staza, stajanki itd.). Te djelatnosti nisu predstavljene kao obveze pružanja javne usluge koje ima upravitelj zračne luke. U pogledu financiranja Odlukom Vlade 523/1998 utvrđeno je da se, ovisno o vrsti imovine i troškova koji se financiraju, troškovi financiraju vlastitim sredstvima i kreditima ili vlastitim sredstvima dopunjenima sredstvima javnog financiranja ili samo sredstvima javnog financiranja (9). Rumunjska tijela utvrdila su i da je ta zračna luka rumunjsko-američka vojna baza, zbog čega se kontinuitet njezina poslovanja smatra strateškim ciljem u pogledu nacionalne sigurnosti. |
| --- | --- |

(20)

Jedna od zračnih luka navedenih u tablici 1., zračna luka Constanța, nije obuhvaćena Odlukom Vlade 398/1997. Rumunjska tijela pojasnila su da sredstva javnog financiranja te zračne luke čine naknadu koja se dodjeljuje za ispunjivanje obveze pružanja javne usluge, u skladu s Odlukom Vlade 523/1998. U Odluci se navodi da je Societatea Națională „Aeroportul Internațional Constanța” dioničko društvo u državnom vlasništvu i da je stari pravni subjekt (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) ukinut. Odluka i njezini prilozi sadržavaju odredbe u pogledu imovine, organizacijske strukture, financiranja i popisa djelatnosti koje provodi upravitelj zračne luke (npr. upravljanje infrastrukturom zračne luke, organizacija i pružanje usluga prihvata i otpreme, osiguranje sigurnosti putnika, zrakoplova itd., održavanje uzletno-sletnih staza, rulnih staza, stajanki itd.). Te djelatnosti nisu predstavljene kao obveze pružanja javne usluge koje ima upravitelj zračne luke. U pogledu financiranja Odlukom Vlade 523/1998 utvrđeno je da se, ovisno o vrsti imovine i troškova koji se financiraju, troškovi financiraju vlastitim sredstvima i kreditima ili vlastitim sredstvima dopunjenima sredstvima javnog financiranja ili samo sredstvima javnog financiranja (9). Rumunjska tijela utvrdila su i da je ta zračna luka rumunjsko-američka vojna baza, zbog čega se kontinuitet njezina poslovanja smatra strateškim ciljem u pogledu nacionalne sigurnosti.

9

2.2.   TIJELA KOJA SU DODIJELILA POTPORU

TIJELA KOJA SU DODIJELILA POTPORU

| (21) | Za zračnu luku u državnom vlasništvu (Constanța) predmetna sredstva financiranja dodjeljuju se iz državnog proračuna. Za preostale zračne luke, čije je vlasništvo preneseno na lokalna tijela, Odlukom Vlade 398/1997 sredstva javnog financiranja dodjeljuju lokalna tijela iz lokalnih sredstava. |
| --- | --- |

(21)

Za zračnu luku u državnom vlasništvu (Constanța) predmetna sredstva financiranja dodjeljuju se iz državnog proračuna. Za preostale zračne luke, čije je vlasništvo preneseno na lokalna tijela, Odlukom Vlade 398/1997 sredstva javnog financiranja dodjeljuju lokalna tijela iz lokalnih sredstava.

2.3.   KORISNICI POTPORE

KORISNICI POTPORE

| (22) | Korisnici su potpore upravitelji rumunjskih zračnih luka Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj – Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Târgu – Mureș, Tulcea i Constanța. |
| --- | --- |

(22)

Korisnici su potpore upravitelji rumunjskih zračnih luka Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj – Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Târgu – Mureș, Tulcea i Constanța.

| (23) | U tablici 2. prikazan je promet u predmetnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009., za koje se provodi ocjena, i u posljednjih nekoliko godina (2013. – 2015.).

  Tablica 2.


  Promet u trinaest navedenih zračnih luka












  Zračna luka | 2007. | 2008. | 2009. | 2013. | 2014. | 2015. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 67 183 | 128 835 | 88 147 | 40 855 | 28 405 | 8 623 |
| Bacău | 114 323 | 119 657 | 195 952 | 307 488 | 313 376 | 364 727 |
| Baia Mare | 15 334 | 22 468 | 24 983 | 16 568 | 21 560 | 19 228 |
| Cluj – Napoca | 390 434 | 752 181 | 834 400 | 1 035 438 | 1 179 161 | 1 485 937 |
| Craiova | 5 113 | 13 021 | 13 977 | 40 291 | 138 886 | 116 947 |
| Iaşi | 126 334 | 145 933 | 148 538 | 231 933 | 273 047 | 381 603 |
| Oradea | 35 805 | 38 913 | 39 108 | 38 805 | 36 501 | 8 118 |
| Satu Mare | 5 883 | 7 298 | 11 101 | 16 195 | 12 644 | 17 375 |
| Sibiu | 105 654 | 141 032 | 154 160 | 189 152 | 215 951 | 278 403 |
| Suceava | 20 909 | 23 591 | 32 590 | 20 054 | 219 (10) | 2 359 |
| Targu Mureş | 157 531 | 70 349 | 84 120 | 356 699 | 343 521 | 335 993 |
| Tulcea | 1 029 | 4 032 | 854 | 1 894 | 1 311 | 394 |
| Constanţa | 48 705 | 67 227 | 73 664 | 70 090 | 154 320 | 71 165 |

(23)

U tablici 2. prikazan je promet u predmetnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009., za koje se provodi ocjena, i u posljednjih nekoliko godina (2013. – 2015.).

Tablica 2.

Tablica 2.

Promet u trinaest navedenih zračnih luka

Promet u trinaest navedenih zračnih luka

Zračna luka

2007.

2008.

2009.

2013.

2014.

2015.

Arad

67 183

128 835

88 147

40 855

28 405

8 623

Bacău

114 323

119 657

195 952

307 488

313 376

364 727

Baia Mare

15 334

22 468

24 983

16 568

21 560

19 228

Cluj – Napoca

390 434

752 181

834 400

1 035 438

1 179 161

1 485 937

Craiova

5 113

13 021

13 977

40 291

138 886

116 947

Iaşi

126 334

145 933

148 538

231 933

273 047

381 603

Oradea

35 805

38 913

39 108

38 805

36 501

8 118

Satu Mare

5 883

7 298

11 101

16 195

12 644

17 375

Sibiu

105 654

141 032

154 160

189 152

215 951

278 403

Suceava

20 909

23 591

32 590

20 054

219 (10)

10

2 359

Targu Mureş

157 531

70 349

84 120

356 699

343 521

335 993

Tulcea

1 029

4 032

854

1 894

1 311

394

Constanţa

48 705

67 227

73 664

70 090

154 320

71 165

| (24) | Od 13 zračnih luka samo je njih 5 (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea) udaljeno do 100 km ili 60 minuta putovanja od neke druge zračne luke u EU-u. Zračna luka Arad udaljena je 50 km, odnosno 40 minuta putovanja od zračne luke Temišvar. Zračne luke Baia Mare i Satu Mare međusobno su udaljene 76 km, odnosno jedan sat i 10 minuta putovanja. Zračna luka Constanța udaljena je 45 km, odnosno 30 minuta putovanja od zračne luke Tuzla. Zračna luka Oradea udaljena je 80 km, odnosno oko jedan sat i 30 minuta putovanja od zračne luke Debrecin u Mađarskoj.

  Tablica 3.


  Udaljenost i trajanje putovanja do najbližih zračnih luka









  Zračna luka | Najbliža susjedna zračna luka | Udaljenost
  (km) | Trajanje putovanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | Temišvar | 50 | 40 minuta |
| Bacău | Iaşi | 138 | dva sata |
| Baia Mare | Satu Mare | 76 | jedan sat i 10 minuta |
| Cluj – Napoca | Târgu Mureş | 104 | jedan sat i 27 minuta |
| Craiova | Sibiu | 223 | tri sata i 28 minuta |
| Iaşi | Bacău | 128 | dva sata |
| Satu Mare | Baia Mare | 76 | jedan sat i 10 minuta |
| Sibiu | Târgu Mureş | 124 | jedan sat i 46 minuta |
| Suceava | Iaşi | 170 | dva sata i 45 minuta |
| Targu Mureş | Cluj – Napoca | 107 | jedan sat i 45 minuta |
| Tulcea | Constanţa | 111 | jedan sat i 30 minuta |
| Constanţa | Tuzla | 45 | 30 minuta |
| Oradea | Debrecin (Mađarska) | 80 | jedan sat i 30 minuta |

(24)

Od 13 zračnih luka samo je njih 5 (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea) udaljeno do 100 km ili 60 minuta putovanja od neke druge zračne luke u EU-u. Zračna luka Arad udaljena je 50 km, odnosno 40 minuta putovanja od zračne luke Temišvar. Zračne luke Baia Mare i Satu Mare međusobno su udaljene 76 km, odnosno jedan sat i 10 minuta putovanja. Zračna luka Constanța udaljena je 45 km, odnosno 30 minuta putovanja od zračne luke Tuzla. Zračna luka Oradea udaljena je 80 km, odnosno oko jedan sat i 30 minuta putovanja od zračne luke Debrecin u Mađarskoj.

Tablica 3.

Tablica 3.

Udaljenost i trajanje putovanja do najbližih zračnih luka

Udaljenost i trajanje putovanja do najbližih zračnih luka

Zračna luka

Najbliža susjedna zračna luka

Udaljenost

(km)

Trajanje putovanja

Arad

Temišvar

50

40 minuta

Bacău

Iaşi

138

dva sata

Baia Mare

Satu Mare

76

jedan sat i 10 minuta

Cluj – Napoca

Târgu Mureş

104

jedan sat i 27 minuta

Craiova

Sibiu

223

tri sata i 28 minuta

Iaşi

Bacău

128

dva sata

Satu Mare

Baia Mare

76

jedan sat i 10 minuta

Sibiu

Târgu Mureş

124

jedan sat i 46 minuta

Suceava

Iaşi

170

dva sata i 45 minuta

Targu Mureş

Cluj – Napoca

107

jedan sat i 45 minuta

Tulcea

Constanţa

111

jedan sat i 30 minuta

Constanţa

Tuzla

45

30 minuta

Oradea

Debrecin (Mađarska)

80

jedan sat i 30 minuta

| (25) | U pogledu zračnih luka koje su udaljene manje od 100 kilometara ili 60 minuta putovanja od druge zračne luke, od rumunjskih tijela zatraženo je da dostave pojedinosti o specifičnostima predmetnih zračnih luka, ako postoje, kojima bi se opravdala pretpostavka da se te zračne luke nalaze u različitim prihvatnim područjima kako su definirana Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014 (11). |
| --- | --- |

(25)

U pogledu zračnih luka koje su udaljene manje od 100 kilometara ili 60 minuta putovanja od druge zračne luke, od rumunjskih tijela zatraženo je da dostave pojedinosti o specifičnostima predmetnih zračnih luka, ako postoje, kojima bi se opravdala pretpostavka da se te zračne luke nalaze u različitim prihvatnim područjima kako su definirana Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014 (11).

11

| (26) | Kao odgovor na taj zahtjev Komisije Rumunjska je pojasnila sljedeće (12): |
| --- | --- |

(26)

Kao odgovor na taj zahtjev Komisije Rumunjska je pojasnila sljedeće (12):

12

ARAD – TEMIŠVAR

| (27) | Zračna luka Arad otvorena je za domaći i međunarodni prijevoz putnika i tereta te ima uzletno-sletnu stazu dimenzija 1 800 × 45 m. Kapacitet zračne luke iznosi 200 putnika po satu. Zračna luka opremljena je kvalitetnom tehničkom opremom. Rumunjska navodi da su u trenutku dostavljanja informacija lokalna tijela odobrila sredstva za financiranje proširenja i modernizacije zračne luke Arad s obzirom na, među ostalim, strateški cilj lokalnih tijela da se ta zračna luka pretvori u intermodalno čvorište za putnike i teret u cilju razvoja regije. |
| --- | --- |

(27)

Zračna luka Arad otvorena je za domaći i međunarodni prijevoz putnika i tereta te ima uzletno-sletnu stazu dimenzija 1 800 × 45 m. Kapacitet zračne luke iznosi 200 putnika po satu. Zračna luka opremljena je kvalitetnom tehničkom opremom. Rumunjska navodi da su u trenutku dostavljanja informacija lokalna tijela odobrila sredstva za financiranje proširenja i modernizacije zračne luke Arad s obzirom na, među ostalim, strateški cilj lokalnih tijela da se ta zračna luka pretvori u intermodalno čvorište za putnike i teret u cilju razvoja regije.

| (28) | Tijekom razdoblja 2007. – 2009. zračna luka bila je usmjerena na niskotarifni prijevoz. Prijevoznik Blue Air nudio je letove prema nekoliko europskih odredišta (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona, Treviso), a Ryanair je nudio let prema jednom odredištu (Milano) u razdoblju od travnja do lipnja 2008. |
| --- | --- |

(28)

Tijekom razdoblja 2007. – 2009. zračna luka bila je usmjerena na niskotarifni prijevoz. Prijevoznik Blue Air nudio je letove prema nekoliko europskih odredišta (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona, Treviso), a Ryanair je nudio let prema jednom odredištu (Milano) u razdoblju od travnja do lipnja 2008.

| (29) | Rumunjska tijela dostavila su Komisiji analizu, koju je zračna luka sastavila 2008., o djelatnosti u tom razdoblju i putničkom prometu za razdoblje 2009. – 2020. |
| --- | --- |

(29)

Rumunjska tijela dostavila su Komisiji analizu, koju je zračna luka sastavila 2008., o djelatnosti u tom razdoblju i putničkom prometu za razdoblje 2009. – 2020.

| (30) | Analizom je pokazano sljedeće:






  — | rast prihoda od nezrakoplovnih usluga s 0,7 milijuna RON 2007. na 1,3 milijuna RON 2008., |
| --- | --- | --- |

(30)

Analizom je pokazano sljedeće:

—

rast prihoda od nezrakoplovnih usluga s 0,7 milijuna RON 2007. na 1,3 milijuna RON 2008.,

| — | rast prihoda od zrakoplovnih usluga s 1,7 milijuna RON 2007. na 2,3 milijuna RON 2008., |
| --- | --- |

—

rast prihoda od zrakoplovnih usluga s 1,7 milijuna RON 2007. na 2,3 milijuna RON 2008.,

| — | rast prihoda od usluga prihvata i otpreme s 0,2 milijuna RON 2007. na 1 milijun RON 2008., |
| --- | --- |

—

rast prihoda od usluga prihvata i otpreme s 0,2 milijuna RON 2007. na 1 milijun RON 2008.,

| — | povećanje sredstava javnog financiranja zračne luke s 2,4 milijuna RON 2007. na 3,4 milijuna RON 2008. |
| --- | --- |

—

povećanje sredstava javnog financiranja zračne luke s 2,4 milijuna RON 2007. na 3,4 milijuna RON 2008.

| (31) | U skladu s analizom ta se zračna luka uglavnom oslanja na niskotarifni promet kao važan pokretač rasta: 2008. čak se 88 % ukupnog putničkog prometa odnosilo na redovne letove prijevoznika Blue Air, a 11 % na promet prijevoznika Ryanair. U analizi je uvedena pretpostavka povećanja raznolikosti linija zračnih prijevoznika privlačenjem novog niskotarifnog zračnog prijevoznika, prijevoznika EasyJet. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s analizom ta se zračna luka uglavnom oslanja na niskotarifni promet kao važan pokretač rasta: 2008. čak se 88 % ukupnog putničkog prometa odnosilo na redovne letove prijevoznika Blue Air, a 11 % na promet prijevoznika Ryanair. U analizi je uvedena pretpostavka povećanja raznolikosti linija zračnih prijevoznika privlačenjem novog niskotarifnog zračnog prijevoznika, prijevoznika EasyJet.

| (32) | U prognozama iz analize predviđeno je da će u optimističnom scenariju zračna luka Arad povećati promet sa 128 834 putnika 2008. na 1 064 116 putnika 2020. |
| --- | --- |

(32)

U prognozama iz analize predviđeno je da će u optimističnom scenariju zračna luka Arad povećati promet sa 128 834 putnika 2008. na 1 064 116 putnika 2020.

| (33) | U pogledu zračne luke Temišvar, njezin putnički promet povećao se sa 859 329 putnika 2007. na 886 083 putnika 2008. i 991 758 putnika 2009. Od 2007. do 2009. ta je zračna luka bila regionalno čvorište prijevoznika Carpatair, regionalnog tradicionalnog zračnog prijevoznika koji je nudio letove prema 32 domaća i europska odredišta. U toj zračnoj luci poslovali su i drugi zračni prijevoznici, kao što su Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines i Wizz Air. |
| --- | --- |

(33)

U pogledu zračne luke Temišvar, njezin putnički promet povećao se sa 859 329 putnika 2007. na 886 083 putnika 2008. i 991 758 putnika 2009. Od 2007. do 2009. ta je zračna luka bila regionalno čvorište prijevoznika Carpatair, regionalnog tradicionalnog zračnog prijevoznika koji je nudio letove prema 32 domaća i europska odredišta. U toj zračnoj luci poslovali su i drugi zračni prijevoznici, kao što su Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines i Wizz Air.

BAIA MARE – SATU MARE

| (34) | Obilježja uzletno-sletne staze u zračnoj luci Baia Mare omogućuju redovite letove zrakoplova s najvećim kapacitetom od 75 putnika za kratke letove. |
| --- | --- |

(34)

Obilježja uzletno-sletne staze u zračnoj luci Baia Mare omogućuju redovite letove zrakoplova s najvećim kapacitetom od 75 putnika za kratke letove.

| (35) | Obilježja uzletno-sletne staze u zračnoj luci Satu Mare omogućuju letove zrakoplova kapaciteta do 180 putnika za letove srednjeg doleta. Kapacitet zračne luke iznosi 100 putnika po satu. |
| --- | --- |

(35)

Obilježja uzletno-sletne staze u zračnoj luci Satu Mare omogućuju letove zrakoplova kapaciteta do 180 putnika za letove srednjeg doleta. Kapacitet zračne luke iznosi 100 putnika po satu.

CONSTANȚA – TUZLA

| (36) | Zračna luka Tuzla ima travnatu uzletno-sletnu stazu koju upotrebljavaju mali zrakoplovi (s najvećom dopuštenom masom pri uzlijetanju (maximum take-off weight – MTOW) od 5 700 kg (13)) i nema radionavigacijski sustav. U razdoblju 2007. – 2009. broj letova zrakoplova najveće dopuštene mase pri uzlijetanju od 5 700 kg iz zračne luke Constanța bio je znatno manji (od 5 do 16 puta manji u razdoblju za koje se provodi ocjena) nego u zračnoj luci Tuzla. Zračna luka Tuzla uglavnom nudi specijalizirane letove, dok zračna luka Constanța služi za srednje i velike zrakoplove za komercijalni promet. |
| --- | --- |

(36)

Zračna luka Tuzla ima travnatu uzletno-sletnu stazu koju upotrebljavaju mali zrakoplovi (s najvećom dopuštenom masom pri uzlijetanju (maximum take-off weight – MTOW) od 5 700 kg (13)) i nema radionavigacijski sustav. U razdoblju 2007. – 2009. broj letova zrakoplova najveće dopuštene mase pri uzlijetanju od 5 700 kg iz zračne luke Constanța bio je znatno manji (od 5 do 16 puta manji u razdoblju za koje se provodi ocjena) nego u zračnoj luci Tuzla. Zračna luka Tuzla uglavnom nudi specijalizirane letove, dok zračna luka Constanța služi za srednje i velike zrakoplove za komercijalni promet.

maximum take-off weight

13

ORADEA – DEBRECIN

| (37) | Zračna luka Debrecin (Mađarska) udaljena je 80 km od zračne luke Oradea, ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta jer put uključuje prolazak granične kontrole putovnica pri prelasku iz Rumunjske, koja nije u schengenskom prostoru, u Mađarsku, koja pripada schengenskom prostoru. Zračna luka Debrecin imala je 42 900 putnika 2007., 42 650 putnika 2008. i 25 060 putnika 2009. Te su dvije zračne luke u razdoblju 2007. – 2009. imale različite poslovne modele jer je zračna luka Debrecin bila usmjerena na čarterske letove (niskotarifni promet razvio se tek u posljednjih nekoliko godina), a zračna luka Oradea bila je usmjerena na domaće letove regionalnih i nacionalnih tradicionalnih zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(37)

Zračna luka Debrecin (Mađarska) udaljena je 80 km od zračne luke Oradea, ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta jer put uključuje prolazak granične kontrole putovnica pri prelasku iz Rumunjske, koja nije u schengenskom prostoru, u Mađarsku, koja pripada schengenskom prostoru. Zračna luka Debrecin imala je 42 900 putnika 2007., 42 650 putnika 2008. i 25 060 putnika 2009. Te su dvije zračne luke u razdoblju 2007. – 2009. imale različite poslovne modele jer je zračna luka Debrecin bila usmjerena na čarterske letove (niskotarifni promet razvio se tek u posljednjih nekoliko godina), a zračna luka Oradea bila je usmjerena na domaće letove regionalnih i nacionalnih tradicionalnih zračnih prijevoznika.

2.4.   PRORAČUN

PRORAČUN

| (38) | Ukupan proračun mjere koja je predmet ocjene iznosi 490 401,3 tisuće RON, kako je navedeno u tablici 1. |
| --- | --- |

(38)

Ukupan proračun mjere koja je predmet ocjene iznosi 490 401,3 tisuće RON, kako je navedeno u tablici 1.

2.5.   OSTALI ISTRAŽNI POSTUPCI U TIJEKU

OSTALI ISTRAŽNI POSTUPCI U TIJEKU

| (39) | Komisija je 31. srpnja 2015. pokrenula dva službena istražna postupka o, među ostalim, mjerama financiranja javnim sredstvima u korist zračne luke Cluj – Napoca dodijeljenima u razdoblju od 2010. do 2014. (14) i mjerama financiranja javnim sredstvima u korist zračne luke Târgu Mureș dodijeljenima u razdoblju od 2011. do 2014. (15), osim onih obuhvaćenih istražnim postupkom koji je predmet ove Odluke. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je 31. srpnja 2015. pokrenula dva službena istražna postupka o, među ostalim, mjerama financiranja javnim sredstvima u korist zračne luke Cluj – Napoca dodijeljenima u razdoblju od 2010. do 2014. (14) i mjerama financiranja javnim sredstvima u korist zračne luke Târgu Mureș dodijeljenima u razdoblju od 2011. do 2014. (15), osim onih obuhvaćenih istražnim postupkom koji je predmet ove Odluke.

14

15

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (40) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 4., Komisija je u odluci o pokretanju postupka odlučila pokrenuti službeni istražni postupak u pogledu prijavljene potpore i javnog financiranja u razdoblju 2007. – 2009. za pokrivanje operativnih gubitaka. Poslije, nakon što je Rumunjska povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja, službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu sredstava javnog financiranja dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. (vidjeti uvodnu izjavu 10.). |
| --- | --- |

(40)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 4., Komisija je u odluci o pokretanju postupka odlučila pokrenuti službeni istražni postupak u pogledu prijavljene potpore i javnog financiranja u razdoblju 2007. – 2009. za pokrivanje operativnih gubitaka. Poslije, nakon što je Rumunjska povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja, službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu sredstava javnog financiranja dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. (vidjeti uvodnu izjavu 10.).

| (41) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela privremeno stajalište da uvjeti koje naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora ispuniti kako ne bi činila prednost u smislu članka 107. Ugovora u ovom slučaju nisu kumulativno ispunjeni. |
| --- | --- |

(41)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela privremeno stajalište da uvjeti koje naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora ispuniti kako ne bi činila prednost u smislu članka 107. Ugovora u ovom slučaju nisu kumulativno ispunjeni.

| (42) | Činjenica je da, u skladu s četvrtim uvjetom iz presude Altmark (16), naknada mora biti ograničena na najmanji iznos potreban kako bi se osiguralo da učinkovit poduzetnik ne ispunjuje uvjete za državnu potporu. Taj se kriterij smatra ispunjenim ako su primatelji naknade odabrani u natječajnom postupku. U suprotnom, razina naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi tipičnom poduzetniku, kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za ispunjivanje potrebnih zahtjeva javne usluge, nastali u ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza. |
| --- | --- |

(42)

Činjenica je da, u skladu s četvrtim uvjetom iz presude Altmark (16), naknada mora biti ograničena na najmanji iznos potreban kako bi se osiguralo da učinkovit poduzetnik ne ispunjuje uvjete za državnu potporu. Taj se kriterij smatra ispunjenim ako su primatelji naknade odabrani u natječajnom postupku. U suprotnom, razina naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi tipičnom poduzetniku, kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za ispunjivanje potrebnih zahtjeva javne usluge, nastali u ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza.

16

| (43) | Komisija je zauzela privremeno stajalište da taj uvjet nije ispunjen jer upravitelji zračnih luka korisnica nisu odabrani u javnom natječajnom postupku. Isto tako, Rumunjska nije tvrdila da je iznos naknade utvrđen na temelju analize troškova tipičnog upravitelja zračne luke kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za pružanje javne usluge. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je zauzela privremeno stajalište da taj uvjet nije ispunjen jer upravitelji zračnih luka korisnica nisu odabrani u javnom natječajnom postupku. Isto tako, Rumunjska nije tvrdila da je iznos naknade utvrđen na temelju analize troškova tipičnog upravitelja zračne luke kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za pružanje javne usluge.

| (44) | Stoga Komisija smatra da su na temelju mjere korisnici dobili gospodarsku prednost i došla je do privremenog zaključka da se godišnje operativne subvencije smatraju državnom potporom u smislu članka 107. Ugovora. |
| --- | --- |

(44)

Stoga Komisija smatra da su na temelju mjere korisnici dobili gospodarsku prednost i došla je do privremenog zaključka da se godišnje operativne subvencije smatraju državnom potporom u smislu članka 107. Ugovora.

| (45) | Komisija je napomenula i da Rumunjska nije osporila kvalifikaciju mjere kao državne potpore. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je napomenula i da Rumunjska nije osporila kvalifikaciju mjere kao državne potpore.

| (46) | Kad je riječ o spojivosti mjere, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga jesu li ispunjeni kriteriji utvrđeni Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., a time i u pogledu toga jesu li operativne subvencije isplaćene zračnim lukama na godišnjoj razini izuzete iz zahtjeva za prijavu, kako je Rumunjska u početku tvrdila. |
| --- | --- |

(46)

Kad je riječ o spojivosti mjere, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga jesu li ispunjeni kriteriji utvrđeni Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., a time i u pogledu toga jesu li operativne subvencije isplaćene zračnim lukama na godišnjoj razini izuzete iz zahtjeva za prijavu, kako je Rumunjska u početku tvrdila.

| (47) | U tom smislu Komisija je najprije istaknula da se, kako bi se Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala u posebnim slučajevima, predmetne usluge moraju smatrati stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa i kao takve ih jasno mora odrediti država članica. |
| --- | --- |

(47)

U tom smislu Komisija je najprije istaknula da se, kako bi se Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala u posebnim slučajevima, predmetne usluge moraju smatrati stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa i kao takve ih jasno mora odrediti država članica.

| (48) | Komisija smatra da Rumunjska u ovom slučaju nije dostavila dovoljne informacije kako bi opravdala da se upravljanje s trinaest zračnih luka smatra uslugom od općega gospodarskog interesa u smislu da bi područja koja se služe tim zračnim lukama bila nedovoljno povezana s ostatkom zemlje u slučaju isključivog djelovanja tržišnih sila. |
| --- | --- |

(48)

Komisija smatra da Rumunjska u ovom slučaju nije dostavila dovoljne informacije kako bi opravdala da se upravljanje s trinaest zračnih luka smatra uslugom od općega gospodarskog interesa u smislu da bi područja koja se služe tim zračnim lukama bila nedovoljno povezana s ostatkom zemlje u slučaju isključivog djelovanja tržišnih sila.

| (49) | Komisija, nadalje, smatra da država članica nije usluge zračne luke jasno definirala kao usluge od općega gospodarskog interesa. Komisija je zauzela privremeno stajalište da bi očito dupliciranje regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj u istom prihvatnom području moglo biti razlog zbog kojeg te zračne luke ostvaruju gubitke. U tom je pogledu Komisija navela da nekoliko od tih zračnih luka ima manje od 50 000 putnika godišnje i da se međusobno nalaze na zračnoj udaljenosti manjoj od 100 km. |
| --- | --- |

(49)

Komisija, nadalje, smatra da država članica nije usluge zračne luke jasno definirala kao usluge od općega gospodarskog interesa. Komisija je zauzela privremeno stajalište da bi očito dupliciranje regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj u istom prihvatnom području moglo biti razlog zbog kojeg te zračne luke ostvaruju gubitke. U tom je pogledu Komisija navela da nekoliko od tih zračnih luka ima manje od 50 000 putnika godišnje i da se međusobno nalaze na zračnoj udaljenosti manjoj od 100 km.

| (50) | Stoga je Komisija zauzela stajalište da definicija javne usluge nije dovoljno jasna i da može sadržavati očite greške u smislu da je upravljanje zračnim lukama definirano kao usluga od općega gospodarskog interesa bez stvarne potrebe da se osigura dobra povezanost prihvatnog područja svake zračne luke s ostatkom zemlje. |
| --- | --- |

(50)

Stoga je Komisija zauzela stajalište da definicija javne usluge nije dovoljno jasna i da može sadržavati očite greške u smislu da je upravljanje zračnim lukama definirano kao usluga od općega gospodarskog interesa bez stvarne potrebe da se osigura dobra povezanost prihvatnog područja svake zračne luke s ostatkom zemlje.

| (51) | Komisija je izrazila sumnje i u pogledu toga da su u potpunosti ispunjeni zahtjevi iz članka 4. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. s obzirom na sadržaj akta o povjeravanju. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je izrazila sumnje i u pogledu toga da su u potpunosti ispunjeni zahtjevi iz članka 4. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. s obzirom na sadržaj akta o povjeravanju.

| (52) | Konačno, Komisija je napomenula da, iako su rumunjska tijela potvrdila da su subvencionirane samo ključne djelatnosti zračnih luka, nije dovoljno jasno jesu li doista subvencionirani samo troškovi prihvatljivih djelatnosti. Akti o povjeravanju nisu sadržavali nijednu posebnu odredbu o ograničavanju prihvatljivih troškova na ključne djelatnosti zračnih luka. |
| --- | --- |

(52)

Konačno, Komisija je napomenula da, iako su rumunjska tijela potvrdila da su subvencionirane samo ključne djelatnosti zračnih luka, nije dovoljno jasno jesu li doista subvencionirani samo troškovi prihvatljivih djelatnosti. Akti o povjeravanju nisu sadržavali nijednu posebnu odredbu o ograničavanju prihvatljivih troškova na ključne djelatnosti zračnih luka.

4.   PRIMJEDBE RUMUNJSKE

PRIMJEDBE RUMUNJSKE

| (53) | Primjedbe Rumunjske na odluku o pokretanju postupka uglavnom se odnose na sumnje koje je Komisija izrazila o programu državne potpore za financiranje infrastrukture zračnih luka s godišnjim prometom manjim od jednog milijuna putnika, a čiju je obavijest povukla. |
| --- | --- |

(53)

Primjedbe Rumunjske na odluku o pokretanju postupka uglavnom se odnose na sumnje koje je Komisija izrazila o programu državne potpore za financiranje infrastrukture zračnih luka s godišnjim prometom manjim od jednog milijuna putnika, a čiju je obavijest povukla.

| (54) | U pogledu javnog financiranja rumunjskih regionalnih zračnih luka, kao odgovor na stajalište Komisije da bi očita prekomjernost zračnih luka u određenim regijama mogla omesti razvoj predmetnih zračnih luka, Rumunjska je tvrdila da je situacija regionalnih zračnih luka (s malim prometom koji im ne dopušta ostvarivanje određene profitabilnosti) ponajprije prouzročena razvojem regija u kojima se te zračne luke nalaze, a ne udaljenošću od susjednih zračnih luka. |
| --- | --- |

(54)

U pogledu javnog financiranja rumunjskih regionalnih zračnih luka, kao odgovor na stajalište Komisije da bi očita prekomjernost zračnih luka u određenim regijama mogla omesti razvoj predmetnih zračnih luka, Rumunjska je tvrdila da je situacija regionalnih zračnih luka (s malim prometom koji im ne dopušta ostvarivanje određene profitabilnosti) ponajprije prouzročena razvojem regija u kojima se te zračne luke nalaze, a ne udaljenošću od susjednih zračnih luka.

| (55) | U pogledu javnog financiranja na temelju Odluke Vlade 398/1997 Rumunjska je pojasnila da iznosi nisu isplaćeni na početku godine na temelju predviđenih gubitaka i da nije točno da se višak ne vraća državi na kraju financijske godine, kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, već se takva financijska sredstva dodjeljuju u trenutku provedbe djelatnosti na temelju opravdanih razloga i u okviru odobrenog proračuna. |
| --- | --- |

(55)

U pogledu javnog financiranja na temelju Odluke Vlade 398/1997 Rumunjska je pojasnila da iznosi nisu isplaćeni na početku godine na temelju predviđenih gubitaka i da nije točno da se višak ne vraća državi na kraju financijske godine, kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, već se takva financijska sredstva dodjeljuju u trenutku provedbe djelatnosti na temelju opravdanih razloga i u okviru odobrenog proračuna.

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

5.1.   PRIMJEDBE PRIJEVOZNIKA CARPATAIR

PRIMJEDBE PRIJEVOZNIKA CARPATAIR

| (56) | Primjedbe zračnog prijevoznika Carpatair dijelom se odnose javno financiranje zračne luke Temišvar i prijevoznika Wizz Air. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., javno financiranje zračne luke Temišvar i prijevoznika Wizz Air predmet je drugog službenog istražnog postupka (17). U nastavku će Komisija stoga samo sažeti primjedbe prijevoznika Carpatair koje se odnose na ovaj predmet. |
| --- | --- |

(56)

Primjedbe zračnog prijevoznika Carpatair dijelom se odnose javno financiranje zračne luke Temišvar i prijevoznika Wizz Air. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., javno financiranje zračne luke Temišvar i prijevoznika Wizz Air predmet je drugog službenog istražnog postupka (17). U nastavku će Komisija stoga samo sažeti primjedbe prijevoznika Carpatair koje se odnose na ovaj predmet.

17

| (57) | Carpatair tvrdi da se operativna potpora uglavnom smatra nezakonitom i suprotnom interesima EU-a te da bi se trebala dodijeliti samo u iznimnim okolnostima. Carpatair smatra da bi dodjeljivanje operativne potpore zračnim lukama narušilo industriju zbog sljedećih razloga:






  (a) | nastalo bi nepošteno tržišno natjecanje između zračnih luka u EU-u i omogućilo bi se da zračna luka koja prima državnu potporu privlači zračne prijevoznike tako što će nuditi popuste na naknade zračne luke. Za zračne luke koje ne primaju potporu ne bi bilo moguće učinkovito tržišno natjecanje za zračne prijevoznike; |
| --- | --- | --- |

(57)

Carpatair tvrdi da se operativna potpora uglavnom smatra nezakonitom i suprotnom interesima EU-a te da bi se trebala dodijeliti samo u iznimnim okolnostima. Carpatair smatra da bi dodjeljivanje operativne potpore zračnim lukama narušilo industriju zbog sljedećih razloga:

(a)

nastalo bi nepošteno tržišno natjecanje između zračnih luka u EU-u i omogućilo bi se da zračna luka koja prima državnu potporu privlači zračne prijevoznike tako što će nuditi popuste na naknade zračne luke. Za zračne luke koje ne primaju potporu ne bi bilo moguće učinkovito tržišno natjecanje za zračne prijevoznike;

| (b) | mjerom bi se potaknulo zračne luke koje primaju operativnu potporu da odobravaju velike popuste na naknade zračne luke, a takvi se popusti ne bi odobravali da zračne luke postupaju u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(b)

mjerom bi se potaknulo zračne luke koje primaju operativnu potporu da odobravaju velike popuste na naknade zračne luke, a takvi se popusti ne bi odobravali da zračne luke postupaju u skladu s tržišnim uvjetima.

| (58) | Carpatair ističe da operativna potpora ima negativan učinak na tržišta zračnog prijevoza i usluga zračnih luka jer dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja među zračnim lukama i, u konačnici, do nepoštenog tržišnog natjecanja među zračnim prijevoznicima koji posluju u tim zračnim lukama. Prema tome, operativna potpora uzrokuje nepošteno tržišno natjecanje između zračnih luka u Rumunjskoj te negativno utječe i na zračne luke u susjednim zemljama, kao što je Mađarska. |
| --- | --- |

(58)

Carpatair ističe da operativna potpora ima negativan učinak na tržišta zračnog prijevoza i usluga zračnih luka jer dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja među zračnim lukama i, u konačnici, do nepoštenog tržišnog natjecanja među zračnim prijevoznicima koji posluju u tim zračnim lukama. Prema tome, operativna potpora uzrokuje nepošteno tržišno natjecanje između zračnih luka u Rumunjskoj te negativno utječe i na zračne luke u susjednim zemljama, kao što je Mađarska.

5.2.   PRIMJEDBE UDRUŽENJA RAA

PRIMJEDBE UDRUŽENJA RAA

| (59) | RAA je neprofitan subjekt privatnog prava koji zastupa rumunjske civilne zračne luke. |
| --- | --- |

(59)

RAA je neprofitan subjekt privatnog prava koji zastupa rumunjske civilne zračne luke.

| (60) | Primjedbe udruženja RAA na odluku o pokretanju postupka usmjerene su na aspekte povezane s programom državne potpore za financiranje infrastrukture. RAA u biti navodi da infrastruktura većine regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj zahtijeva obnovu i da znatno zaostaje za infrastrukturom u zračnim lukama drugih država članica EU-a. RAA navodi da bi javno financiranje za unaprjeđenje infrastrukture zračnih luka bilo opravdano u izostanku mogućeg i pouzdanog alternativnog prijevoza u Rumunjskoj (ne postoje autoceste ni brzi vlakovi). |
| --- | --- |

(60)

Primjedbe udruženja RAA na odluku o pokretanju postupka usmjerene su na aspekte povezane s programom državne potpore za financiranje infrastrukture. RAA u biti navodi da infrastruktura većine regionalnih zračnih luka u Rumunjskoj zahtijeva obnovu i da znatno zaostaje za infrastrukturom u zračnim lukama drugih država članica EU-a. RAA navodi da bi javno financiranje za unaprjeđenje infrastrukture zračnih luka bilo opravdano u izostanku mogućeg i pouzdanog alternativnog prijevoza u Rumunjskoj (ne postoje autoceste ni brzi vlakovi).

5.3.   PRIMJEDBE ZRAČNE LUKE CLUJ – NAPOCA

PRIMJEDBE ZRAČNE LUKE CLUJ – NAPOCA

| (61) | Zračna luka Cluj – Napoca navodi da su sredstva javnog financiranja koja joj je dodijelilo lokalno vijeće služila samo za subvencioniranje negospodarskih djelatnosti i stoga nisu obuhvaćena područjem primjene članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(61)

Zračna luka Cluj – Napoca navodi da su sredstva javnog financiranja koja joj je dodijelilo lokalno vijeće služila samo za subvencioniranje negospodarskih djelatnosti i stoga nisu obuhvaćena područjem primjene članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (62) | Točnije, predmetni iznosi vjerojatno su bili namijenjeni pokrivanju troškova određenih negospodarskih djelatnosti koje se provode u prostorima zračne luke (kao što su granična kontrola, specijalna jedinica vojske, carina, policija, specijalna jedinica za zrakoplovstvo), kao i troškova pomoćne infrastrukture i opreme, uključujući održavanje, unaprjeđenje, upravljanje infrastrukturom, troškove pomoćnih usluga koje pruža zračna luka, sprječavanje požara, pomoć u hitnim situacijama, sigurnosne mjere. Zračna luka Cluj – Napoca navodi da su ti troškovi u nadležnosti države u izvršenju njezinih službenih ovlasti i stoga nisu obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(62)

Točnije, predmetni iznosi vjerojatno su bili namijenjeni pokrivanju troškova određenih negospodarskih djelatnosti koje se provode u prostorima zračne luke (kao što su granična kontrola, specijalna jedinica vojske, carina, policija, specijalna jedinica za zrakoplovstvo), kao i troškova pomoćne infrastrukture i opreme, uključujući održavanje, unaprjeđenje, upravljanje infrastrukturom, troškove pomoćnih usluga koje pruža zračna luka, sprječavanje požara, pomoć u hitnim situacijama, sigurnosne mjere. Zračna luka Cluj – Napoca navodi da su ti troškovi u nadležnosti države u izvršenju njezinih službenih ovlasti i stoga nisu obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama.

| (63) | Zračna luka nadalje je dostavila primjedbu da u razdoblju 2007. – 2009. nije zabilježila operativne gubitke. |
| --- | --- |

(63)

Zračna luka nadalje je dostavila primjedbu da u razdoblju 2007. – 2009. nije zabilježila operativne gubitke.

6.   PRIMJEDBE RUMUNJSKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE RUMUNJSKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (64) | Rumunjska je dopisom od 17. listopada 2011. dostavila Komisiji svoje primjedbe na opažanja koja su dostavile zainteresirane strane u istražnom postupku. |
| --- | --- |

(64)

Rumunjska je dopisom od 17. listopada 2011. dostavila Komisiji svoje primjedbe na opažanja koja su dostavile zainteresirane strane u istražnom postupku.

| (65) | Iako su se te primjedbe isključivo odnosile na prijavljeni program državne potpore za infrastrukturna ulaganja, neke su od njih relevantne za ocjenu operativnih subvencija koje se ocjenjuju u okviru ove Odluke. Te su primjedbe sažete u nastavku. |
| --- | --- |

(65)

Iako su se te primjedbe isključivo odnosile na prijavljeni program državne potpore za infrastrukturna ulaganja, neke su od njih relevantne za ocjenu operativnih subvencija koje se ocjenjuju u okviru ove Odluke. Te su primjedbe sažete u nastavku.

| (66) | Rumunjska je navela da većina rumunjskih regionalnih zračnih luka ima godišnji promet manji od 50 000 putnika i da nijedna od tih zračnih luka neće premašiti broj od 300 000 putnika do 2015. Na temelju toga Rumunjska smatra da nije vjerojatno da će javna potpora tim zračnim lukama utjecati na tržišno natjecanje i narušiti trgovinu među državama članicama, |
| --- | --- |

(66)

Rumunjska je navela da većina rumunjskih regionalnih zračnih luka ima godišnji promet manji od 50 000 putnika i da nijedna od tih zračnih luka neće premašiti broj od 300 000 putnika do 2015. Na temelju toga Rumunjska smatra da nije vjerojatno da će javna potpora tim zračnim lukama utjecati na tržišno natjecanje i narušiti trgovinu među državama članicama,

| (67) | niti će udaljenost između tih zračnih luka ikako utjecati na njihov razvoj. Naime, čak i u slučajevima gdje je zračna udaljenost između zračnih luka manja od 100 km, putovanje uglavnom traje više od dva sata pa predmetne zračne luke ne stvaraju konkurentski pritisak jedna na drugu. |
| --- | --- |

(67)

niti će udaljenost između tih zračnih luka ikako utjecati na njihov razvoj. Naime, čak i u slučajevima gdje je zračna udaljenost između zračnih luka manja od 100 km, putovanje uglavnom traje više od dva sata pa predmetne zračne luke ne stvaraju konkurentski pritisak jedna na drugu.

7.   OCJENA POTPORE

OCJENA POTPORE

| (68) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., nakon što je Rumunjska povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja, službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu javnih sredstava dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. Ocjena navedena u nastavku stoga se odnosi na tu mjeru. |
| --- | --- |

(68)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., nakon što je Rumunjska povukla svoju obavijest o planiranom programu financiranja infrastrukturnih ulaganja, službeni istražni postupak ostao je otvoren u pogledu javnih sredstava dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. Ocjena navedena u nastavku stoga se odnosi na tu mjeru.

| (69) | S obzirom na odluke o pokretanju službenog istražnog postupka za zračne luke Cluj – Napoca i Târgu Mureș donesene 31. srpnja 2015. (vidjeti prethodnu točku 39.) Komisija smatra primjerenim zatvoriti ovaj istražni postupak za sve zračne luke koje su njime obuhvaćene, osim za zračne luke Cluj – Napoca i Târgu Mureș. Komisija namjerava zatvoriti istražni postupak SA.30931 u pogledu tih dviju zračnih luka istodobno s istražnim postupcima pokrenutima 31. srpnja 2015. Zbog toga se ocjena navedena u nastavku odnosi samo na mjere dodijeljene u korist ostalih 11 zračnih luka. |
| --- | --- |

(69)

S obzirom na odluke o pokretanju službenog istražnog postupka za zračne luke Cluj – Napoca i Târgu Mureș donesene 31. srpnja 2015. (vidjeti prethodnu točku 39.) Komisija smatra primjerenim zatvoriti ovaj istražni postupak za sve zračne luke koje su njime obuhvaćene, osim za zračne luke Cluj – Napoca i Târgu Mureș. Komisija namjerava zatvoriti istražni postupak SA.30931 u pogledu tih dviju zračnih luka istodobno s istražnim postupcima pokrenutima 31. srpnja 2015. Zbog toga se ocjena navedena u nastavku odnosi samo na mjere dodijeljene u korist ostalih 11 zračnih luka.

7.1.   POSTOJANJE POTPORE

POSTOJANJE POTPORE

| (70) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama, osim ako je Ugovorom drukčije predviđeno. |
| --- | --- |

(70)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama, osim ako je Ugovorom drukčije predviđeno.

| (71) | Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. Ugovora kumulativni su. Stoga, kako bi se odlučilo smatraju li se mjere koje su predmet ispitivanja državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, svi prethodno navedeni uvjeti moraju biti ispunjeni. Točnije, za financijsku potporu moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | dodijelila ju je država ili je dodijeljena iz državnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(71)

Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. Ugovora kumulativni su. Stoga, kako bi se odlučilo smatraju li se mjere koje su predmet ispitivanja državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, svi prethodno navedeni uvjeti moraju biti ispunjeni. Točnije, za financijsku potporu moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

dodijelila ju je država ili je dodijeljena iz državnih sredstava;

| (b) | njome se u povlašteni položaj stavljaju određena poduzeća ili proizvodnja određene robe; |
| --- | --- |

(b)

njome se u povlašteni položaj stavljaju određena poduzeća ili proizvodnja određene robe;

| (c) | njome se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

(c)

njome se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje;

| (d) | njome se utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

njome se utječe na trgovinu među državama članicama.

7.1.1.   
  Gospodarska djelatnost i koncept poduzetnika

Gospodarska djelatnost i koncept poduzetnika

| (72) | U skladu s ustaljenom sudskom praksom Komisija najprije mora utvrditi jesu li upravitelji zračnih luka poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Konceptom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik i način na koji se financira (18). Svaka djelatnost koja čini ponudu robe ili usluga na određenom tržištu smatra se gospodarskom djelatnošću. |
| --- | --- |

(72)

U skladu s ustaljenom sudskom praksom Komisija najprije mora utvrditi jesu li upravitelji zračnih luka poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Konceptom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik i način na koji se financira (18). Svaka djelatnost koja čini ponudu robe ili usluga na određenom tržištu smatra se gospodarskom djelatnošću.

18

| (73) | U predmetu Zračna luka Leipzig/Halle Opći sud utvrdio je da se od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) više ne može isključiti primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke. |
| --- | --- |

(73)

U predmetu Zračna luka Leipzig/Halle Opći sud utvrdio je da se od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) više ne može isključiti primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke.

Zračna luka Leipzig/Halle

Aéroports de Pariz

| (74) | Komisija stoga smatra da barem od 12. prosinca 2000. upravitelj zračne luke obavlja gospodarsku djelatnost i smatra ga se poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (vidjeti i točku 29. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.). |
| --- | --- |

(74)

Komisija stoga smatra da barem od 12. prosinca 2000. upravitelj zračne luke obavlja gospodarsku djelatnost i smatra ga se poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (vidjeti i točku 29. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

7.1.2.   
  Nadležnost javne politike

Nadležnost javne politike

| (75) | Iako se upravitelje zračnih luka mora smatrati poduzetnicima u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora barem od 12. prosinca 2000., treba podsjetiti da nisu sve djelatnosti upravitelja zračnih luka nužno gospodarske naravi (vidjeti i točku 34. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.) (19). |
| --- | --- |

(75)

Iako se upravitelje zračnih luka mora smatrati poduzetnicima u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora barem od 12. prosinca 2000., treba podsjetiti da nisu sve djelatnosti upravitelja zračnih luka nužno gospodarske naravi (vidjeti i točku 34. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.) (19).

19

| (76) | Sud je utvrdio da djelatnosti koje su obično u nadležnosti države u izvršenju njezinih službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i nisu u području primjene pravila dodjele državnih potpora. |
| --- | --- |

(76)

Sud je utvrdio da djelatnosti koje su obično u nadležnosti države u izvršenju njezinih službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i nisu u području primjene pravila dodjele državnih potpora.

| (77) | Stoga financiranje djelatnosti koje su u nadležnosti javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu. (20) Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezanih s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima (vidjeti i točku 35. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.) (21). |
| --- | --- |

(77)

Stoga financiranje djelatnosti koje su u nadležnosti javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu. (20) Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezanih s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima (vidjeti i točku 35. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.) (21).

20

21

| (78) | Međutim, javno financiranje negospodarskih djelatnosti ne smije dovesti do neopravdane diskriminacije između zračnih prijevoznika i upravitelja zračnih luka. Doista, ustaljena je sudska praksa da postoji prednost kada javna tijela oslobode poduzeća troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim djelatnostima (22). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka koji iste usluge pružaju u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji mogu imati prednost čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima (vidjeti i točku 37. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.). |
| --- | --- |

(78)

Međutim, javno financiranje negospodarskih djelatnosti ne smije dovesti do neopravdane diskriminacije između zračnih prijevoznika i upravitelja zračnih luka. Doista, ustaljena je sudska praksa da postoji prednost kada javna tijela oslobode poduzeća troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim djelatnostima (22). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih luka koji iste usluge pružaju u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji mogu imati prednost čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima (vidjeti i točku 37. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

22

| (79) | Rumunjska nije ni u jednom trenutku tvrdila da su se sredstvima financiranja dodijeljenima bilo kojoj od regionalnih zračnih luka koje su predmet ove Odluke pokrivali troškovi koji bi se smatrali troškovima u nadležnosti javne politike, niti je ijedan upravitelj zračne luke, osim upravitelja zračne luke Cluj – Napoca, tijekom istražnog postupka tvrdio da je to slučaj. Činjenica je da je mehanizam naknada osmišljen za pokrivanje razlike između prihoda i gubitaka zračnih luka, a da se ne pravi razlika između troškova u nadležnosti javne politike i drugih vrsta troškova. To pitanje može ostati otvoreno u pogledu zračnih luka Cluj – Napoca Airport i Târgu Mureș jer se ovom Odlukom ne zatvara istražni postupak koji je u tijeku ze zračne luke. U pogledu ostalih zračnih luka Komisija zaključuje da mjere ne čine naknadu za troškove u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(79)

Rumunjska nije ni u jednom trenutku tvrdila da su se sredstvima financiranja dodijeljenima bilo kojoj od regionalnih zračnih luka koje su predmet ove Odluke pokrivali troškovi koji bi se smatrali troškovima u nadležnosti javne politike, niti je ijedan upravitelj zračne luke, osim upravitelja zračne luke Cluj – Napoca, tijekom istražnog postupka tvrdio da je to slučaj. Činjenica je da je mehanizam naknada osmišljen za pokrivanje razlike između prihoda i gubitaka zračnih luka, a da se ne pravi razlika između troškova u nadležnosti javne politike i drugih vrsta troškova. To pitanje može ostati otvoreno u pogledu zračnih luka Cluj – Napoca Airport i Târgu Mureș jer se ovom Odlukom ne zatvara istražni postupak koji je u tijeku ze zračne luke. U pogledu ostalih zračnih luka Komisija zaključuje da mjere ne čine naknadu za troškove u nadležnosti javne politike.

7.1.3.   
  Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

| (80) | Koncept državne potpore primjenjuje se na svaku prednost koja se dodjeljuje izravno ili neizravno i koju iz državnih sredstava financira sama država ili bilo koje posredničko tijelo koje djeluje na temelju ovlasti koje su mu dodijeljene. Stoga se primjenjuje i na sve prednosti koje dodjeljuju regionalna ili lokalna tijela država članica, bez obzira na njihov status i opis (23). |
| --- | --- |

(80)

Koncept državne potpore primjenjuje se na svaku prednost koja se dodjeljuje izravno ili neizravno i koju iz državnih sredstava financira sama država ili bilo koje posredničko tijelo koje djeluje na temelju ovlasti koje su mu dodijeljene. Stoga se primjenjuje i na sve prednosti koje dodjeljuju regionalna ili lokalna tijela država članica, bez obzira na njihov status i opis (23).

23

| (81) | U ovom slučaju sredstva financiranja izravno dodjeljuju država ili lokalna tijela iz vlastitih sredstava. Komisija stoga potvrđuje da su sve mjere koje se ocjenjuju dodijeljene državnim sredstvima i pripisive državi. |
| --- | --- |

(81)

U ovom slučaju sredstva financiranja izravno dodjeljuju država ili lokalna tijela iz vlastitih sredstava. Komisija stoga potvrđuje da su sve mjere koje se ocjenjuju dodijeljene državnim sredstvima i pripisive državi.

7.1.4.   
  Selektivna gospodarska prednost

Selektivna gospodarska prednost

| (82) | Sredstva javnog financiranja dodijeljena upraviteljima zračnih luka bila su usmjerena na prijeboj gubitaka nastalih pri provedbi njihovih redovnih djelatnosti. Ništa u činjeničnim dokazima dostupnima Komisiji ili u primjedbama koje su dostavile Rumunjska ili treće strane ne upućuje na to da su tijela koja dodjeljuju sredstva mogla očekivati povrat financijskih sredstava kao rezultat tih mjera financiranja kad su ih odlučila dodijeliti. Stoga predmetne mjere nisu u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(82)

Sredstva javnog financiranja dodijeljena upraviteljima zračnih luka bila su usmjerena na prijeboj gubitaka nastalih pri provedbi njihovih redovnih djelatnosti. Ništa u činjeničnim dokazima dostupnima Komisiji ili u primjedbama koje su dostavile Rumunjska ili treće strane ne upućuje na to da su tijela koja dodjeljuju sredstva mogla očekivati povrat financijskih sredstava kao rezultat tih mjera financiranja kad su ih odlučila dodijeliti. Stoga predmetne mjere nisu u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (83) | Tijekom istražnog postupka Rumunjska je tvrdila da će sporno javno financiranje činiti naknadu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(83)

Tijekom istražnog postupka Rumunjska je tvrdila da će sporno javno financiranje činiti naknadu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa.

| (84) | U slučaju poduzetnika kojima je povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa, kako bi se zaključilo smatraju li se mjere u okviru ocjene gospodarskom prednošću u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija mora ispitati ispunjivanje uvjeta koje je Sud utvrdio u svojoj presudi u predmetu Altmark (24). Ti se uvjeti mogu sažeti na sljedeći način:






  (a) | poduzetniku koji prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javne usluge i te obveze moraju biti jasno određene; (dalje u tekstu: „Altmark 1”); |
| --- | --- | --- |

(84)

U slučaju poduzetnika kojima je povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa, kako bi se zaključilo smatraju li se mjere u okviru ocjene gospodarskom prednošću u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija mora ispitati ispunjivanje uvjeta koje je Sud utvrdio u svojoj presudi u predmetu Altmark (24). Ti se uvjeti mogu sažeti na sljedeći način:

24

(a)

poduzetniku koji prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javne usluge i te obveze moraju biti jasno određene; (dalje u tekstu: „Altmark 1”);

| (b) | parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju biti utvrđeni unaprijed, na objektivan i transparentan način (dalje u tekstu: „Altmark 2”); |
| --- | --- |

(b)

parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju biti utvrđeni unaprijed, na objektivan i transparentan način (dalje u tekstu: „Altmark 2”);

| (c) | naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (dalje u tekstu: „Altmark 3”); |
| --- | --- |

(c)

naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (dalje u tekstu: „Altmark 3”);

| (d) | ako u konkretnom slučaju poduzetnik kojem je povjereno izvršenje obveze pružanja javne usluge nije izabran na temelju postupka javnog natječaja koji bi omogućio izbor ponuditelja koji bi takve usluge mogao pružiti po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi tipičan poduzetnik kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjivanje zahtjeva javne usluge imao pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (dalje u tekstu: „Altmark 4”). |
| --- | --- |

(d)

ako u konkretnom slučaju poduzetnik kojem je povjereno izvršenje obveze pružanja javne usluge nije izabran na temelju postupka javnog natječaja koji bi omogućio izbor ponuditelja koji bi takve usluge mogao pružiti po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi tipičan poduzetnik kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjivanje zahtjeva javne usluge imao pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (dalje u tekstu: „Altmark 4”).

| (85) | Ta četiri uvjeta moraju biti kumulativno ispunjena. Stoga, ako jedan od njih nije ispunjen, ne može se tvrditi da predmetne mjere ne uključuju gospodarsku prednost na temelju presude Altmark. |
| --- | --- |

(85)

Ta četiri uvjeta moraju biti kumulativno ispunjena. Stoga, ako jedan od njih nije ispunjen, ne može se tvrditi da predmetne mjere ne uključuju gospodarsku prednost na temelju presude Altmark.

7.1.4.1.   Altmark 1

Altmark 1

| (86) | Zahtjev prvog uvjeta iz presude Altmark podudara se sa zahtjevom propisanim člankom 106. stavkom 2. Ugovora da usluga od općega gospodarskog interesa mora biti jasno povjerena i definirana (25). |
| --- | --- |

(86)

Zahtjev prvog uvjeta iz presude Altmark podudara se sa zahtjevom propisanim člankom 106. stavkom 2. Ugovora da usluga od općega gospodarskog interesa mora biti jasno povjerena i definirana (25).

25

| (87) | Članak 106. stavak 2. Ugovora primjenjuje se samo na „[p]oduzeća kojima je povjereno obavljanje” usluge od općega gospodarskog interesa. Sud dosljedno naglašava potrebu za aktom o povjeravanju (26). Potreba za jasnom definicijom usluge od općega gospodarskog interesa stoga je svojstvena ideji povjeravanja i neodvojiva je od nje te proizlazi izravno iz članka 106. stavka 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(87)

Članak 106. stavak 2. Ugovora primjenjuje se samo na „[p]oduzeća kojima je povjereno obavljanje” usluge od općega gospodarskog interesa. Sud dosljedno naglašava potrebu za aktom o povjeravanju (26). Potreba za jasnom definicijom usluge od općega gospodarskog interesa stoga je svojstvena ideji povjeravanja i neodvojiva je od nje te proizlazi izravno iz članka 106. stavka 2. Ugovora.

26

| (88) | U Komunikaciji o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2001. Komisija je već naglasila poveznicu između jasne definicije, povjeravanja te nužnosti i proporcionalnosti naknade za usluge od općega gospodarskog interesa na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora (27). U točki 22. te Komunikacije objašnjava se da „u svakom slučaju, za primjenu iznimke predviđene člankom 106. stavkom 2. Ugovora, misija pružanja javne usluge mora biti jasno definirana i izričito povjerena aktom javnog tijela [...]. Ta je obveza potrebna za osiguranje pravne sigurnosti i transparentnosti u odnosu na građane i nužna kako bi Komisija mogla obaviti procjenu proporcionalnosti.” Povjeravanje i definicija stoga su logičan preduvjet za sve smislene procjene proporcionalne razine svih naknada. Sudovi Unije dosljedno naglašavaju potrebu za jasnom definicijom obveza pružanja javne usluge za primjenu iznimke iz predmeta Altmark i članka 106. stavka 2. Ugovora (28). |
| --- | --- |

(88)

U Komunikaciji o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2001. Komisija je već naglasila poveznicu između jasne definicije, povjeravanja te nužnosti i proporcionalnosti naknade za usluge od općega gospodarskog interesa na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora (27). U točki 22. te Komunikacije objašnjava se da „u svakom slučaju, za primjenu iznimke predviđene člankom 106. stavkom 2. Ugovora, misija pružanja javne usluge mora biti jasno definirana i izričito povjerena aktom javnog tijela [...]. Ta je obveza potrebna za osiguranje pravne sigurnosti i transparentnosti u odnosu na građane i nužna kako bi Komisija mogla obaviti procjenu proporcionalnosti.” Povjeravanje i definicija stoga su logičan preduvjet za sve smislene procjene proporcionalne razine svih naknada. Sudovi Unije dosljedno naglašavaju potrebu za jasnom definicijom obveza pružanja javne usluge za primjenu iznimke iz predmeta Altmark i članka 106. stavka 2. Ugovora (28).

27

Altmark

28

| (89) | Osim toga, u Komunikaciji Komisije iz 2011. o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (29) pojašnjava se da usluga od općega gospodarskog interesa i obveze pružanja javne usluge moraju unaprijed biti jasno definirane. U skladu s njezinom točkom 51., da bi se primjenjivao članak 106. stavka 2. Ugovora pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora biti povjereno jednom poduzetniku ili više njih. Država stoga mora predmetnom poduzetniku povjeriti posebnu zadaću. Prvim kriterijem iz predmeta Altmark zahtijeva se da poduzetnik ispunjuje obveze pružanja javne usluge. U skladu s tim, za postupanje u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark nužno je povjeravanje javne usluge kojim se definiraju obveze pružatelja usluge od općega gospodarskog interesa i javnog tijela koje povjerava predmetnu uslugu od općega gospodarskog interesa. U skladu s točkom 52. zadaća obavljanja javne usluge mora se povjeriti s pomoću jednog akta ili više njih u kojima se barem moraju utvrditi obveze pružanja javne usluge, poduzetnik i, prema potrebi, obuhvaćeno državno područje te priroda svih isključivih ili posebnih prava koja poduzetniku dodjeljuje predmetno tijelo. |
| --- | --- |

(89)

Osim toga, u Komunikaciji Komisije iz 2011. o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (29) pojašnjava se da usluga od općega gospodarskog interesa i obveze pružanja javne usluge moraju unaprijed biti jasno definirane. U skladu s njezinom točkom 51., da bi se primjenjivao članak 106. stavka 2. Ugovora pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora biti povjereno jednom poduzetniku ili više njih. Država stoga mora predmetnom poduzetniku povjeriti posebnu zadaću. Prvim kriterijem iz predmeta Altmark zahtijeva se da poduzetnik ispunjuje obveze pružanja javne usluge. U skladu s tim, za postupanje u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark nužno je povjeravanje javne usluge kojim se definiraju obveze pružatelja usluge od općega gospodarskog interesa i javnog tijela koje povjerava predmetnu uslugu od općega gospodarskog interesa. U skladu s točkom 52. zadaća obavljanja javne usluge mora se povjeriti s pomoću jednog akta ili više njih u kojima se barem moraju utvrditi obveze pružanja javne usluge, poduzetnik i, prema potrebi, obuhvaćeno državno područje te priroda svih isključivih ili posebnih prava koja poduzetniku dodjeljuje predmetno tijelo.

29

| (90) | U ovom slučaju Rumunjska tvrdi da sredstva javnog financiranja dodijeljena predmetnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. čine naknadu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa. Rumunjska tvrdi da su Odlukom Vlade 398/1997 na jasan i transparentan način utvrđene obveze pružanja javne usluge, parametri za izračun naknade i mehanizmi za izbjegavanje prekomjerne naknade. |
| --- | --- |

(90)

U ovom slučaju Rumunjska tvrdi da sredstva javnog financiranja dodijeljena predmetnim zračnim lukama u razdoblju 2007. – 2009. čine naknadu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa. Rumunjska tvrdi da su Odlukom Vlade 398/1997 na jasan i transparentan način utvrđene obveze pružanja javne usluge, parametri za izračun naknade i mehanizmi za izbjegavanje prekomjerne naknade.

| (91) | Međutim, dok je u Odluci Vlade 398/1997 utvrđeno da će se operativni i kapitalni troškovi zračnih luka koje su u njoj navedene pokriti vlastitim sredstvima uz dopunu javnog financiranja te su navedene djelatnosti koje obavljaju upravitelji zračnih luka u svim predmetnim zračnim lukama (tj. nisu navedene posebno za svaku zračnu luku), njome nisu uvedene jasne obveze pružanja javne usluge nijednom upravitelju zračne luke. |
| --- | --- |

(91)

Međutim, dok je u Odluci Vlade 398/1997 utvrđeno da će se operativni i kapitalni troškovi zračnih luka koje su u njoj navedene pokriti vlastitim sredstvima uz dopunu javnog financiranja te su navedene djelatnosti koje obavljaju upravitelji zračnih luka u svim predmetnim zračnim lukama (tj. nisu navedene posebno za svaku zračnu luku), njome nisu uvedene jasne obveze pružanja javne usluge nijednom upravitelju zračne luke.

| (92) | U pogledu zračne luke Constanța, iako je Odlukom Vlade 523/1998 utvrđeno koji se troškovi dopunjuju javnim financiranjem ili se u potpunosti pokrivaju javnim financiranjem te su navedene djelatnosti koje obavlja upravitelj zračne luke, njome nisu uvedene jasne obveze pružanja javne usluge nijednom upravitelju zračne luke. |
| --- | --- |

(92)

U pogledu zračne luke Constanța, iako je Odlukom Vlade 523/1998 utvrđeno koji se troškovi dopunjuju javnim financiranjem ili se u potpunosti pokrivaju javnim financiranjem te su navedene djelatnosti koje obavlja upravitelj zračne luke, njome nisu uvedene jasne obveze pružanja javne usluge nijednom upravitelju zračne luke.

| (93) | Tvrdnja Rumunjske da će usluge zračne luke biti ključne za gospodarski razvoj pojedine regije ili da su namijenjene ispunjenju strateškog cilja u pogledu sigurnosti nije dovoljna da bi se smatralo da je korisnicima pravilno povjerena usluga od općega gospodarskog interesa u okviru obveze pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(93)

Tvrdnja Rumunjske da će usluge zračne luke biti ključne za gospodarski razvoj pojedine regije ili da su namijenjene ispunjenju strateškog cilja u pogledu sigurnosti nije dovoljna da bi se smatralo da je korisnicima pravilno povjerena usluga od općega gospodarskog interesa u okviru obveze pružanja javne usluge.

| (94) | Pitanje mogu li se predmetne zračne luke smatrati stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa Komisija ostavlja otvorenim jer ocjena u tom pogledu nije nužna s obzirom na to da, kako je prethodno objašnjeno, obveze pružanja javne usluge nisu jasno definirane u aktu o povjeravanju. Komisija stoga u tom pogledu ne mora zauzeti stajalište. |
| --- | --- |

(94)

Pitanje mogu li se predmetne zračne luke smatrati stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa Komisija ostavlja otvorenim jer ocjena u tom pogledu nije nužna s obzirom na to da, kako je prethodno objašnjeno, obveze pružanja javne usluge nisu jasno definirane u aktu o povjeravanju. Komisija stoga u tom pogledu ne mora zauzeti stajalište.

| (95) | Stoga predmetne mjere nisu u skladu s kriterijem Altmark 1. |
| --- | --- |

(95)

Stoga predmetne mjere nisu u skladu s kriterijem Altmark 1.

7.1.4.2.   Altmark 4

Altmark 4

| (96) | Četvrtim kriterijem u predmetu Altmark predviđeno je da naknada mora biti ograničena na najmanji iznos potreban kako je se ne bi smatralo potporom. Taj je kriterij ispunjen ako je primatelj naknade odabran na temelju natječajnog postupka kojim bi se omogućio izbor ponuditelja koji bi mogao traženu uslugu od općega gospodarskog interesa pružiti po najmanjem trošku za zajednicu, ili, u suprotnom, ako je naknada izračunana upućivanjem na troškove učinkovitog poduzetnika. |
| --- | --- |

(96)

Četvrtim kriterijem u predmetu Altmark predviđeno je da naknada mora biti ograničena na najmanji iznos potreban kako je se ne bi smatralo potporom. Taj je kriterij ispunjen ako je primatelj naknade odabran na temelju natječajnog postupka kojim bi se omogućio izbor ponuditelja koji bi mogao traženu uslugu od općega gospodarskog interesa pružiti po najmanjem trošku za zajednicu, ili, u suprotnom, ako je naknada izračunana upućivanjem na troškove učinkovitog poduzetnika.

| (97) | U tom slučaju korisnici nisu odabrani na temelju natječajnog postupka. Osim toga, nema dokaza o tome da je razina naknade određena na temelju analize troškova koje bi tipičan poduzetnik, kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za ispunjivanje potrebnih zahtjeva javne usluge, imao pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (nije točno utvrđeno – vidjeti uvodne izjave 86. – 95.). Komisija stoga smatra da se ne može zaključiti da je predmetno javno financiranje određeno na temelju troškova učinkovitog poduzetnika. |
| --- | --- |

(97)

U tom slučaju korisnici nisu odabrani na temelju natječajnog postupka. Osim toga, nema dokaza o tome da je razina naknade određena na temelju analize troškova koje bi tipičan poduzetnik, kojim se dobro upravlja i koji ima odgovarajuća sredstva za ispunjivanje potrebnih zahtjeva javne usluge, imao pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza (nije točno utvrđeno – vidjeti uvodne izjave 86. – 95.). Komisija stoga smatra da se ne može zaključiti da je predmetno javno financiranje određeno na temelju troškova učinkovitog poduzetnika.

| (98) | Dakle mjere koje su predmet istražnog postupka nisu u skladu s kriterijem Altmark 4. |
| --- | --- |

(98)

Dakle mjere koje su predmet istražnog postupka nisu u skladu s kriterijem Altmark 4.

7.1.4.3.   Zaključak – postojanje selektivne gospodarske prednosti

Zaključak – postojanje selektivne gospodarske prednosti

| (99) | Budući da nisu ispunjeni uvjeti Altmark 1 i 4, Komisija zaključuje da četiri uvjeta koja je Sud utvrdio u predmetu Altmark nisu kumulativno ispunjena u ovom slučaju. Budući da mjere koje se ocjenjuju nisu u skladu ni s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 82., njima je nastala gospodarska prednost za upravitelje zračnih luka. |
| --- | --- |

(99)

Budući da nisu ispunjeni uvjeti Altmark 1 i 4, Komisija zaključuje da četiri uvjeta koja je Sud utvrdio u predmetu Altmark nisu kumulativno ispunjena u ovom slučaju. Budući da mjere koje se ocjenjuju nisu u skladu ni s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 82., njima je nastala gospodarska prednost za upravitelje zračnih luka.

| (100) | Nadalje, ta je gospodarska prednost selektivna jer je usmjerena na određene poduzetnike koji pripadaju određenom gospodarskom sektoru, a to je sektor zračnih luka. |
| --- | --- |

(100)

Nadalje, ta je gospodarska prednost selektivna jer je usmjerena na određene poduzetnike koji pripadaju određenom gospodarskom sektoru, a to je sektor zračnih luka.

7.1.5.   
  Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

| (101) | Tržišno natjecanje među zračnim lukama može se ocijeniti s obzirom na kriterije odabira zračnih prijevoznika te, posebno, usporedbom čimbenika poput vrsta usluga zračnih luka koje se pružaju i obuhvaćenih klijenata, stanovništva ili gospodarske djelatnosti, zagušenja, mogućnosti cestovnog pristupa, kao i razine pristojbi i ukupnih komercijalnih uvjeta za upotrebu infrastrukture i usluga zračne luke (vidjeti točku 43. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.). |
| --- | --- |

(101)

Tržišno natjecanje među zračnim lukama može se ocijeniti s obzirom na kriterije odabira zračnih prijevoznika te, posebno, usporedbom čimbenika poput vrsta usluga zračnih luka koje se pružaju i obuhvaćenih klijenata, stanovništva ili gospodarske djelatnosti, zagušenja, mogućnosti cestovnog pristupa, kao i razine pristojbi i ukupnih komercijalnih uvjeta za upotrebu infrastrukture i usluga zračne luke (vidjeti točku 43. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

| (102) | Osim toga, upravitelji zračnih luka u međusobnom su tržišnom natjecanju za upravljanje infrastrukturom zračne luke, među ostalim u lokalnim i regionalnim zračnim lukama. Stoga bi se javnim financiranjem zračne luke moglo narušiti tržišno natjecanje na tržištima za upravljanje infrastrukturom zračne luke. Osim toga, javnim financiranjem zračnih luka može se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu na tržištima zračnog prijevoza diljem Unije. Konačno, javnim financiranjem zračnih luka moglo bi utjecati i na intermodalno tržišno natjecanje (vidjeti točku 44. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.). |
| --- | --- |

(102)

Osim toga, upravitelji zračnih luka u međusobnom su tržišnom natjecanju za upravljanje infrastrukturom zračne luke, među ostalim u lokalnim i regionalnim zračnim lukama. Stoga bi se javnim financiranjem zračne luke moglo narušiti tržišno natjecanje na tržištima za upravljanje infrastrukturom zračne luke. Osim toga, javnim financiranjem zračnih luka može se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu na tržištima zračnog prijevoza diljem Unije. Konačno, javnim financiranjem zračnih luka moglo bi utjecati i na intermodalno tržišno natjecanje (vidjeti točku 44. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

| (103) | Stoga se mjerama koje se ocjenjuju narušavalo ili barem prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(103)

Stoga se mjerama koje se ocjenjuju narušavalo ili barem prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecalo na trgovinu među državama članicama.

7.1.6.   
  Zaključak o postojanju državne potpore

Zaključak o postojanju državne potpore

| (104) | Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da mjere koje se ocjenjuju čine državnu potporu tim zračnim lukama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(104)

Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da mjere koje se ocjenjuju čine državnu potporu tim zračnim lukama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.2.   VRSTA POTPORE: POSTOJEĆA ILI NOVA POTPORA?

VRSTA POTPORE: POSTOJEĆA ILI NOVA POTPORA?

| (105) | Ocjena provedena u odjeljku 3.2.2. odluke o pokretanju postupka pod naslovom „Vrsta potpore: postojeća ili nova potpora” (točke 93. do 95.) u pogledu toga bi li potporu trebalo smatrati postojećom ili novom potporom na temelju odredaba Priloga V. Aktu o uvjetima pristupanja Republike Bugarske i Rumunjske. Stoga se mjere na smatraju postojećom potporom. |
| --- | --- |

(105)

Ocjena provedena u odjeljku 3.2.2. odluke o pokretanju postupka pod naslovom „Vrsta potpore: postojeća ili nova potpora” (točke 93. do 95.) u pogledu toga bi li potporu trebalo smatrati postojećom ili novom potporom na temelju odredaba Priloga V. Aktu o uvjetima pristupanja Republike Bugarske i Rumunjske. Stoga se mjere na smatraju postojećom potporom.

7.3.   ZAKONITOST POTPORE

ZAKONITOST POTPORE

| (106) | Mjere koje su predmet istražnog postupka stupile su na snagu prije službenog odobrenja Komisije. Stoga one čine nezakonitu potporu, osim ako ispunjuju mjerodavne uvjete akta Unije kojim se predviđa skupno izuzeće od obveze obavješćivanja iz članka 108. UFEU-a. za određene kategorije potpore. U tom je slučaju jedini mogući akt kojim se potencijalno moglo predvidjeti takvo izuzeće Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. |
| --- | --- |

(106)

Mjere koje su predmet istražnog postupka stupile su na snagu prije službenog odobrenja Komisije. Stoga one čine nezakonitu potporu, osim ako ispunjuju mjerodavne uvjete akta Unije kojim se predviđa skupno izuzeće od obveze obavješćivanja iz članka 108. UFEU-a. za određene kategorije potpore. U tom je slučaju jedini mogući akt kojim se potencijalno moglo predvidjeti takvo izuzeće Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.

| (107) | Tijekom istražnog postupka Rumunjska je navela da bi potpora dodijeljena za 13 predmetnih zračnih luka bila u skladu s uvjetima navedenima u Odluci o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., koja je bila na snazi kad su dodijeljene predmetne mjere. |
| --- | --- |

(107)

Tijekom istražnog postupka Rumunjska je navela da bi potpora dodijeljena za 13 predmetnih zračnih luka bila u skladu s uvjetima navedenima u Odluci o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., koja je bila na snazi kad su dodijeljene predmetne mjere.

| (108) | Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala se na sljedeće zračne luke:






  (a) | zračne luke u kojima godišnji promet ne premašuje 1 000 000 putnika; |
| --- | --- | --- |

(108)

Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala se na sljedeće zračne luke:

(a)

zračne luke u kojima godišnji promet ne premašuje 1 000 000 putnika;

| (b) | zračne luke s godišnjim prometom prije oporezivanja manjim od 100 milijuna EUR tijekom dviju financijskih godina prije dodjele usluge od općega gospodarskog interesa, koje primaju godišnju naknadu manju od 30 milijuna EUR (30). |
| --- | --- |

(b)

zračne luke s godišnjim prometom prije oporezivanja manjim od 100 milijuna EUR tijekom dviju financijskih godina prije dodjele usluge od općega gospodarskog interesa, koje primaju godišnju naknadu manju od 30 milijuna EUR (30).

30

| (109) | Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala se samo na potporu u obliku naknade za javne usluge za stvarne usluge od općega gospodarskog interesa. Kako bi ostvarila korist od tog izuzeća, naknada za javnu uslugu pružanja usluge od općega gospodarskog interesa mora ispunjivati i detaljne uvjete utvrđene člancima 4., 5. i 6. Odluke. (31) |
| --- | --- |

(109)

Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. primjenjivala se samo na potporu u obliku naknade za javne usluge za stvarne usluge od općega gospodarskog interesa. Kako bi ostvarila korist od tog izuzeća, naknada za javnu uslugu pružanja usluge od općega gospodarskog interesa mora ispunjivati i detaljne uvjete utvrđene člancima 4., 5. i 6. Odluke. (31)

31

| (110) | Člankom 4. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. zahtijeva se da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzetniku povjeri na temelju jednog službenog akta ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuju priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za obračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Člankom 5. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. utvrđeno je da iznos mora biti ograničen na ono što je nužno za pokrivanje troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit. Konačno, člankom 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. od država članica zahtijeva se da provode redovne kontrole kako bi osigurale da se poduzećima ne dodjeljuje naknada koja premašuje iznos utvrđen u skladu s člankom 5. |
| --- | --- |

(110)

Člankom 4. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. zahtijeva se da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzetniku povjeri na temelju jednog službenog akta ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuju priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za obračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Člankom 5. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. utvrđeno je da iznos mora biti ograničen na ono što je nužno za pokrivanje troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit. Konačno, člankom 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. od država članica zahtijeva se da provode redovne kontrole kako bi osigurale da se poduzećima ne dodjeljuje naknada koja premašuje iznos utvrđen u skladu s člankom 5.

| (111) | Kako je navedeno u odjeljku 7.1.4.1., Rumunjska nije dokazala da su upraviteljima zračnih luka povjerene jasno definirane obveze pružanja javne usluge navodnim aktima o povjeravanju na koje se oslonila, odnosno Odlukom Vlade 398/1997 i Odlukom Vlade 523/1998. Stoga zahtjevi iz članka 4. nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(111)

Kako je navedeno u odjeljku 7.1.4.1., Rumunjska nije dokazala da su upraviteljima zračnih luka povjerene jasno definirane obveze pružanja javne usluge navodnim aktima o povjeravanju na koje se oslonila, odnosno Odlukom Vlade 398/1997 i Odlukom Vlade 523/1998. Stoga zahtjevi iz članka 4. nisu ispunjeni.

| (112) | Zbog toga se potpora za 11 upravitelja zračnih luka ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ni izuzeti iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. |
| --- | --- |

(112)

Zbog toga se potpora za 11 upravitelja zračnih luka ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ni izuzeti iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.

| (113) | U skladu s člankom 10. Odluke Komisije 2012/21/EU (32) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011.”), svaka potpora koja je stupila na snagu prije stupanja na snagu Odluke, a nije bila usklađena s unutarnjim tržištem niti je bila izuzeta od obveze prijave u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., no ispunjuje uvjete utvrđene Odlukom, smatrat će se usklađenom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prethodne prijave. Zbog razloga sličnih onima iz odjeljka 7.1.4.1. potporom se ne ispunjuju uvjeti utvrđeni u člancima 4., 5. i 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011., koji su uvelike slični člancima 4., 5. i 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. Stoga se potpora ne može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ni izuzeti iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(113)

U skladu s člankom 10. Odluke Komisije 2012/21/EU (32) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011.”), svaka potpora koja je stupila na snagu prije stupanja na snagu Odluke, a nije bila usklađena s unutarnjim tržištem niti je bila izuzeta od obveze prijave u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005., no ispunjuje uvjete utvrđene Odlukom, smatrat će se usklađenom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prethodne prijave. Zbog razloga sličnih onima iz odjeljka 7.1.4.1. potporom se ne ispunjuju uvjeti utvrđeni u člancima 4., 5. i 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011., koji su uvelike slični člancima 4., 5. i 6. Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. Stoga se potpora ne može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ni izuzeti iz zahtjeva za prijavu na temelju Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011.

32

| (114) | Predmetne mjere stoga čine nezakonitu državnu potporu. |
| --- | --- |

(114)

Predmetne mjere stoga čine nezakonitu državnu potporu.

7.4.   SPOJIVOST POTPORE

SPOJIVOST POTPORE

| (115) | Zbog prethodno navedenih razloga potpora se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. i Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011. Stoga će Komisija ocijeniti spojivost predmetnih mjera na temelju kriterija utvrđenih u Okviru za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., odnosno u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., koje se čine kao jedini mogući pravni temelji u okviru kojih bi se te mjere mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(115)

Zbog prethodno navedenih razloga potpora se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. i Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011. Stoga će Komisija ocijeniti spojivost predmetnih mjera na temelju kriterija utvrđenih u Okviru za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., odnosno u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., koje se čine kao jedini mogući pravni temelji u okviru kojih bi se te mjere mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

7.4.1.   
  Spojivost na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

Spojivost na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

| (116) | Člankom 106. stavkom 2. ugovora utvrđeno je da „[p]oduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod, podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, a osobito pravilima o tržišnom natjecanju, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.” |
| --- | --- |

(116)

Člankom 106. stavkom 2. ugovora utvrđeno je da „[p]oduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod, podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, a osobito pravilima o tržišnom natjecanju, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.”

de iure

de facto

| (117) | Tim je člankom predviđeno odstupanje od zabrane državne potpore iz članka 107. Ugovora u mjeri u kojoj je potpora nužna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa prema prihvatljivim ekonomskim uvjetima. Na temelju članka 106. stavka 3. Ugovora zadatak je Komisije osigurati primjenu tog članka, među ostalim utvrđivanjem u kojim su uvjetima kriteriji nužnosti i proporcionalnosti ispunjeni. |
| --- | --- |

(117)

Tim je člankom predviđeno odstupanje od zabrane državne potpore iz članka 107. Ugovora u mjeri u kojoj je potpora nužna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa prema prihvatljivim ekonomskim uvjetima. Na temelju članka 106. stavka 3. Ugovora zadatak je Komisije osigurati primjenu tog članka, među ostalim utvrđivanjem u kojim su uvjetima kriteriji nužnosti i proporcionalnosti ispunjeni.

| (118) | Prije 31. siječnja 2012. Okvir Zajednice za državnu potporu u obliku naknade za javne usluge (dalje u tekstu: „Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) (33) i Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. činili su politiku Komisije u pogledu primjene odstupanja iz članka 106. stavka 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(118)

Prije 31. siječnja 2012. Okvir Zajednice za državnu potporu u obliku naknade za javne usluge (dalje u tekstu: „Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) (33) i Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. činili su politiku Komisije u pogledu primjene odstupanja iz članka 106. stavka 2. Ugovora.

33

| (119) | Novi paket o uslugama od općega gospodarskog interesa, koji je uključivao Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (2011.) (dalje u tekstu: „Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.”) (34) i Odluku o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011., stupio je na snagu 31. siječnja 2012. |
| --- | --- |

(119)

Novi paket o uslugama od općega gospodarskog interesa, koji je uključivao Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (2011.) (dalje u tekstu: „Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.”) (34) i Odluku o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011., stupio je na snagu 31. siječnja 2012.

34

| (120) | U skladu s točkom 69. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. „Komisija će primjenjivati načela utvrđena u ovoj Komunikaciji na nezakonite potpore o kojima odluku donese nakon 31. siječnja 2012., čak i ako je potpora dodijeljena prije tog datuma”. |
| --- | --- |

(120)

U skladu s točkom 69. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. „Komisija će primjenjivati načela utvrđena u ovoj Komunikaciji na nezakonite potpore o kojima odluku donese nakon 31. siječnja 2012., čak i ako je potpora dodijeljena prije tog datuma”.

| (121) | Točkom 16. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. utvrđeni su zahtjevi kako bi se usluga od općega gospodarskog interesa mogla smatrati valjano povjerenom. Posebno se njegovom točkom 16. podtočkom (a) utvrđuje da se u aktu o povjeravanju moraju navesti sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge. Stoga se zbog istih razloga koji su već navedeni u prethodnim odjeljcima 7.1.4.1. i 7.3. u ovom predmetu potpora ne može smatrati spojivom u skladu s Okvirom za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(121)

Točkom 16. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. utvrđeni su zahtjevi kako bi se usluga od općega gospodarskog interesa mogla smatrati valjano povjerenom. Posebno se njegovom točkom 16. podtočkom (a) utvrđuje da se u aktu o povjeravanju moraju navesti sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge. Stoga se zbog istih razloga koji su već navedeni u prethodnim odjeljcima 7.1.4.1. i 7.3. u ovom predmetu potpora ne može smatrati spojivom u skladu s Okvirom za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

| (122) | Komisija stoga smatra da se predmetna mjera potpore ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora. |
| --- | --- |

(122)

Komisija stoga smatra da se predmetna mjera potpore ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora.

7.4.2.   
  Spojivost na temelju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

Spojivost na temelju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

| (123) | Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene zračnim lukama prije 4. travnja 2014. (35). Uvjeti spojivosti utvrđeni u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. za operativne potpore zračnim lukama razlikuju se ovisno o tome je li potpora dodijeljena prije ili nakon 4. travnja 2014., datuma stupanja Smjernica na snagu (36). |
| --- | --- |

(123)

Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene zračnim lukama prije 4. travnja 2014. (35). Uvjeti spojivosti utvrđeni u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. za operativne potpore zračnim lukama razlikuju se ovisno o tome je li potpora dodijeljena prije ili nakon 4. travnja 2014., datuma stupanja Smjernica na snagu (36).

35

36

| (124) | Operativne potpore dodijeljene prije stupanja na snagu Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., odnosno prije 4. travnja 2014., mogu se proglasiti spojivima ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: taj je uvjet ispunjen ako se, među ostalim, potporom povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija ili olakšava regionalni razvoj (37); |
| --- | --- | --- |

(124)

Operativne potpore dodijeljene prije stupanja na snagu Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., odnosno prije 4. travnja 2014., mogu se proglasiti spojivima ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: taj je uvjet ispunjen ako se, među ostalim, potporom povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija ili olakšava regionalni razvoj (37);

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

37

| (b) | prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike: države članice moraju pokazati da je državna potpora odgovarajući instrument za postizanje željenog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom (38); |
| --- | --- |

(b)

prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike: države članice moraju pokazati da je državna potpora odgovarajući instrument za postizanje željenog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom (38);

prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike:

38

| (c) | potreba za intervencijom države: potpora bi trebala biti usmjerena na situacije u kojima može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti (39); |
| --- | --- |

(c)

potreba za intervencijom države: potpora bi trebala biti usmjerena na situacije u kojima može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti (39);

potreba za intervencijom države

39

| (d) | postojanje učinka poticaja: taj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi, u izostanku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (40); |
| --- | --- |

(d)

postojanje učinka poticaja: taj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi, u izostanku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (40);

postojanje učinka poticaja

40

| (e) | razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na najmanji potrebni iznos): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava (41); |
| --- | --- |

(e)

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na najmanji potrebni iznos): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava (41);

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na najmanji potrebni iznos)

41

| (f) | izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (42). |
| --- | --- |

(f)

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (42).

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

42

7.4.2.1.   Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (125) | Cilj je mjera operativne potpore dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama bio omogućiti da zračne luke imaju dovoljno kapitala kako bi nastavile održivo poslovati. Rumunjska navodi da regionalne zračne luke imaju ključnu ulogu u promicanju pristupačnosti prihvatnih područja, a predmetnim financiranjem povećavaju se zaštita, sigurnost i učinkovitost zračnih luka te se istodobno pridonosi ostvarivanju širih regionalnih razvojnih ciljeva. Osim toga, najpogodniji je način prijevoza u te regije i iz njih putovanje zrakom, uz cestovne/željezničke usluge koje u Rumunjskoj zbog lošeg stanja infrastrukture uključuju znatno dulja putovanja. |
| --- | --- |

(125)

Cilj je mjera operativne potpore dodijeljenih rumunjskim regionalnim zračnim lukama bio omogućiti da zračne luke imaju dovoljno kapitala kako bi nastavile održivo poslovati. Rumunjska navodi da regionalne zračne luke imaju ključnu ulogu u promicanju pristupačnosti prihvatnih područja, a predmetnim financiranjem povećavaju se zaštita, sigurnost i učinkovitost zračnih luka te se istodobno pridonosi ostvarivanju širih regionalnih razvojnih ciljeva. Osim toga, najpogodniji je način prijevoza u te regije i iz njih putovanje zrakom, uz cestovne/željezničke usluge koje u Rumunjskoj zbog lošeg stanja infrastrukture uključuju znatno dulja putovanja.

| (126) | Neovisno o tome, Komisija napominje da bi se, s obzirom na veliku blizinu nekih od zračnih luka u istražnom postupku, mogućim dupliciranjem infrastrukture zračnih luka mogao otežati pronalazak financijskih sredstava za zračne luke koje ispunjuju jasno definiran cilj od zajedničkog interesa. Stoga Komisija mora ocijeniti da se financiranjem tih zračnih luka ne dovodi do dupliciranja infrastrukture zračnih luka u istom prihvatnom području. |
| --- | --- |

(126)

Neovisno o tome, Komisija napominje da bi se, s obzirom na veliku blizinu nekih od zračnih luka u istražnom postupku, mogućim dupliciranjem infrastrukture zračnih luka mogao otežati pronalazak financijskih sredstava za zračne luke koje ispunjuju jasno definiran cilj od zajedničkog interesa. Stoga Komisija mora ocijeniti da se financiranjem tih zračnih luka ne dovodi do dupliciranja infrastrukture zračnih luka u istom prihvatnom području.

| (127) | U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. „prihvatno područje zračne luke” definirano je kao zemljopisna granica tržišta koja se obično postavlja na otprilike 100 kilometara ili 60 minuta putovanja automobilom, autobusom, vlakom ili vlakom velikih brzina. Definicijom prihvatnog područja određene zračne luke treba uzeti u obzir specifičnosti svake zračne luke. Veličina i oblik prihvatnog područja ovise o različitim značajkama zračne luke, uključujući poslovni model, lokaciju i odredišta s kojima je povezana. |
| --- | --- |

(127)

U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. „prihvatno područje zračne luke” definirano je kao zemljopisna granica tržišta koja se obično postavlja na otprilike 100 kilometara ili 60 minuta putovanja automobilom, autobusom, vlakom ili vlakom velikih brzina. Definicijom prihvatnog područja određene zračne luke treba uzeti u obzir specifičnosti svake zračne luke. Veličina i oblik prihvatnog područja ovise o različitim značajkama zračne luke, uključujući poslovni model, lokaciju i odredišta s kojima je povezana.

| (128) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., jedine zračne luke koje su predmet ove ocjene jer uz njih u prihvatnom području od 100 km ili 60 minuta putovanja cestom, vlakom ili vlakom velikih brzina, kako je utvrđeno u točki 25. podtočki (l) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., postoji još jedna zračna luka jesu Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea. Za sve ostale zračne luke Komisija smatra da je potpora pridonijela održavanju rada infrastrukture potrebne za mobilnost građana i pristupačnost regija u kojima se nalaze zračne luke, posebno s obzirom na lošu kvalitetu cestovne i željezničke infrastrukture. Stoga se za te zračne luke potporom pridonijelo ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa za Uniju. Za preostale zračne luke Komisija napominje sljedeće: |
| --- | --- |

(128)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., jedine zračne luke koje su predmet ove ocjene jer uz njih u prihvatnom području od 100 km ili 60 minuta putovanja cestom, vlakom ili vlakom velikih brzina, kako je utvrđeno u točki 25. podtočki (l) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., postoji još jedna zračna luka jesu Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea. Za sve ostale zračne luke Komisija smatra da je potpora pridonijela održavanju rada infrastrukture potrebne za mobilnost građana i pristupačnost regija u kojima se nalaze zračne luke, posebno s obzirom na lošu kvalitetu cestovne i željezničke infrastrukture. Stoga se za te zračne luke potporom pridonijelo ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa za Uniju. Za preostale zračne luke Komisija napominje sljedeće:

Zračna luka Arad

Zračna luka Arad

| (129) | Zračna luka Arad udaljena je samo 50 km od Temišvara, što podrazumijeva putovanje cestom u trajanju od 40 minuta. |
| --- | --- |

(129)

Zračna luka Arad udaljena je samo 50 km od Temišvara, što podrazumijeva putovanje cestom u trajanju od 40 minuta.

| (130) | Zračne luke Temišvar i Arad imale su različite poslovne modele u razdoblju 2007. – 2009. Temišvar je bio etablirana zračna luka koja je slijedila znatno drukčiji poslovni model od zračne luke Arad. Zračna luka Temišvar nudila je brojne redovne letove regionalnih i međunarodnih tradicionalnih zračnih prijevoznika koji su povezivali Temišvar s nizom rumunjskih i europskih gradova (43), dok se, kako je navedeno u uvodnim izjavama 28. i 31., poslovni model zračne luke Arad temeljio na niskotarifnom prometu. Te su dvije zračne luke nastavile poslovati s različitim poslovnim modelima i od 2009. nadalje, pri čemu se niskotarifni promet u zračnoj luci Arad drastično smanjio, a zatim i nestao (zračna je luka 2015. zabilježila samo 8 632 putnika, a, u skladu s javno dostupnim informacijama, 2016. nije imala komercijalnog putničkog prometa), a zračna luka Temišvar usmjerila se na niskotarifni promet. Činjenica da su poslovni modeli zračnih luka Temišvar i Arad bili različiti tijekom razdoblja za koje se provodi ocjena i kasnije upućuje na to da te dvije zračne luke nisu potpuno zamjenjive. |
| --- | --- |

(130)

Zračne luke Temišvar i Arad imale su različite poslovne modele u razdoblju 2007. – 2009. Temišvar je bio etablirana zračna luka koja je slijedila znatno drukčiji poslovni model od zračne luke Arad. Zračna luka Temišvar nudila je brojne redovne letove regionalnih i međunarodnih tradicionalnih zračnih prijevoznika koji su povezivali Temišvar s nizom rumunjskih i europskih gradova (43), dok se, kako je navedeno u uvodnim izjavama 28. i 31., poslovni model zračne luke Arad temeljio na niskotarifnom prometu. Te su dvije zračne luke nastavile poslovati s različitim poslovnim modelima i od 2009. nadalje, pri čemu se niskotarifni promet u zračnoj luci Arad drastično smanjio, a zatim i nestao (zračna je luka 2015. zabilježila samo 8 632 putnika, a, u skladu s javno dostupnim informacijama, 2016. nije imala komercijalnog putničkog prometa), a zračna luka Temišvar usmjerila se na niskotarifni promet. Činjenica da su poslovni modeli zračnih luka Temišvar i Arad bili različiti tijekom razdoblja za koje se provodi ocjena i kasnije upućuje na to da te dvije zračne luke nisu potpuno zamjenjive.

43

| (131) | U skladu s točkom 85. Smjernica za zračni prijevoz dupliciranjem neprofitabilnih zračnih luka ili izgradnjom dodatnih neiskorištenih kapaciteta ne pridonosi se ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. U tom pogledu Komisija napominje da je zračna luka Temišvar bila profitabilna tijekom razdoblja za koje se provodi ocjena. Osim toga, zračna luka Temišvar provela je ulaganja u različite terminale u razdoblju 2007. – 2010. kako bi proširila svoj kapacitet i uzela u obzir povećan zračni promet (npr. proširenje i modernizacija terminala za međunarodne letove 2007., proširenje odlaznog terminala za domaće letove u razdoblju 2008. – 2010.). Stoga je zračna luka Temišvar, koja je već bila znatno veća, morala ulagati u svoj rast te nije vjerojatno da bi bez potpore zračnoj luci Arad zračna luka Temišvar mogla apsorbirati promet zračne luke Arad bez daljnjih ulaganja. To je još jedna naznaka za nepotpunu razinu zamjenjivosti između tih zračnih luka. |
| --- | --- |

(131)

U skladu s točkom 85. Smjernica za zračni prijevoz dupliciranjem neprofitabilnih zračnih luka ili izgradnjom dodatnih neiskorištenih kapaciteta ne pridonosi se ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. U tom pogledu Komisija napominje da je zračna luka Temišvar bila profitabilna tijekom razdoblja za koje se provodi ocjena. Osim toga, zračna luka Temišvar provela je ulaganja u različite terminale u razdoblju 2007. – 2010. kako bi proširila svoj kapacitet i uzela u obzir povećan zračni promet (npr. proširenje i modernizacija terminala za međunarodne letove 2007., proširenje odlaznog terminala za domaće letove u razdoblju 2008. – 2010.). Stoga je zračna luka Temišvar, koja je već bila znatno veća, morala ulagati u svoj rast te nije vjerojatno da bi bez potpore zračnoj luci Arad zračna luka Temišvar mogla apsorbirati promet zračne luke Arad bez daljnjih ulaganja. To je još jedna naznaka za nepotpunu razinu zamjenjivosti između tih zračnih luka.

| (132) | S obzirom na argumente navedene u uvodnim izjavama 130. i 131. Komisija smatra da, iako se zračna luka Arad nalazi u istom prihvatnom području kao zračna luka Temišvar, nema dupliciranja između tih dviju zračnih luka. |
| --- | --- |

(132)

S obzirom na argumente navedene u uvodnim izjavama 130. i 131. Komisija smatra da, iako se zračna luka Arad nalazi u istom prihvatnom području kao zračna luka Temišvar, nema dupliciranja između tih dviju zračnih luka.

| (133) | Na temelju prethodno navedenog Komisija može zaključiti da se potporom zračnoj luci Arad pridonijelo mobilnosti građana i pristupačnosti regije u kojoj se ona nalazi te se stoga pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(133)

Na temelju prethodno navedenog Komisija može zaključiti da se potporom zračnoj luci Arad pridonijelo mobilnosti građana i pristupačnosti regije u kojoj se ona nalazi te se stoga pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa.

Zračne luke Baia Mare i Satu Mare

Zračne luke Baia Mare i Satu Mare

| (134) | Zračne luke Baia Mare i Satu Mare međusobno su udaljene 76 km i obje su uglavnom nudile redovne letove rumunjskog nacionalnog prijevoznika TAROM prema Bukureštu. Na temelju javno dostupnih informacija u zračnoj luci Baia Mare tijekom razdoblja 2007. – 2009. TAROM je nudio nekoliko tjednih letova prema Bukureštu, dok je prijevoznik Austrian Airlines nudio jedno odredište (Beč) u razdoblju od travnja 2008. do veljače 2009., a Blueair je nudio letove prema trima europskim odredištima samo tijekom nekoliko mjeseci (od listopada do prosinca 2009.). Osim toga, TAROM je nudio nekoliko letova tjedno iz zračne luke Satu Mare prema Bukureštu. Međutim, s obzirom na loše stanje cestovne infrastrukture u tom području putovanje između tih dviju zračnih luka traje jedan sat i 10 minuta cestom, što premašuje kriterij trajanja putovanja od 60 minuta koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni promet iz 2014. |
| --- | --- |

(134)

Zračne luke Baia Mare i Satu Mare međusobno su udaljene 76 km i obje su uglavnom nudile redovne letove rumunjskog nacionalnog prijevoznika TAROM prema Bukureštu. Na temelju javno dostupnih informacija u zračnoj luci Baia Mare tijekom razdoblja 2007. – 2009. TAROM je nudio nekoliko tjednih letova prema Bukureštu, dok je prijevoznik Austrian Airlines nudio jedno odredište (Beč) u razdoblju od travnja 2008. do veljače 2009., a Blueair je nudio letove prema trima europskim odredištima samo tijekom nekoliko mjeseci (od listopada do prosinca 2009.). Osim toga, TAROM je nudio nekoliko letova tjedno iz zračne luke Satu Mare prema Bukureštu. Međutim, s obzirom na loše stanje cestovne infrastrukture u tom području putovanje između tih dviju zračnih luka traje jedan sat i 10 minuta cestom, što premašuje kriterij trajanja putovanja od 60 minuta koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni promet iz 2014.

| (135) | Osim toga, kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., postojala je razlika u veličini zrakoplova koji su se mogli redovno upotrebljavati u tim dvjema zračnim lukama s obzirom na razliku u infrastrukturi. |
| --- | --- |

(135)

Osim toga, kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., postojala je razlika u veličini zrakoplova koji su se mogli redovno upotrebljavati u tim dvjema zračnim lukama s obzirom na razliku u infrastrukturi.

| (136) | Stoga, s obzirom na argumente navedene u uvodnim izjavama 134. i 135., iako su te dvije zračne luke međusobno udaljene manje od 100 kilometara, što je kriterij udaljenosti koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja neke zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija smatra da među njima nema dupliciranja. |
| --- | --- |

(136)

Stoga, s obzirom na argumente navedene u uvodnim izjavama 134. i 135., iako su te dvije zračne luke međusobno udaljene manje od 100 kilometara, što je kriterij udaljenosti koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja neke zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija smatra da među njima nema dupliciranja.

| (137) | Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da se potporom koju je primila svaka od tih dviju zračnih luka pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti u područjima u kojima se nalaze te zračne luke. |
| --- | --- |

(137)

Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da se potporom koju je primila svaka od tih dviju zračnih luka pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti u područjima u kojima se nalaze te zračne luke.

Zračna luka Constanța

Zračna luka Constanța

| (138) | Zračna luka Constanța udaljena je 45 km, odnosno 30 minuta putovanja od zračne luke Tuzla. Zračna luka Constanța u razdoblju 2007. – 2009. nudila je redovne letove prema nekoliko europskih odredišta i stoga je imala drukčiji poslovni model u usporedbi sa zračnom lukom Tuzla, koja nije nudila usluge zračne luke za komercijalni zračni prijevoz i bila je usmjerena na specijalizirane letove (npr. za poljoprivredne potrebe, za potrebe oglašavanja te letove za rekreaciju, osposobljavanje i hitne slučajeve). Dakle, iako se zračna luka Tuzla nalazi u istom prihvatnom području kao zračna luka Constanța, ne može se smatrati „zračnom lukom” u smislu točke 25. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., a time ni dupliciranjem infrastrukture zračne luke Constanța. |
| --- | --- |

(138)

Zračna luka Constanța udaljena je 45 km, odnosno 30 minuta putovanja od zračne luke Tuzla. Zračna luka Constanța u razdoblju 2007. – 2009. nudila je redovne letove prema nekoliko europskih odredišta i stoga je imala drukčiji poslovni model u usporedbi sa zračnom lukom Tuzla, koja nije nudila usluge zračne luke za komercijalni zračni prijevoz i bila je usmjerena na specijalizirane letove (npr. za poljoprivredne potrebe, za potrebe oglašavanja te letove za rekreaciju, osposobljavanje i hitne slučajeve). Dakle, iako se zračna luka Tuzla nalazi u istom prihvatnom području kao zračna luka Constanța, ne može se smatrati „zračnom lukom” u smislu točke 25. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., a time ni dupliciranjem infrastrukture zračne luke Constanța.

| (139) | Na temelju toga Komisija zaključuje da se potporom zračnoj luci Constanța pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti u području u kojem se zračna luka nalazi. |
| --- | --- |

(139)

Na temelju toga Komisija zaključuje da se potporom zračnoj luci Constanța pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti u području u kojem se zračna luka nalazi.

Zračna luka Oradea

Zračna luka Oradea

| (140) | Zračna luka Oradea udaljena je 80 km od Debrecina (Mađarska), ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta (zbog prelaska granice koja nije dio schengenskog prostora). |
| --- | --- |

(140)

Zračna luka Oradea udaljena je 80 km od Debrecina (Mađarska), ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta (zbog prelaska granice koja nije dio schengenskog prostora).

| (141) | Osim toga, tijekom razdoblja 2007. – 2009. te zračne luke imale su različit poslovni model jer je zračna luka Oradea nudila domaće letove regionalnih i nacionalnih tradicionalnih zračnih prijevoznika, a zračna luka Debrecin u to je vrijeme bila usmjerena na čarterske letove (niskotarifni promet razvio se tek u posljednjih nekoliko godina). To je naznaka za to da te dvije zračne luke u razdoblju za koje se provodi ocjena nisu bile potpuno zamjenjive. Stoga, iako su te dvije zračne luke međusobno udaljene manje od 100 kilometara, što je kriterij udaljenosti koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja neke zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija zaključuje da među njima nema dupliciranja. |
| --- | --- |

(141)

Osim toga, tijekom razdoblja 2007. – 2009. te zračne luke imale su različit poslovni model jer je zračna luka Oradea nudila domaće letove regionalnih i nacionalnih tradicionalnih zračnih prijevoznika, a zračna luka Debrecin u to je vrijeme bila usmjerena na čarterske letove (niskotarifni promet razvio se tek u posljednjih nekoliko godina). To je naznaka za to da te dvije zračne luke u razdoblju za koje se provodi ocjena nisu bile potpuno zamjenjive. Stoga, iako su te dvije zračne luke međusobno udaljene manje od 100 kilometara, što je kriterij udaljenosti koji se upotrebljava za određivanje prihvatnog područja neke zračne luke u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija zaključuje da među njima nema dupliciranja.

| (142) | Na temelju navedenog Komisija smatra da se potporom zračnoj luci Oradea pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti na području na kojemu se ta zračna luka nalazi. |
| --- | --- |

(142)

Na temelju navedenog Komisija smatra da se potporom zračnoj luci Oradea pridonijelo dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa povećanjem mobilnosti i pristupačnosti na području na kojemu se ta zračna luka nalazi.

7.4.2.2.   Potreba za intervencijom države, prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike, postojanje učinka poticaja, proporcionalnost iznosa potpore

Potreba za intervencijom države, prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike, postojanje učinka poticaja, proporcionalnost iznosa potpore

| (143) | Kad je riječ o nužnosti potpore, točkom 116. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. zahtijeva se da se operativnom potporom može dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti. U skladu s točkom 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. države članice moraju pokazati da je državna potpora odgovarajuća za postizanje željenog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom. To je primjenjivo ako bi bez predmetne potpore predmetne rumunjske zračne luke vjerojatno bile prisiljene napustiti tržište, čime bi se rumunjskim regijama oduzela prijevozna infrastruktura koja ima važnu ulogu u njihovoj pristupačnosti i razvoju, ili znatno umanjiti svoju djelatnost. U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. manje zračne luke mogu imati poteškoće pri osiguravanju financijskih sredstava za svoje poslovanje bez javnog financiranja. U skladu s točkom 118. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. zračne luke s putničkim prometom manjim od 200 000 putnika godišnje možda u velikoj mjeri neće moći pokriti svoje operativne troškove. U tom smislu Komisija napominje da je promet u 11 zračnih luka koje su predmet ove ocjene bio manji od 200 000 putnika u razdoblju 2007. – 2009. |
| --- | --- |

(143)

Kad je riječ o nužnosti potpore, točkom 116. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. zahtijeva se da se operativnom potporom može dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti. U skladu s točkom 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. države članice moraju pokazati da je državna potpora odgovarajuća za postizanje željenog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom. To je primjenjivo ako bi bez predmetne potpore predmetne rumunjske zračne luke vjerojatno bile prisiljene napustiti tržište, čime bi se rumunjskim regijama oduzela prijevozna infrastruktura koja ima važnu ulogu u njihovoj pristupačnosti i razvoju, ili znatno umanjiti svoju djelatnost. U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. manje zračne luke mogu imati poteškoće pri osiguravanju financijskih sredstava za svoje poslovanje bez javnog financiranja. U skladu s točkom 118. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. zračne luke s putničkim prometom manjim od 200 000 putnika godišnje možda u velikoj mjeri neće moći pokriti svoje operativne troškove. U tom smislu Komisija napominje da je promet u 11 zračnih luka koje su predmet ove ocjene bio manji od 200 000 putnika u razdoblju 2007. – 2009.

| (144) | U skladu s točkom 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativne potpore imaju učinak poticaja ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena. U ovom bi se slučaju djelatnost korisnika bez potpore znatno umanjila, a možda i prekinula u potpunosti zbog nepokrivenih gubitaka. U skladu s točkom 125. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. Mjere koje su predmet istražnog postupka bile su ograničene na najmanji iznos potreban za to da se prebiju gubitci i da se zračnim lukama omogući da nastave održivo poslovati. |
| --- | --- |

(144)

U skladu s točkom 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativne potpore imaju učinak poticaja ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena. U ovom bi se slučaju djelatnost korisnika bez potpore znatno umanjila, a možda i prekinula u potpunosti zbog nepokrivenih gubitaka. U skladu s točkom 125. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. Mjere koje su predmet istražnog postupka bile su ograničene na najmanji iznos potreban za to da se prebiju gubitci i da se zračnim lukama omogući da nastave održivo poslovati.

| (145) | Stoga Komisija zaključuje da je sva operativna potpora bila potrebna i ograničena na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. |
| --- | --- |

(145)

Stoga Komisija zaključuje da je sva operativna potpora bila potrebna i ograničena na najmanji iznos potreban za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava.

7.4.2.3.   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

| (146) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., jedine zračne luke koje su predmet ove ocjene jer uz njih u krugu od 100 km ili 60 minuta putovanja cestom, vlakom ili vlakom velikih brzina postoji još jedna zračna luka jesu Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 128., za sve ostale zračne luke Komisija smatra da je potpora pridonijela održavanju rada infrastrukture potrebne za mobilnost građana i pristupačnost regija u kojima se nalaze te zračne luke, posebno s obzirom na lošu kvalitetu cestovne i željezničke infrastrukture. Stoga se za te zračne luke potporom pridonijelo ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa za Uniju i nije se dovelo do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. U pogledu preostalih zračnih luka Komisija napominje sljedeće. |
| --- | --- |

(146)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., jedine zračne luke koje su predmet ove ocjene jer uz njih u krugu od 100 km ili 60 minuta putovanja cestom, vlakom ili vlakom velikih brzina postoji još jedna zračna luka jesu Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța i Oradea. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 128., za sve ostale zračne luke Komisija smatra da je potpora pridonijela održavanju rada infrastrukture potrebne za mobilnost građana i pristupačnost regija u kojima se nalaze te zračne luke, posebno s obzirom na lošu kvalitetu cestovne i željezničke infrastrukture. Stoga se za te zračne luke potporom pridonijelo ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa za Uniju i nije se dovelo do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. U pogledu preostalih zračnih luka Komisija napominje sljedeće.

Zračna luka Arad

Zračna luka Arad

| (147) | Komisija napominje da je u razdoblju za koje se provodi ocjena zračna luka Arad imala vrlo ograničen promet, gledajući u apsolutnim iznosima i u usporedbi sa zračnom lukom Temišvar (udaljena 50 km i 40 minuta putovanja). Godišnji broj putnika u zračnoj luci Arad iznosio je između 67 183 i 128 835 u razdoblju za koje se provodi ocjena, dok je broj putnika u zračnoj luci Temišvar iznosio između 859 329 i 991 758 putnika godišnje. Promet u zračnoj luci Arad 2007. iznosio je samo 7,8 %, 2008. iznosio je samo 14,5 %, a 2009. iznosio je samo 8,8 % prometa u zračnoj luci Temišvar. Učinak potpore koju je primila zračna luka Arad na zračnu luku Temišvar u pogledu tržišnog natjecanja vrlo je ograničen s obzirom na razliku u razini prometa između tih dviju zračnih luka (44). Općenitije gledano, ukupni učinci potpore u pogledu tržišnog natjecanja bili su skromni s obzirom na mali obujam prometa u zračnoj luci. Osim toga, ne čini se da je razvoj prometa u tim dvjema zračnim lukama povezan. Promet u zračnoj luci Arad povećao se sa 67 183 putnika 2007. na 128 835 2008. i smanjio se na oko 88 147 putnika 2009., dok se promet u zračnoj luci Temišvar stalno povećavao (s 859 329 putnika 2007. na 886 083 putnika 2008. i 991 758 putnika 2009.) (45). To nepostojanje povezanosti upućuje na to da su te dvije zračne luke služile različitim potrebama i tržišnim segmentima te da se nisu samo međusobno duplicirale. |
| --- | --- |

(147)

Komisija napominje da je u razdoblju za koje se provodi ocjena zračna luka Arad imala vrlo ograničen promet, gledajući u apsolutnim iznosima i u usporedbi sa zračnom lukom Temišvar (udaljena 50 km i 40 minuta putovanja). Godišnji broj putnika u zračnoj luci Arad iznosio je između 67 183 i 128 835 u razdoblju za koje se provodi ocjena, dok je broj putnika u zračnoj luci Temišvar iznosio između 859 329 i 991 758 putnika godišnje. Promet u zračnoj luci Arad 2007. iznosio je samo 7,8 %, 2008. iznosio je samo 14,5 %, a 2009. iznosio je samo 8,8 % prometa u zračnoj luci Temišvar. Učinak potpore koju je primila zračna luka Arad na zračnu luku Temišvar u pogledu tržišnog natjecanja vrlo je ograničen s obzirom na razliku u razini prometa između tih dviju zračnih luka (44). Općenitije gledano, ukupni učinci potpore u pogledu tržišnog natjecanja bili su skromni s obzirom na mali obujam prometa u zračnoj luci. Osim toga, ne čini se da je razvoj prometa u tim dvjema zračnim lukama povezan. Promet u zračnoj luci Arad povećao se sa 67 183 putnika 2007. na 128 835 2008. i smanjio se na oko 88 147 putnika 2009., dok se promet u zračnoj luci Temišvar stalno povećavao (s 859 329 putnika 2007. na 886 083 putnika 2008. i 991 758 putnika 2009.) (45). To nepostojanje povezanosti upućuje na to da su te dvije zračne luke služile različitim potrebama i tržišnim segmentima te da se nisu samo međusobno duplicirale.

44

45

| (148) | Nadalje, s obzirom na to da je zračna luka Temišvar bila profitabilna od 2007. do 2009. i provodila ulaganja kako bi povećala svoj kapacitet, nije vjerojatno da je učinak potpore na zračnu luku Arad imao bitan učinak na poslovanje zračne luke Temišvar. |
| --- | --- |

(148)

Nadalje, s obzirom na to da je zračna luka Temišvar bila profitabilna od 2007. do 2009. i provodila ulaganja kako bi povećala svoj kapacitet, nije vjerojatno da je učinak potpore na zračnu luku Arad imao bitan učinak na poslovanje zračne luke Temišvar.

| (149) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da je narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom bilo ograničeno i da nije premašivalo doprinos potpore za mobilnost i pristupačnost. |
| --- | --- |

(149)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da je narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom bilo ograničeno i da nije premašivalo doprinos potpore za mobilnost i pristupačnost.

Zračne luke Baia Mare i Satu Mare

Zračne luke Baia Mare i Satu Mare

| (150) | S obzirom na iznimno nisku razinu prometa u tim dvjema zračnim lukama u razdoblju za koje se provodi ocjena (od 15 334 putnika 2007. do 24 983 putnika 2009. za zračnu luku Baia Mare te od 5 883 putnika do 11 101 putnika 2009. za zračnu luku Satu Mare) i razliku u veličini vrsta zrakoplova koji se upotrebljavaju kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., Komisija zaključuje da su narušavanja tržišnog natjecanja prouzročena potporom bila vrlo ograničena i nisu premašivala pozitivan doprinos potpore za mobilnost i pristupačnost. |
| --- | --- |

(150)

S obzirom na iznimno nisku razinu prometa u tim dvjema zračnim lukama u razdoblju za koje se provodi ocjena (od 15 334 putnika 2007. do 24 983 putnika 2009. za zračnu luku Baia Mare te od 5 883 putnika do 11 101 putnika 2009. za zračnu luku Satu Mare) i razliku u veličini vrsta zrakoplova koji se upotrebljavaju kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., Komisija zaključuje da su narušavanja tržišnog natjecanja prouzročena potporom bila vrlo ograničena i nisu premašivala pozitivan doprinos potpore za mobilnost i pristupačnost.

Zračna luka Constanța

Zračna luka Constanța

| (151) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 138., zračna luka Constanța, koja je nudila komercijalni promet, imala je drukčiji poslovni model od obližnje zračne luke Tuzla, koja nije nudila usluge zračne luke za komercijalni zračni prijevoz. Zračna luka Tuzla i nije „zračna luka” u smislu točke 25. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Osim toga, zračna luka Constanța imala je vrlo malen obujam prometa u razdoblju za koje se provodi ocjena, čime se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno potporom koju je primila. Stoga Komisija smatra da doprinos potpore koju je primila zračna luka Constanța u razdoblju 2007. – 2009. za mobilnost i pristupačnost premašuje svako narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno tom potporom. |
| --- | --- |

(151)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 138., zračna luka Constanța, koja je nudila komercijalni promet, imala je drukčiji poslovni model od obližnje zračne luke Tuzla, koja nije nudila usluge zračne luke za komercijalni zračni prijevoz. Zračna luka Tuzla i nije „zračna luka” u smislu točke 25. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Osim toga, zračna luka Constanța imala je vrlo malen obujam prometa u razdoblju za koje se provodi ocjena, čime se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno potporom koju je primila. Stoga Komisija smatra da doprinos potpore koju je primila zračna luka Constanța u razdoblju 2007. – 2009. za mobilnost i pristupačnost premašuje svako narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno tom potporom.

Zračna luka Oradea

Zračna luka Oradea

| (152) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 37. i 140., zračna luka Oradea udaljena je 80 km od Debrecina (Mađarska), ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta (zbog prelaska granice koja nije dio schengenskog prostora). Osim toga, zračna luka Oradea imala je vrlo malen obujam prometa u razdoblju 2007. – 2009. (manje od 40 000 putnika) i drukčiji poslovni model u usporedbi sa zračnom lukom Debrecin (vidjeti uvodnu izjavu 141.). |
| --- | --- |

(152)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 37. i 140., zračna luka Oradea udaljena je 80 km od Debrecina (Mađarska), ali putovanje traje najmanje jedan sat i 30 minuta (zbog prelaska granice koja nije dio schengenskog prostora). Osim toga, zračna luka Oradea imala je vrlo malen obujam prometa u razdoblju 2007. – 2009. (manje od 40 000 putnika) i drukčiji poslovni model u usporedbi sa zračnom lukom Debrecin (vidjeti uvodnu izjavu 141.).

| (153) | Na temelju toga Komisija smatra da doprinos potpore koju je primila zračna luka Oradea za mobilnost i pristupačnost premašuje svako narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno tom potporom. |
| --- | --- |

(153)

Na temelju toga Komisija smatra da doprinos potpore koju je primila zračna luka Oradea za mobilnost i pristupačnost premašuje svako narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno tom potporom.

7.4.3.   
  Zaključak o spojivosti potpore

Zaključak o spojivosti potpore

| (154) | Na temelju prethodne ocjene Komisija zaključuje da je potpora dodijeljena u razdoblju 2007. – 2009. rumunjskim zračnim lukama Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța u razdoblju 2007. – 2009. spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(154)

Na temelju prethodne ocjene Komisija zaključuje da je potpora dodijeljena u razdoblju 2007. – 2009. rumunjskim zračnim lukama Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța u razdoblju 2007. – 2009. spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

| (155) | Tom se ocjenom nikako ne dovodi u pitanje moguća buduća ocjena Komisije u pogledu bilo koje moguće potpore dodijeljene tim zračnim lukama nakon 4. travnja 2014. jer bi takvu potporu trebalo ocijeniti s obzirom na kriterije koji se razlikuju od onih koji su primjenjivi na predmetne mjere (46). |
| --- | --- |

(155)

Tom se ocjenom nikako ne dovodi u pitanje moguća buduća ocjena Komisije u pogledu bilo koje moguće potpore dodijeljene tim zračnim lukama nakon 4. travnja 2014. jer bi takvu potporu trebalo ocijeniti s obzirom na kriterije koji se razlikuju od onih koji su primjenjivi na predmetne mjere (46).

46

8.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (156) | Sredstva financiranja koja su dodijelila rumunjska javna tijela u razdoblju 2007. – 2009. zračnim lukama Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța čine nezakonitu državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(156)

Sredstva financiranja koja su dodijelila rumunjska javna tijela u razdoblju 2007. – 2009. zračnim lukama Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu – Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța čine nezakonitu državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

| (157) | Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 69. istražni postupak u pogledu sredstava javnog financiranja dodijeljenih zračnim lukama Cluj-Napoca i Târgu Mureș u razdoblju 2007. – 2009. ostaje otvoren, |
| --- | --- |

(157)

Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 69. istražni postupak u pogledu sredstava javnog financiranja dodijeljenih zračnim lukama Cluj-Napoca i Târgu Mureș u razdoblju 2007. – 2009. ostaje otvoren,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Sredstva javnog financiranja koja je Rumunjska osigurala u razdoblju 2007. – 2009. za rumunjske zračne luke Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea i Constanța u iznosu od 490 401,3 tisuće RON čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije provedenu uz povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Državna potpora iz stavka 1. spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. rujna 2016.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 207, 13.7.2011., str. 3.

1

(2)  Zračne luke „kategorije D”, odnosno zračne luke s prometom manjim od jednog milijuna putnika, kako su utvrđene u smjernicama iz 2005. za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.).

2

(3)  Službeni istražni postupak odnosi se na prijavljeni program dodjele javnih sredstava za potporu razvoju infrastrukture u malim regionalnim zračnim lukama, kao i na sredstva javnog financiranja za pokrivanje operativnih gubitaka dodijeljena određenim zračnim lukama.

3

(4)  Vidjeti bilješku 1.

4

(5)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za obavljanje javne usluge koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67.)

5

(6)  
  SL C 99, 4.4.2014., str. 3.

6

(7)  Vidjeti bilješku 2.

7

(8)  Državna potpora – Rumunjska – Državna potpora SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10)) – Međunarodna zračna luka Temišvar – Wizz Air – Poziv na podnošenje primjedaba u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a (SL C 270, 13.9.2011., str. 11.).

8

(9)  Odlukom Vlade 523/1998 predviđeno je sljedeće: i. kapitalni izdatci povezani s vlastitom imovinom financiraju se vlastitim sredstvima, kreditima i iz drugih izvora; ii. troškovi povezani sa stvaranjem nove javne imovine te proširenjem i modernizacijom postojeće javne imovine pokrivaju se državnim proračunom; iii. financiranje ulaganja u zračnu luku koja je odobrila Vlada do datuma stvaranja novog pravnog subjekta osigurava se vlastitim sredstvima uz dopunu sredstava javnog financiranja; iv. obveze plaćanja za ulaganja povezana s privatnom imovinom koje se ne plate do uspostave novog pravnog subjekta pokrivaju se iz vlastitih sredstava uz dopunu sredstava javnog financiranja; v. obveze plaćanja povezane sa stvaranjem nove javne imovine ili modernizacijom postojeće koje se ne plate do uspostave novog pravnog subjekta pokrivaju se državnim proračunom.

9

(10)  Zračna luka bila je otvorena samo u siječnju.

10

(11)  Dopis Komisije od 19. veljače 2015.

11

(12)  Dopisi Rumunjske od 19. ožujka 2015. i 24. lipnja 2016.

12

(13)  Za usporedbu, zrakoplov vrste Embraer ERJ 135 ER ima kapacitet od 37 sjedećih mjesta i najveću dopuštenu masu pri uzlijetanju od 19 000 kg.

13

(14)  Predmet SA. 32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) Rumunjska – Državna potpora društvu Wizz Air i zračnoj luci Cluj – Napoca (SL C 104, 18.3.2016., str. 77.).

14

Rumunjska – Državna potpora društvu Wizz Air i zračnoj luci Cluj – Napoca

(15)  Predmet SA. 33769 (2015/NN) (ex-2011/CP) – Rumunjska– navodna potpora zračnoj luci Târgu-Mureș Transilvania, Wizz Airu, Ryanairu i drugim zračnim prijevoznicima (SL C 104, 18.3.2016., str. 45.).

15

Rumunjska– navodna potpora zračnoj luci Târgu-Mureș Transilvania, Wizz Airu, Ryanairu i drugim zračnim prijevoznicima

(16)  Presuda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg C-280/00EU:C:2003:415, točka 93. Vidjeti i analizu u uvodnim izjavama 84. i 85. ove Odluke.

16

(17)  Vidjeti bilješku 8.

17

(18)  Presuda od 23. travnja 1991., Höfner i Elser/Macrotron C-41/90, EU:C:1991:161, točka 21.; presuda od 17. veljače 1993., Poucet i Pistre/AGF i Cancava C-160/91EU:C:1993:63, točka 17.; presuda od 18. lipnja 1998., Komisija/Italija C-35/96, EU:C:1998:303, točka 36.

18

(19)  Presuda od 19. siječnja 1994., SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol C-364/92, EU:C:1994:7

19

(20)  Odluka Komisije br. 309/2002 od 19. ožujka 2003., Sigurnost zračnog prometa – naknada troškova nakon napada 11. rujna 2001. (SL C 148, 25.6.2003., str. 7.)

20

(21)  Vidjeti, posebno, presudu od 19. siječnja 1994., SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol C-364/92, EU:C:1994:7, točku 30., i presudu od 26. ožujka 2009., Selex Sistemi Integrati/Komisija C-113/07 P, EU:C:2009:191, točku 71.

21

(22)  Vidjeti presudu od 3. ožujka 2005., Heiser C-172/03, EU:C:2005:130, točku 36., i navedenu sudsku praksu

22

(23)  Presuda Suda od 14. listopada 1987., Savezna Republika Njemačka protiv Komisije Europskih zajednica, C-248/84, EU:C:1987:437 i presuda Općeg suda od 12. svibnja 2011., spojeni predmeti Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08) EU:T:2011:209 i Communauté d'agglomération du Douaisis protiv Europske Komisije, T-279/08, EU:T:2011:209, točka 108.

23

Savezna Republika Njemačka protiv Komisije Europskih zajednica,

Région Nord-Pas-de-Calais

Communauté d'agglomération du Douaisis protiv Europske Komisije

(24)  Presuda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg C-280/00, EU:C:2003:415

24

(25)  Točka 47. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o dodjeljivanju državnih potpora Europske unije za naknade koje se dodjeljuju za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.).

25

(26)  Presuda Suda od 27. ožujka 1974., Belgische Radio en Televisie protiv SV SABAM i NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, točke 19. – 20.; presuda od 11. travnja 1989., Ahmed Saeed Flugreisen i Silver Line Reisebüro GmbH protiv Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V 'C-66/86, EU:C:1989:140, točke 55. – 57.; presuda od 2. ožujka 1983., Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) protiv Komisije, C-7/82, EU:C:1983:52; presuda Suda od 14. srpnja 1981., Gerhard Züchner protiv Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

26

(27)  Komunikacija Komisije o uslugama od općeg interesa u Europi („Komunikacija o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2001.”) (SL C 17, 19.1.2001., str. 4.).

27

(28)  Presuda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, točka 87.; presuda od 7. studenoga 2012., CBI protiv Komisije, T-137/10, o kojem izvješće još nije podneseno, točke 97. i 98.

28

CBI protiv Komisije

(29)  
  SL C 8, 11.1.2012., str. 4.

29

(30)  Članak 2. stavak 1. točka (a) Odluke

30

(31)  Vidjeti članak 10. Odluke za datum stupanja na snagu Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. i, posebno, datum primjene njezina članka 4. točaka (c), (d) i (e) i članka 6.

31

(32)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

32

(33)  
  SL C 297, 29.11.2005., str. 4.

33

(34)  
  SL C 8, 11.1.2012., str. 15.

34

(35)  Točka 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

35

(36)  Točka 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

36

(37)  Točke 137. i 113. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

37

(38)  Točke 137. i 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

38

(39)  Točke 137. i 116. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

39

(40)  Točke 137. i 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

40

(41)  Točke 137. i 125. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

41

(42)  Točke 137. i 131. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

42

(43)  Niskotarifni prijevoznik Wizz Air počeo je poslovati u zračnoj luci Temišvar tek krajem 2008.

43

(44)  U predmetu državne potpore SA 33961 (2012/C) (ex 2012/NN) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Nîmes – Uzès – Le Vigan, društava Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited i Airport Marketing Services Limited (SL L 113, 27.4.2016., str. 32.), Komisija je, među ostalim, zaključila da je učinak potpore dodijeljene zračnoj luci Nîmes na obližnju zračnu luku Montpellier u pogledu tržišnog natjecanja ograničen zbog razlike u prometu između tih dviju zračnih luka jer je promet u zračnoj luci Nîmes bio šest puta manji od prometa u zračnoj luci Montpellier.

44

(45)  Nepovezanost između razvoja prometa u susjednim zračnim lukama bila je jedan od kriterija i u predmetu državne potpore SA.22614 (C 53/07) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Pau-Béarn te društava Ryanair, Airport Marketing Services i Transavia (SL L 201, 30.7.2015., str. 109.) za ocjenu spojivosti potpore dodijeljene zračnoj luci Pau.

45

(46)  Konkretno, za potporu dodijeljenu nakon travnja 2014. točkom 115. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. predviđeno je da postoji potreba za dokazivanjem kapaciteta neprofitabilne zračne luke da pokrije sve operativne troškove na kraju prijelaznog razdoblja (vidjeti točke 128. do 130. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.), a točkom 132. Smjernica za zračni prijevoz utvrđena je potreba da države članice dokažu da će sve zračne luke u istom prihvatnom području biti sposobne pokriti sve operativne troškove na kraju prijelaznog razdoblja.

46

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 29.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 166/58

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 469/15/COL

od 4. studenoga 2015.

o okončanju službenoga istražnog postupka u pogledu navodnih državnih potpora društvu Innovation Norway za njegove djelatnosti na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga te mogućih potpora u korist regionalnih turističkih zajednica i agencija za upravljanje odredištima (Norveška) [2017/1150]

Nadzorno tijelo EFTA-a („Tijelo”),

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 61. stavak 1.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno članak 7. stavak 2. i članak 13. stavak 1. njegova dijela II.,

NAKON poziva zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba u skladu s tim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

I.   ČINJENICE

ČINJENICE

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 5. srpnja 2013. (1) društvo tellUs IT AS (koje se kasnije spojilo s društvom New Mind (2) i stoga se dalje u tekstu spominje kao „New Mind | tellUs” ili „podnositelj pritužbe”) podnijelo je Tijelu pritužbu u pogledu državnih potpora u vezi s gospodarskim djelatnostima društva Innovasjon Norge („Innovation Norway” ili „IN”) na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga u turističkom sektoru. Tijelo je 8. srpnja 2013. primilo i evidentiralo pritužbu. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 5. srpnja 2013. (1) društvo tellUs IT AS (koje se kasnije spojilo s društvom New Mind (2) i stoga se dalje u tekstu spominje kao „New Mind | tellUs” ili „podnositelj pritužbe”) podnijelo je Tijelu pritužbu u pogledu državnih potpora u vezi s gospodarskim djelatnostima društva Innovasjon Norge („Innovation Norway” ili „IN”) na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga u turističkom sektoru. Tijelo je 8. srpnja 2013. primilo i evidentiralo pritužbu.

1

2

web

| (2) | Nakon prethodnog ispitivanja pritužbe Tijelo je 16. srpnja 2014. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak predviđen člankom 1. stavkom 2. dijela I. Protokola 3. donošenjem Odluke br. 300/14/COL („odluka o pokretanju postupka”) (3). U toj je odluci Tijelo pozvalo norveška tijela i zainteresirane strane na podnošenje primjedaba. |
| --- | --- |

(2)

Nakon prethodnog ispitivanja pritužbe Tijelo je 16. srpnja 2014. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak predviđen člankom 1. stavkom 2. dijela I. Protokola 3. donošenjem Odluke br. 300/14/COL („odluka o pokretanju postupka”) (3). U toj je odluci Tijelo pozvalo norveška tijela i zainteresirane strane na podnošenje primjedaba.

3

| (3) | Dopisom od 1. rujna 2014. (4) norveška tijela dostavila su primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Tijelo se 30. rujna 2014. sastalo s norveškim tijelima i IN-om. Tom su prilikom norveška tijela dostavila nove informacije i pojašnjenja u vezi s podneskom od 1. rujna 2014. Tijelo je IN-u postavilo i dodatna pitanja na koja je odgovoreno elektroničkom poštom od 17. listopada 2014. (5) |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 1. rujna 2014. (4) norveška tijela dostavila su primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Tijelo se 30. rujna 2014. sastalo s norveškim tijelima i IN-om. Tom su prilikom norveška tijela dostavila nove informacije i pojašnjenja u vezi s podneskom od 1. rujna 2014. Tijelo je IN-u postavilo i dodatna pitanja na koja je odgovoreno elektroničkom poštom od 17. listopada 2014. (5)

4

5

| (4) | Tijelo je,9. listopada 2014. elektroničkom poštom (6) primilo primjedbe jedne od zainteresiranih strana, podnositelja pritužbe Tijelo ih je proslijedilo norveškim tijelima u dopisu od 10. listopada 2014. (7). Tijelo je održalo konferencijske pozive s IN-om 27. listopada 2014. i 5. studenoga 2014. |
| --- | --- |

(4)

Tijelo je,9. listopada 2014. elektroničkom poštom (6) primilo primjedbe jedne od zainteresiranih strana, podnositelja pritužbe Tijelo ih je proslijedilo norveškim tijelima u dopisu od 10. listopada 2014. (7). Tijelo je održalo konferencijske pozive s IN-om 27. listopada 2014. i 5. studenoga 2014.

6

7

| (5) | Dopisom od 24. studenoga 2014. (8) norveška tijela dostavila su svoje primjedbe na zapažanja podnositelja pritužbe i daljnje informacije o predmetu. |
| --- | --- |

(5)

Dopisom od 24. studenoga 2014. (8) norveška tijela dostavila su svoje primjedbe na zapažanja podnositelja pritužbe i daljnje informacije o predmetu.

8

| (6) | Tijelo je nakon toga primilo dodatne informacije o predmetu od podnositelja pritužbe i IN-a (9). Informacije primljene od podnositelja pritužbe proslijeđene su norveškim tijelima. |
| --- | --- |

(6)

Tijelo je nakon toga primilo dodatne informacije o predmetu od podnositelja pritužbe i IN-a (9). Informacije primljene od podnositelja pritužbe proslijeđene su norveškim tijelima.

9

2.   OPIS MJERA

OPIS MJERA

| (7) | Ova se odluka odnosi na djelatnosti IN-a u turističkom sektoru. |
| --- | --- |

(7)

Ova se odluka odnosi na djelatnosti IN-a u turističkom sektoru.

| (8) | IN je javno društvo kojem je povjerena zadaća podupiranja inovacija i razvoja norveških poduzeća i industrije. IN podupire nacionalnu turističku industriju. IN je uspostavio i održava web-mjesto visitnorway.com, najposjećenije norveško turističko web-mjesto. (10) |
| --- | --- |

(8)

IN je javno društvo kojem je povjerena zadaća podupiranja inovacija i razvoja norveških poduzeća i industrije. IN podupire nacionalnu turističku industriju. IN je uspostavio i održava web-mjesto visitnorway.com, najposjećenije norveško turističko web-mjesto. (10)

web

visitnorway.com,

web

10

| (9) | Na web-mjestu visitnorway.com IN pruža usluge regionalnim turističkim zajednicama („RTZ-ovi”) (11) i agencijama za upravljanje odredištima („AUO-ovi”) (12). RTZ-ovi i AUO-ovi su lokalni/regionalni subjekti koji promiču turizam na svojim zemljopisnim područjima. |
| --- | --- |

(9)

Na web-mjestu visitnorway.com IN pruža usluge regionalnim turističkim zajednicama („RTZ-ovi”) (11) i agencijama za upravljanje odredištima („AUO-ovi”) (12). RTZ-ovi i AUO-ovi su lokalni/regionalni subjekti koji promiču turizam na svojim zemljopisnim područjima.

web

visitnorway.com

11

12

| (10) | Te usluge uključuju i. usluge web-infrastrukture i povezane usluge te ii. marketinške i promidžbene usluge u turističkom sektoru (13). |
| --- | --- |

(10)

Te usluge uključuju i. usluge web-infrastrukture i povezane usluge te ii. marketinške i promidžbene usluge u turističkom sektoru (13).

web

13

| (11) | Podnositelj pritužbe upućuje na moguće mjere državnih potpora u pogledu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga, na koje se upućuje i u odluci o pokretanju postupka. Posebno se u članku 1. odluke o pokretanju postupka upućuje na tri moguće mjere državnih potpora. |
| --- | --- |

(11)

Podnositelj pritužbe upućuje na moguće mjere državnih potpora u pogledu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga, na koje se upućuje i u odluci o pokretanju postupka. Posebno se u članku 1. odluke o pokretanju postupka upućuje na tri moguće mjere državnih potpora.

web

| (12) | Prva se navodna mjera državnih potpora odnosi na državne potpore u korist IN-a neostvarivanjem dobiti od pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima. |
| --- | --- |

(12)

Prva se navodna mjera državnih potpora odnosi na državne potpore u korist IN-a neostvarivanjem dobiti od pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima.

web

| (13) | Druga je mjera navodno nepostojanje računovodstvenog odvajanja i metodologije za transparentnu raspodjelu troškova kojima se gospodarske djelatnosti IN-a odvajaju od njegovih negospodarskih djelatnosti. Posebno je relevantno pitanje jesu li usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje pruža IN unakrsno subvencionirane javnim sredstvima primljenima za provedbu negospodarskih usluga, odnosno za opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta. |
| --- | --- |

(13)

Druga je mjera navodno nepostojanje računovodstvenog odvajanja i metodologije za transparentnu raspodjelu troškova kojima se gospodarske djelatnosti IN-a odvajaju od njegovih negospodarskih djelatnosti. Posebno je relevantno pitanje jesu li usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje pruža IN unakrsno subvencionirane javnim sredstvima primljenima za provedbu negospodarskih usluga, odnosno za opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta.

web

| (14) | Treća se navodna mjera državnih potpora odnosi na državne potpore u korist RTZ-ova i AUO-ova u obliku cijena naplaćenih za usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje nisu dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata ulaganja za IN. |
| --- | --- |

(14)

Treća se navodna mjera državnih potpora odnosi na državne potpore u korist RTZ-ova i AUO-ova u obliku cijena naplaćenih za usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje nisu dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata ulaganja za IN.

web

2.1.   KORISNICI NAVODNIH DRŽAVNIH POTPORA

| (15) | IN je 2003. osnovala norveška vlada Zakonom o društvu Innovation Norway (14) („Zakon o IN-u”). Država je vlasnik 51 % društva, dok je preostalih 49 % u vlasništvu okruga (15). |
| --- | --- |

(15)

IN je 2003. osnovala norveška vlada Zakonom o društvu Innovation Norway (14) („Zakon o IN-u”). Država je vlasnik 51 % društva, dok je preostalih 49 % u vlasništvu okruga (15).

14

15

| (16) | Društvo je osnovano kao instrument norveške vlade za poticanje razvoja poduzeća koja stvaraju vrijednost diljem zemlje (16). IN provodi nekoliko norveških programa potpore te upravlja njima. IN podupire nacionalni turistički sektor. Prema informacijama norveških tijela: „IN-u je, među ostalim, povjerena zadaća ponude internetskih marketinških usluga kojima bi se obuhvatilo međunarodno i nacionalno stanovništvo na službenom web-mjestu visitnorway.com” (17). |
| --- | --- |

(16)

Društvo je osnovano kao instrument norveške vlade za poticanje razvoja poduzeća koja stvaraju vrijednost diljem zemlje (16). IN provodi nekoliko norveških programa potpore te upravlja njima. IN podupire nacionalni turistički sektor. Prema informacijama norveških tijela: „IN-u je, među ostalim, povjerena zadaća ponude internetskih marketinških usluga kojima bi se obuhvatilo međunarodno i nacionalno stanovništvo na službenom web-mjestu visitnorway.com” (17).

16

IN-u je, među ostalim, povjerena zadaća ponude internetskih marketinških usluga kojima bi se obuhvatilo međunarodno i nacionalno stanovništvo na službenom

-mjestu visitnorway.com

17

| (17) | RTZ-ovi i AUO-ovi osiguravaju promidžbu lokalnog i regionalnog turizma. Prema informacijama koje su dostavila norveška tijela (18), u Norveškoj ima oko 300 regionalnih i lokalnih turističkih organizacija, odnosno RTZ-ova i AUO-ova. Njihov je glavni cilj organizacija turističkih djelatnosti i ponuda turističkih informacija. RTZ-ovi su usredotočeni na međunarodni marketing regije, dok AUO-ovi djeluju međunarodno i nacionalno na marketingu posebnih odredišta (19). Njihovi su dioničari općenito javna i privatna društva (20). RTZ-ovi su općenito organizirani kao društva s ograničenom odgovornošću čije su dionice u vlasništvu okružnih tijela i predstavnika turističke industrije. AUO-ovi su lokalne organizacije s različitim strukturama dioničara. Međutim, oni su općenito u vlasništvu lokalnih tijela i lokalnih turističkih poduzeća. |
| --- | --- |

(17)

RTZ-ovi i AUO-ovi osiguravaju promidžbu lokalnog i regionalnog turizma. Prema informacijama koje su dostavila norveška tijela (18), u Norveškoj ima oko 300 regionalnih i lokalnih turističkih organizacija, odnosno RTZ-ova i AUO-ova. Njihov je glavni cilj organizacija turističkih djelatnosti i ponuda turističkih informacija. RTZ-ovi su usredotočeni na međunarodni marketing regije, dok AUO-ovi djeluju međunarodno i nacionalno na marketingu posebnih odredišta (19). Njihovi su dioničari općenito javna i privatna društva (20). RTZ-ovi su općenito organizirani kao društva s ograničenom odgovornošću čije su dionice u vlasništvu okružnih tijela i predstavnika turističke industrije. AUO-ovi su lokalne organizacije s različitim strukturama dioničara. Međutim, oni su općenito u vlasništvu lokalnih tijela i lokalnih turističkih poduzeća.

18

19

20

| (18) | Cilj RTZ-ova i AUO-ova nije povećanje dobiti u najvećoj mogućoj mjeri za svoje vlasnike. Njihov je cilj poticanje gospodarske djelatnosti turističkog sektora na njihovim zemljopisnim područjima (21). |
| --- | --- |

(18)

Cilj RTZ-ova i AUO-ova nije povećanje dobiti u najvećoj mogućoj mjeri za svoje vlasnike. Njihov je cilj poticanje gospodarske djelatnosti turističkog sektora na njihovim zemljopisnim područjima (21).

21

2.2.   USLUGE WEB-INFRASTRUKTURE I POVEZANE USLUGE

| (19) | Usluge web-infrastrukture i povezane usluge u turističkom se sektoru pružaju u okviru sustava za upravljanje odredištima („SUO”) (22). |
| --- | --- |

(19)

Usluge web-infrastrukture i povezane usluge u turističkom se sektoru pružaju u okviru sustava za upravljanje odredištima („SUO”) (22).

web

22

| (20) | U okviru SUO-a društvo za informacijske tehnologije nudi uslugu na temelju koje njegovi klijenti (društva za upravljanje odredištima (23)) mogu unositi i redovito ažurirati informacije o turističkim lokacijama, hotelima, restoranima, događanjima i slično istodobno na svojoj internetskoj stranici i u vanjskim kanalima kao što su visitnorway.com, Google Maps, kiosci s turističkim informacijama, mobilni portali i tiskane novine. Građani se služe tim informacijama za rezervacije ili druge namjene. |
| --- | --- |

(20)

U okviru SUO-a društvo za informacijske tehnologije nudi uslugu na temelju koje njegovi klijenti (društva za upravljanje odredištima (23)) mogu unositi i redovito ažurirati informacije o turističkim lokacijama, hotelima, restoranima, događanjima i slično istodobno na svojoj internetskoj stranici i u vanjskim kanalima kao što su visitnorway.com, Google Maps, kiosci s turističkim informacijama, mobilni portali i tiskane novine. Građani se služe tim informacijama za rezervacije ili druge namjene.

23

visitnorway.com

| (21) | DUO-om se mogu osigurati različite funkcionalnosti: i. funkcionalnost turističkog odredišta (odnosno stvaranje baze podataka o zanimljivostima ili kratkih prikaza informacija o događanjima, hotelima, restoranima, umjetničkim izložbama itd.), ii. funkcionalnost distribucije (odnosno informacije pohranjene u bazi podataka distribuiraju se različitim kanalima i na različitim platformama) i iii. funkcionalnost pretraživanja (odnosno upotreba na web-mjestima za pretraživanje i predstavljanje turističkih proizvoda). |
| --- | --- |

(21)

DUO-om se mogu osigurati različite funkcionalnosti: i. funkcionalnost turističkog odredišta (odnosno stvaranje baze podataka o zanimljivostima ili kratkih prikaza informacija o događanjima, hotelima, restoranima, umjetničkim izložbama itd.), ii. funkcionalnost distribucije (odnosno informacije pohranjene u bazi podataka distribuiraju se različitim kanalima i na različitim platformama) i iii. funkcionalnost pretraživanja (odnosno upotreba na web-mjestima za pretraživanje i predstavljanje turističkih proizvoda).

turističkog odredišta

distribucije

pretraživanja

web

| (22) | U uvodnoj izjavi 43. u nastavku nalazi se grafički prikaz tih usluga. |
| --- | --- |

(22)

U uvodnoj izjavi 43. u nastavku nalazi se grafički prikaz tih usluga.

2.3.   MARKETINŠKE I PROMIDŽBENE USLUGE U TURISTIČKOM SEKTORU

| (23) | Turističke marketinške i promidžbene usluge mogu se odnositi na opću promidžbu određenog zemljopisnog područja ili na promidžbu posebnih poduzeća. |
| --- | --- |

(23)

Turističke marketinške i promidžbene usluge mogu se odnositi na opću promidžbu određenog zemljopisnog područja ili na promidžbu posebnih poduzeća.

| (24) | Opća promidžba podrazumijeva ponudu općih turističkih informacija posjetiteljima u vezi s krajolicima, kulinarskim tradicijama, vremenom itd. Promidžba posebnih poduzeća odnosi se na marketing posebnih sadržaja (odnosno na informacije o hotelima, restoranima, kulturnim događanjima itd.). |
| --- | --- |

(24)

Opća promidžba podrazumijeva ponudu općih turističkih informacija posjetiteljima u vezi s krajolicima, kulinarskim tradicijama, vremenom itd. Promidžba posebnih poduzeća odnosi se na marketing posebnih sadržaja (odnosno na informacije o hotelima, restoranima, kulturnim događanjima itd.).

| (25) | Nadalje, pri promidžbi posebnih sadržaja na web-mjestu visitnorway.com mogu se utvrditi dvije različite mogućnosti: izravno objavljivanje informacija na web-mjestu (odnosno informacije su sadržane na web-mjestu) ili postavljanje poveznice na vanjsko web-mjesto na kojem su objavljene posebne informacije. |
| --- | --- |

(25)

Nadalje, pri promidžbi posebnih sadržaja na web-mjestu visitnorway.com mogu se utvrditi dvije različite mogućnosti: izravno objavljivanje informacija na web-mjestu (odnosno informacije su sadržane na web-mjestu) ili postavljanje poveznice na vanjsko web-mjesto na kojem su objavljene posebne informacije.

web

visitnorway.com

web

web

web

2.4.   DJELATNOSTI IN-A U TURISTIČKOM SEKTORU

| (26) | Zadaće IN-a uključuju promidžbu turističke industrije na nacionalnoj razini. Norveška je vlada aktivan dionik u turističkom sektoru od 1903. (24) Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 17., na regionalnoj i lokalnoj razini turizam promiču RTZ-ovi i AUO-ovi. U poglavlju dopisa o godišnjem državnom proračunu koje je posvećeno IN-u navedene su upute za djelatnosti IN-a u turističkom sektoru (25). |
| --- | --- |

(26)

Zadaće IN-a uključuju promidžbu turističke industrije na nacionalnoj razini. Norveška je vlada aktivan dionik u turističkom sektoru od 1903. (24) Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 17., na regionalnoj i lokalnoj razini turizam promiču RTZ-ovi i AUO-ovi. U poglavlju dopisa o godišnjem državnom proračunu koje je posvećeno IN-u navedene su upute za djelatnosti IN-a u turističkom sektoru (25).

24

25

| (27) | Norveška su tijela 2007. donijela nacionalnu strategiju za turističku industriju kojom su uspostavljeni vladini glavni ciljevi za taj sektor (26). Jedan je od tih ciljeva bio jačanje prepoznavanja Norveške kao turističkog odredišta. S tim je u vezi IN 2007. razvio i uspostavio web-mjesto visitnorway.com. Prema strategiji za turističku industriju, „web-mjestom posjetitelje se potiče da putuju u Norvešku te su na njemu dostupne dobre i sveobuhvatne informacije o Norveškoj i o ponudi turističke industrije” (27). |
| --- | --- |

(27)

Norveška su tijela 2007. donijela nacionalnu strategiju za turističku industriju kojom su uspostavljeni vladini glavni ciljevi za taj sektor (26). Jedan je od tih ciljeva bio jačanje prepoznavanja Norveške kao turističkog odredišta. S tim je u vezi IN 2007. razvio i uspostavio web-mjesto visitnorway.com. Prema strategiji za turističku industriju, „web-mjestom posjetitelje se potiče da putuju u Norvešku te su na njemu dostupne dobre i sveobuhvatne informacije o Norveškoj i o ponudi turističke industrije” (27).

26

web

visitnorway.com

-

27

| (28) | Od uspostavljanja web-mjesta visitnorway.com IN, osim što pruža opće informacije o Norveškoj (negospodarska djelatnost), RTZ-ovima i AUO-ovima nudi i mogućnost promidžbe njihova posebnog turističkog sadržaja (odnosno informacija o događanjima, hotelima, prijevozu itd.) na web-mjestu visitnorway.com. IN je potpisao standardne sporazume s RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju kojih se posebni turistički sadržaji RTZ-ova i AUO-ova objavljuju na web-mjestu visitnorway.com (izravno ili internetskim poveznicama) za godišnju naknadu koja se izračunava na temelju godišnjeg prometa odgovarajućih RTZ-ova i AUO-ova. RTZ-ovi i AUO-ovi ranije su imali i vlastita web-mjesta za pružanje općih informacija o odgovarajućim zemljopisnim područjima te promicanje posebnih turističkih proizvoda, odnosno gospodarske usluge u ime svojih dionika i vlasnika. |
| --- | --- |

(28)

Od uspostavljanja web-mjesta visitnorway.com IN, osim što pruža opće informacije o Norveškoj (negospodarska djelatnost), RTZ-ovima i AUO-ovima nudi i mogućnost promidžbe njihova posebnog turističkog sadržaja (odnosno informacija o događanjima, hotelima, prijevozu itd.) na web-mjestu visitnorway.com. IN je potpisao standardne sporazume s RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju kojih se posebni turistički sadržaji RTZ-ova i AUO-ova objavljuju na web-mjestu visitnorway.com (izravno ili internetskim poveznicama) za godišnju naknadu koja se izračunava na temelju godišnjeg prometa odgovarajućih RTZ-ova i AUO-ova. RTZ-ovi i AUO-ovi ranije su imali i vlastita web-mjesta za pružanje općih informacija o odgovarajućim zemljopisnim područjima te promicanje posebnih turističkih proizvoda, odnosno gospodarske usluge u ime svojih dionika i vlasnika.

web

visitnorway.com

web

visitnorway.com

web

visitnorway.com

web

| (29) | Norveška je vlada 2012. donijela novu turističku strategiju u cilju poboljšanja nacionalne turističke strukture (28). Ciljevi nove strategije bili su učinkovitije pružanje javne potpore sektoru, smanjenje broja uključenih sudionika i osiguravanje bolje koordinacije među njima. Štoviše, norveška su tijela kao svoj cilj navela izbjegavanje diversifikacije web-mjesta koja se odnose na turizam u Norveškoj, s različitim strukturama i izgledima, mehanizmima za rezervacije, jezicima itd., koja se djelomično financiraju sredstvima različitih vladinih tijela, okruga ili općina. |
| --- | --- |

(29)

Norveška je vlada 2012. donijela novu turističku strategiju u cilju poboljšanja nacionalne turističke strukture (28). Ciljevi nove strategije bili su učinkovitije pružanje javne potpore sektoru, smanjenje broja uključenih sudionika i osiguravanje bolje koordinacije među njima. Štoviše, norveška su tijela kao svoj cilj navela izbjegavanje diversifikacije web-mjesta koja se odnose na turizam u Norveškoj, s različitim strukturama i izgledima, mehanizmima za rezervacije, jezicima itd., koja se djelomično financiraju sredstvima različitih vladinih tijela, okruga ili općina.

28

web

| (30) | Ministarstvo trgovine, industrije i ribarstva nakon toga je 2013. donijelo „novu turističku strukturu” čiji je cilj bio turistima olakšati odabir Norveške kao turističkog odredišta (29). |
| --- | --- |

(30)

Ministarstvo trgovine, industrije i ribarstva nakon toga je 2013. donijelo „novu turističku strukturu” čiji je cilj bio turistima olakšati odabir Norveške kao turističkog odredišta (29).

29

| (31) | U dopisu IN-a o proračunu za 2013. („dopis o proračunu za 2013.” (30)) navedeno je sljedeće: „Društvo Innovation Norway treba osigurati dobru distribuciju doživljaja putovanja Norveškom na web-mjestu visitnorway.com i pridonijeti stvaranju sudionika u turističkoj industriji [...]”. Dakle, web-mjesto visitnorway.com utvrđeno je kao ključan element norveške strategije za promidžbu turizma (31). Od IN-a je zatraženo da proširi svoje web-mjesto i poveća podršku turističkoj industriji. Cilj je bio ponuditi internetske marketinške usluge kojima bi se obuhvatila nacionalna i međunarodna publika na službenom web-mjestu visitnorway.com (32). |
| --- | --- |

(31)

U dopisu IN-a o proračunu za 2013. („dopis o proračunu za 2013.” (30)) navedeno je sljedeće: „Društvo Innovation Norway treba osigurati dobru distribuciju doživljaja putovanja Norveškom na web-mjestu visitnorway.com i pridonijeti stvaranju sudionika u turističkoj industriji [...]”. Dakle, web-mjesto visitnorway.com utvrđeno je kao ključan element norveške strategije za promidžbu turizma (31). Od IN-a je zatraženo da proširi svoje web-mjesto i poveća podršku turističkoj industriji. Cilj je bio ponuditi internetske marketinške usluge kojima bi se obuhvatila nacionalna i međunarodna publika na službenom web-mjestu visitnorway.com (32).

30

web

visitnorway.com

31

web

web

visitnorway.com

32

| (32) | Uzimajući u obzir taj cilj, IN je pokrenuo projekt pod nazivom „nova struktura platforme visitnorway” („nova struktura”) (33). Novom su strukturom RTZ-ovima i AUO-ovima ponuđene ne samo marketinške i promidžbene usluge (kao što je to bilo na temelju standardnih sporazuma, vidjeti uvodnu izjavu 28., već i dodatne usluge. |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir taj cilj, IN je pokrenuo projekt pod nazivom „nova struktura platforme visitnorway” („nova struktura”) (33). Novom su strukturom RTZ-ovima i AUO-ovima ponuđene ne samo marketinške i promidžbene usluge (kao što je to bilo na temelju standardnih sporazuma, vidjeti uvodnu izjavu 28., već i dodatne usluge.

nova struktura platforme visitnorway

33

| (33) | IN je uveo brojne potrebne izmjene obilježja i funkcionalnosti platforme visitnorway.com kako bi ona pratila razvoj tehnologije i nastavila učinkovito funkcionirati. IN je 2013. počeo nuditi određene funkcionalnosti SUO-a (koje ovdje zajedno definiramo kao „usluge web-infrastrukture i povezane usluge”) norveškim RTZ-ovima i AUO-ovima koji su željeli premjestiti sadržaj s vlastitih web-mjesta na platformu visitnorway.com. Integracija sadržaja na platformi visitnorway.com u skladu je s ciljevima koje su utvrdila norveška tijela u svojoj novoj turističkoj strategiji kako bi se, među ostalim, izbjegla diversifikacija web-mjesta koja se odnose na turizam u Norveškoj (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 29.). |
| --- | --- |

(33)

IN je uveo brojne potrebne izmjene obilježja i funkcionalnosti platforme visitnorway.com kako bi ona pratila razvoj tehnologije i nastavila učinkovito funkcionirati. IN je 2013. počeo nuditi određene funkcionalnosti SUO-a (koje ovdje zajedno definiramo kao „usluge web-infrastrukture i povezane usluge”) norveškim RTZ-ovima i AUO-ovima koji su željeli premjestiti sadržaj s vlastitih web-mjesta na platformu visitnorway.com. Integracija sadržaja na platformi visitnorway.com u skladu je s ciljevima koje su utvrdila norveška tijela u svojoj novoj turističkoj strategiji kako bi se, među ostalim, izbjegla diversifikacija web-mjesta koja se odnose na turizam u Norveškoj (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 29.).

visitnorway.com

web

web

visitnorway.com.

visitnorway.com

web

| (34) | Posljedično, svim su RTZ-ovima i AUO-ovima 2014. ponuđeni sporazumi o povlaštenom partnerstvu s mogućnošću upotrebe platforme visitnorway.com kao početne stranice umjesto izrade ili održavanja vlastite početne stranice. Premještanje na platformu visitnorway.com podrazumijevalo je ukidanje vlastitih web-mjesta. Te su usluge bile ponuđene samo RTZ-ovima i AUO-ovima, a ne općem tržištu, odnosno ne svim potencijalnim korisnicima uključujući dioničare ili vanjske korisnike RTZ-ova i AUO-ova (34). |
| --- | --- |

(34)

Posljedično, svim su RTZ-ovima i AUO-ovima 2014. ponuđeni sporazumi o povlaštenom partnerstvu s mogućnošću upotrebe platforme visitnorway.com kao početne stranice umjesto izrade ili održavanja vlastite početne stranice. Premještanje na platformu visitnorway.com podrazumijevalo je ukidanje vlastitih web-mjesta. Te su usluge bile ponuđene samo RTZ-ovima i AUO-ovima, a ne općem tržištu, odnosno ne svim potencijalnim korisnicima uključujući dioničare ili vanjske korisnike RTZ-ova i AUO-ova (34).

visitnorway.com

visitnorway.com

web

34

| (35) | Određene usluge koje su RTZ-ovi i AUO-ovi prije kupovali od društava kao što je podnositelj pritužbe postale su nakon premještanja suvišne. Konkretno, za RTZ-ove i AUO-ove suvišnom bi postala funkcionalnost pretraživanja i obično bi bili raskinuti ugovori o licencijama sklopljeni s društvima kao što je New Mind | tellUs. Suprotno tome, određene su funkcionalnosti, kao što je funkcionalnost turističkog odredišta, još uvijek bile potrebne za izradu i održavanje zanimljivosti ili kratkih prikaza informacija koje se objavljuju na platformi visitnorway.com. |
| --- | --- |

(35)

Određene usluge koje su RTZ-ovi i AUO-ovi prije kupovali od društava kao što je podnositelj pritužbe postale su nakon premještanja suvišne. Konkretno, za RTZ-ove i AUO-ove suvišnom bi postala funkcionalnost pretraživanja i obično bi bili raskinuti ugovori o licencijama sklopljeni s društvima kao što je New Mind | tellUs. Suprotno tome, određene su funkcionalnosti, kao što je funkcionalnost turističkog odredišta, još uvijek bile potrebne za izradu i održavanje zanimljivosti ili kratkih prikaza informacija koje se objavljuju na platformi visitnorway.com.

pretraživanja

turističkog odredišta

visitnorway.com.

| (36) | Usprkos tome što su sporazumi o povlaštenom partnerstvu ponuđeni svim RTZ-ovima i AUO-ovima, nisu svi (bili) zainteresirani za nove usluge jer je premještanje na platformu visitnorway.com podrazumijevalo, među ostalim, i prihvaćanje uredničkih uvjeta i ograničenja koja je odredio IN (35). Stoga su neki RTZ-ovi i AUO-ovi zadržali standardne sporazume na temelju kojih im IN pruža promidžbene i marketinške usluge (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.). |
| --- | --- |

(36)

Usprkos tome što su sporazumi o povlaštenom partnerstvu ponuđeni svim RTZ-ovima i AUO-ovima, nisu svi (bili) zainteresirani za nove usluge jer je premještanje na platformu visitnorway.com podrazumijevalo, među ostalim, i prihvaćanje uredničkih uvjeta i ograničenja koja je odredio IN (35). Stoga su neki RTZ-ovi i AUO-ovi zadržali standardne sporazume na temelju kojih im IN pruža promidžbene i marketinške usluge (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.).

visitnorway.com

35

| (37) | Projektom „nove strukture” turizma u okviru platforme visitnorway.com (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 32.) bila su obuhvaćena i dva pilot-projekta, Alfa i Beta, provedena 2013. prije potpisivanja sporazuma o povlaštenom partnerstvu 2014. kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 34. To će biti dodatno opisano u nastavku. |
| --- | --- |

(37)

Projektom „nove strukture” turizma u okviru platforme visitnorway.com (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 32.) bila su obuhvaćena i dva pilot-projekta, Alfa i Beta, provedena 2013. prije potpisivanja sporazuma o povlaštenom partnerstvu 2014. kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 34. To će biti dodatno opisano u nastavku.

visitnorway.com

Projekt „Pilot Alfa”

Projekt „Pilot Alfa”

| (38) | IN je u ožujku 2013. pokrenuo projekt pod nazivom „Pilot Alfa” koji je uključivao dva pilot-korisnika: VisitSørlandet i VisitTrondheim. Pilot Alfa odnosi se na premještanje web-mjesta društava Visit Sørlandet AS (36) (RTZ) i Visit Trondheim AS (37) (AUO) na platformu visitnorway.com. |
| --- | --- |

(38)

IN je u ožujku 2013. pokrenuo projekt pod nazivom „Pilot Alfa” koji je uključivao dva pilot-korisnika: VisitSørlandet i VisitTrondheim. Pilot Alfa odnosi se na premještanje web-mjesta društava Visit Sørlandet AS (36) (RTZ) i Visit Trondheim AS (37) (AUO) na platformu visitnorway.com.

VisitSørlandet

VisitTrondheim.

web

36

37

visitnorway.com

| (39) | Dva su poduzetnika odabrana kao sudionici pilot-projekta te su potpisala sporazum o povlaštenom partnerstvu s IN-om kako bi se mogla služiti platformom visitnorway.com. Posljedica je tih sporazuma bila ta da su oba društva preusmjerila svoj URL (38) na visitnorway.com i obustavila upotrebu svojih početnih stranica. Informacije koje su bile dostupne na tim stranicama (odnosno opće turističke informacije i posebni turistički sadržaji) premještene su na platformu visitnorway.com. |
| --- | --- |

(39)

Dva su poduzetnika odabrana kao sudionici pilot-projekta te su potpisala sporazum o povlaštenom partnerstvu s IN-om kako bi se mogla služiti platformom visitnorway.com. Posljedica je tih sporazuma bila ta da su oba društva preusmjerila svoj URL (38) na visitnorway.com i obustavila upotrebu svojih početnih stranica. Informacije koje su bile dostupne na tim stranicama (odnosno opće turističke informacije i posebni turistički sadržaji) premještene su na platformu visitnorway.com.

visitnorway.com

38

visitnorway.com

visitnorway.com

| (40) | Ta su dva društva bila klijenti podnositelja pritužbe dok su imala svoja web-mjesta. Stoga su se služila funkcionalnostima tellUs turističkog odredišta i tellUs pretraživanja i plaćala podnositelju pritužbe naknadu za licenciju. Međutim, nakon preusmjeravanja svojeg URL-a na visitnorway.com i zatvaranja vlastitih web-mjesta ta su društva raskinula svoje ugovore za funkcionalnost pretraživanja jer se iz tehničkih razloga na platformi visitnorway.com može upotrebljavati samo IN-ova funkcionalnost pretraživanja (jedina tražilica na web-mjestu jest ona koju je razvio IN i koja je instalirana na platformi). |
| --- | --- |

(40)

Ta su dva društva bila klijenti podnositelja pritužbe dok su imala svoja web-mjesta. Stoga su se služila funkcionalnostima tellUs turističkog odredišta i tellUs pretraživanja i plaćala podnositelju pritužbe naknadu za licenciju. Međutim, nakon preusmjeravanja svojeg URL-a na visitnorway.com i zatvaranja vlastitih web-mjesta ta su društva raskinula svoje ugovore za funkcionalnost pretraživanja jer se iz tehničkih razloga na platformi visitnorway.com može upotrebljavati samo IN-ova funkcionalnost pretraživanja (jedina tražilica na web-mjestu jest ona koju je razvio IN i koja je instalirana na platformi).

web

tellUs turističkog odredišta

tellUs pretraživanja

visitnorway.com

web

visitnorway.com

web

| (41) | Oba su društva morala imati ugovore s podnositeljem pritužbe ili sličnim poduzećem za funkcionalnost turističkog odredišta. IN ne osigurava tu funkcionalnost. Podnositelj pritužbe bio je jedini dobavljač usluga SUO-a na norveškom tržištu. Međutim, u razdoblju 2012. – 2013. na tržište je ušao Citybreak, međunarodni konkurent, koji je pružateljima turističkih usluga ponudio funkcionalnost turističkog odredišta, odnosno omogućio stvaranje baze podataka o zanimljivostima (39). |
| --- | --- |

(41)

Oba su društva morala imati ugovore s podnositeljem pritužbe ili sličnim poduzećem za funkcionalnost turističkog odredišta. IN ne osigurava tu funkcionalnost. Podnositelj pritužbe bio je jedini dobavljač usluga SUO-a na norveškom tržištu. Međutim, u razdoblju 2012. – 2013. na tržište je ušao Citybreak, međunarodni konkurent, koji je pružateljima turističkih usluga ponudio funkcionalnost turističkog odredišta, odnosno omogućio stvaranje baze podataka o zanimljivostima (39).

turističkog odredišta.

turističkog odredišta

39

| (42) | Stoga su RTZ-ovi i AUO-ovi koji su prešli na visitnorway.com mogli birati među različitim društvima koja su nudila funkcionalnost turističkog odredišta (New Mind | tellUs ili CityBreak ili bilo koji drugi gospodarski subjekt koji bi mogao ući na tržište), dok su se korisnici usluga tellUs pretraživanja mogli služiti samo funkcionalnostima tellUs turističkog odredišta. Dok je New Mind | tellUs bio jedini pružatelj web-usluga i usluga infrastrukture, svi su RTZ-ovi i AUO-ovi morali sklopiti ugovor s društvom New Mind | tellUs za funkcionalnosti pretraživanja i turističkog odredišta. |
| --- | --- |

(42)

Stoga su RTZ-ovi i AUO-ovi koji su prešli na visitnorway.com mogli birati među različitim društvima koja su nudila funkcionalnost turističkog odredišta (New Mind | tellUs ili CityBreak ili bilo koji drugi gospodarski subjekt koji bi mogao ući na tržište), dok su se korisnici usluga tellUs pretraživanja mogli služiti samo funkcionalnostima tellUs turističkog odredišta. Dok je New Mind | tellUs bio jedini pružatelj web-usluga i usluga infrastrukture, svi su RTZ-ovi i AUO-ovi morali sklopiti ugovor s društvom New Mind | tellUs za funkcionalnosti pretraživanja i turističkog odredišta.

visitnorway.com

turističkog odredišta

tellUs pretraživanja

tellUs turističkog odredišta

web

pretraživanja

turističkog odredišta

| (43) | Upotrebe različitih funkcionalnosti prije i poslije projekta Pilot Alfa prikazane su na sljedećem grafičkom prikazu:



  Tekst slike

  Vlastito web-mjesto AUO-a (prije projekta Pilot Alfa)
  Vlastito web-mjesto AUO-a
  Funkcionalnost pretraživanja društva tellUs
  Društvo za razvoj odredišta
  Funkcionalnost turističkog odredišta društva tellUs
  Baza podataka društva tellUs
  Visitnorway.com (poslije projekta Pilot Alfa)
  Društvo za razvoj odredišta
  Društvo za razvoj odredišta
  Funkcionalnost turističkog odredišta društva CityBreak
  Baza podataka društva CityBreak
  Funkcionalnost turističkog odredišta društva tellUs
  Baza podataka društva tellUs
  Funkcionalnost pretraživanja platforme VisitNorway
  Visitnorway.com
  Baza podataka IN-a


  Izvor: Tijelo na temelju informacija koje su dostavila norveška tijela (Dokument br. 688213). |
| --- | --- |

(43)

Upotrebe različitih funkcionalnosti prije i poslije projekta Pilot Alfa prikazane su na sljedećem grafičkom prikazu:

Vlastito web-mjesto AUO-a (prije projekta Pilot Alfa)

Vlastito web-mjesto AUO-a

Funkcionalnost pretraživanja društva tellUs

Društvo za razvoj odredišta

Funkcionalnost turističkog odredišta društva tellUs

Baza podataka društva tellUs

Visitnorway.com (poslije projekta Pilot Alfa)

Društvo za razvoj odredišta

Društvo za razvoj odredišta

Funkcionalnost turističkog odredišta društva CityBreak

Baza podataka društva CityBreak

Funkcionalnost turističkog odredišta društva tellUs

Baza podataka društva tellUs

Funkcionalnost pretraživanja platforme VisitNorway

Visitnorway.com

Baza podataka IN-a

Izvor: Tijelo na temelju informacija koje su dostavila norveška tijela (Dokument br. 688213).

Izvor:

| (44) | Usluge koje je IN nudio RTZ-ovima i AUO-ovima prije provedbe projekta nove strukture (odnosno marketinške i promidžbene usluge na internetu na web-mjestu visitnorway.com) bile su ponuđene za naknadu koja se izračunavala na temelju godišnjeg prometa, a ne na temelju tržišne cijene dobivenih usluga (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.). Taj sustav cijena primjenjivao se i u okviru projekta Pilot Alfa bez dodatnih naknada za dodatne usluge koje je pružao IN (usluge web-infrastrukture i povezane usluge). |
| --- | --- |

(44)

Usluge koje je IN nudio RTZ-ovima i AUO-ovima prije provedbe projekta nove strukture (odnosno marketinške i promidžbene usluge na internetu na web-mjestu visitnorway.com) bile su ponuđene za naknadu koja se izračunavala na temelju godišnjeg prometa, a ne na temelju tržišne cijene dobivenih usluga (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.). Taj sustav cijena primjenjivao se i u okviru projekta Pilot Alfa bez dodatnih naknada za dodatne usluge koje je pružao IN (usluge web-infrastrukture i povezane usluge).

web

web

| (45) | Norveška su tijela objasnila (40) da je razlog zbog kojeg se dodatne usluge nisu posebno naplaćivale bio taj da su nove usluge bile u izradi i da su dva društva uključena u pilot-projekt uložila znatno vrijeme i napore kako bi pridonijela razvoju novih funkcionalnosti IN-a te su pružanjem vrijednih povratnih i ulaznih informacija o novim uslugama platila naknadu IN-u. |
| --- | --- |

(45)

Norveška su tijela objasnila (40) da je razlog zbog kojeg se dodatne usluge nisu posebno naplaćivale bio taj da su nove usluge bile u izradi i da su dva društva uključena u pilot-projekt uložila znatno vrijeme i napore kako bi pridonijela razvoju novih funkcionalnosti IN-a te su pružanjem vrijednih povratnih i ulaznih informacija o novim uslugama platila naknadu IN-u.

40

Projekt „Pilot Beta”

Projekt „Pilot Beta”

| (46) | IN je provodio projekt „Pilot Beta” od srpnja 2013. do studenoga 2013. Tijekom tog pilot-projekta IN je ispitao nove poslovne modele, uključujući mogućnost promidžbe novih sporazuma o povlaštenom partnerstvu među svim RTZ-ovima i AUO-ovima. |
| --- | --- |

(46)

IN je provodio projekt „Pilot Beta” od srpnja 2013. do studenoga 2013. Tijekom tog pilot-projekta IN je ispitao nove poslovne modele, uključujući mogućnost promidžbe novih sporazuma o povlaštenom partnerstvu među svim RTZ-ovima i AUO-ovima.

| (47) | Od 1. siječnja 2014. IN je nudio sporazume o povlaštenom partnerstvu svim zainteresiranim AUO-ovima i RTZ-ovima na nediskriminacijskoj osnovi. IN je uveo novi cjenovni model za te usluge, pri čemu je, prema informacijama norveških tijela, cilj bio da naplaćena cijena odražava troškove usluga koje pruža IN, uvećane za razumnu dobit. Novi se cjenovni model od 1. siječnja 2014. primjenjivao i na dva pilot-projekta, odnosno na VisitSørlandet i VisitTrondheim. |
| --- | --- |

(47)

Od 1. siječnja 2014. IN je nudio sporazume o povlaštenom partnerstvu svim zainteresiranim AUO-ovima i RTZ-ovima na nediskriminacijskoj osnovi. IN je uveo novi cjenovni model za te usluge, pri čemu je, prema informacijama norveških tijela, cilj bio da naplaćena cijena odražava troškove usluga koje pruža IN, uvećane za razumnu dobit. Novi se cjenovni model od 1. siječnja 2014. primjenjivao i na dva pilot-projekta, odnosno na VisitSørlandet i VisitTrondheim.

| (48) | Posljedično, kako je prikazano na slici 2. u nastavku, IN je RTZ-ovima i AUO-ovima ponudio dvije različite mogućnosti (41): i. usluge na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu (42) i ii. promidžbu na temelju sporazuma koji ne uključuju povlašteno partnerstvo (43). Bez obzira na odnos platforme visitnorway.com s RTZ-ovima i AUO-ovima, na njoj se pružanjem općih informacija o toj zemlji promiče Norveška kao turističko odredište (44). |
| --- | --- |

(48)

Posljedično, kako je prikazano na slici 2. u nastavku, IN je RTZ-ovima i AUO-ovima ponudio dvije različite mogućnosti (41): i. usluge na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu (42) i ii. promidžbu na temelju sporazuma koji ne uključuju povlašteno partnerstvo (43). Bez obzira na odnos platforme visitnorway.com s RTZ-ovima i AUO-ovima, na njoj se pružanjem općih informacija o toj zemlji promiče Norveška kao turističko odredište (44).

41

42

43

visitnorway.com

44

| (49) | Sporazumi o povlaštenom partnerstvu potpisani su s RTZ-ovima i AUO-ovima koji su željeli prijeći na visitnorway.com. IN je RTZ-ovima i AUO-ovima koji nisu željeli premjestiti svoja web-mjesta na visitnorway.com (partneri koji nemaju status povlaštenog partnera) ponudio jednake promidžbene i marketinške usluge koje im je pružao i prije na temelju standardnih sporazuma.

  Slika 2.


  Sadašnja struktura platforme visitnorway.com




  CBIS Product database
  Tellus Product database
  VisitNorway product database
  Full Ownership and full rights
  Full Ownership and full rights
  Standard Presentation OSLO
  Standard Presentation Fjord Norge
  RTB Fjord Norge
  DMO Oslo
  Right to edit
  Right to edit
  New Structure DMO Trondheim
  New Structure RTB Sørlandet
  NORWAY
  POWERED BY NATURE
  Generic Marketing
  DMO Specific
  Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

  Izvor: IN |
| --- | --- |

(49)

Sporazumi o povlaštenom partnerstvu potpisani su s RTZ-ovima i AUO-ovima koji su željeli prijeći na visitnorway.com. IN je RTZ-ovima i AUO-ovima koji nisu željeli premjestiti svoja web-mjesta na visitnorway.com (partneri koji nemaju status povlaštenog partnera) ponudio jednake promidžbene i marketinške usluge koje im je pružao i prije na temelju standardnih sporazuma.

visitnorway.com

web

visitnorway.com

Slika 2.

Slika 2.

Sadašnja struktura platforme visitnorway.com

Sadašnja struktura platforme visitnorway.com

CBIS Product database

Tellus Product database

VisitNorway product database

Full Ownership and full rights

Full Ownership and full rights

Standard Presentation OSLO

Standard Presentation Fjord Norge

RTB Fjord Norge

DMO Oslo

Right to edit

Right to edit

New Structure DMO Trondheim

New Structure RTB Sørlandet

NORWAY

POWERED BY NATURE

Generic Marketing

DMO Specific

Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

Izvor: IN

Izvor:

3.   PRITUŽBA

PRITUŽBA

| (50) | Društvo New Mind | tellUs u svojoj pritužbi tvrdi da se promidžbene djelatnosti IN-a i njegove zadaće povezane s platformom visitnorway.com kao nacionalnim turističkim portalom mogu smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa u skladu s pravilima o državnim potporama EGP-a. |
| --- | --- |

(50)

Društvo New Mind | tellUs u svojoj pritužbi tvrdi da se promidžbene djelatnosti IN-a i njegove zadaće povezane s platformom visitnorway.com kao nacionalnim turističkim portalom mogu smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa u skladu s pravilima o državnim potporama EGP-a.

visitnorway.com

| (51) | Međutim, IN je 2013. ušao na novo tržište (45) na kojem je RTZ-ovima i AUO-ovima ponudio nove gospodarske usluge kojima im je omogućio da svoja web-mjesta premjeste na visitnorway.com (odnosno usluge web-infrastrukture i povezane usluge). New Mind | tellUs smatra da te usluge nisu dio zadaća povjerenih IN-u i da se ne pružaju u skladu sa sudskom praksom iz predmeta Altmark (46). |
| --- | --- |

(51)

Međutim, IN je 2013. ušao na novo tržište (45) na kojem je RTZ-ovima i AUO-ovima ponudio nove gospodarske usluge kojima im je omogućio da svoja web-mjesta premjeste na visitnorway.com (odnosno usluge web-infrastrukture i povezane usluge). New Mind | tellUs smatra da te usluge nisu dio zadaća povjerenih IN-u i da se ne pružaju u skladu sa sudskom praksom iz predmeta Altmark (46).

45

web

visitnorway.com

web

Altmark

46

| (52) | Podnositelj pritužbe ističe da IN ne bi trebao primati državne potpore dok pruža gospodarske usluge (47). |
| --- | --- |

(52)

Podnositelj pritužbe ističe da IN ne bi trebao primati državne potpore dok pruža gospodarske usluge (47).

47

| (53) | U pritužbi se posebno upućuje na četiri različita oblika navodnih državnih potpora:






  a. | neprovedbu odvajanja računa za komercijalne djelatnosti unutar IN-a; |
| --- | --- | --- |

(53)

U pritužbi se posebno upućuje na četiri različita oblika navodnih državnih potpora:

a.

neprovedbu odvajanja računa za komercijalne djelatnosti unutar IN-a;

| b. | neostvarenu dobit zbog neprofitne usmjerenosti gospodarskih djelatnosti IN-a; |
| --- | --- |

b.

neostvarenu dobit zbog neprofitne usmjerenosti gospodarskih djelatnosti IN-a;

| c. | navodne potpore RTZ-ovima i AUO-ovima koje je IN odobrio u obliku usluga web-infrastrukture i povezanih usluga po cijenama ispod tržišne cijene; te |
| --- | --- |

c.

navodne potpore RTZ-ovima i AUO-ovima koje je IN odobrio u obliku usluga web-infrastrukture i povezanih usluga po cijenama ispod tržišne cijene; te

web

| d. | opće oslobođenje od plaćanja poreza na dohodak koje je odobreno IN-u i koje se primjenjuje i na gospodarske djelatnosti IN-a. |
| --- | --- |

d.

opće oslobođenje od plaćanja poreza na dohodak koje je odobreno IN-u i koje se primjenjuje i na gospodarske djelatnosti IN-a.

| (54) | Naposljetku, New Mind | tellUs tvrdi i da IN potiče svoje klijente da raskinu prijašnje ugovore s društvom New Mind | tellUs te nudi besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji prijeđu na visitnorway.com (48). |
| --- | --- |

(54)

Naposljetku, New Mind | tellUs tvrdi i da IN potiče svoje klijente da raskinu prijašnje ugovore s društvom New Mind | tellUs te nudi besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji prijeđu na visitnorway.com (48).

visitnorway.com

48

4.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (55) | Tijelo je 16. srpnja 2014. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak predviđen člankom 1. stavkom 2. dijela I. Protokola 3. |
| --- | --- |

(55)

Tijelo je 16. srpnja 2014. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak predviđen člankom 1. stavkom 2. dijela I. Protokola 3.

| (56) | Međutim, Tijelo je ograničilo opseg službenog istražnog postupka na tri mjere koje je utvrdio podnositelj pritužbe: i. neprovedbu odvajanja računa za komercijalne djelatnosti u okviru IN-a i nepostojanje mehanizma za raspodjelu troškova, ii. neostvarenu dobit zbog neprofitne usmjerenosti gospodarske djelatnosti te iii. navodne potpore koje je IN odobrio RTZ-ovima i AUO-ovima u obliku cijena za pružene usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje nisu dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata ulaganja. |
| --- | --- |

(56)

Međutim, Tijelo je ograničilo opseg službenog istražnog postupka na tri mjere koje je utvrdio podnositelj pritužbe: i. neprovedbu odvajanja računa za komercijalne djelatnosti u okviru IN-a i nepostojanje mehanizma za raspodjelu troškova, ii. neostvarenu dobit zbog neprofitne usmjerenosti gospodarske djelatnosti te iii. navodne potpore koje je IN odobrio RTZ-ovima i AUO-ovima u obliku cijena za pružene usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje nisu dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata ulaganja.

web

| (57) | Opće oslobođenje od plaćanja poreza na dohodak koje je odobreno IN-u isključeno je iz odluke o pokretanju postupka (49). U vezi s tim pitanjem pokrenut je postupak za postojeću potporu. |
| --- | --- |

(57)

Opće oslobođenje od plaćanja poreza na dohodak koje je odobreno IN-u isključeno je iz odluke o pokretanju postupka (49). U vezi s tim pitanjem pokrenut je postupak za postojeću potporu.

49

| (58) | U vezi s mjerama obuhvaćenima područjem primjene odluke o pokretanju postupka, Tijelo je preliminarno smatralo da je pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga gospodarska djelatnost koja je odvojiva od same promidžbe Norveške kao turističkog odredišta. Te se nove usluge nude svim RTZ-ovima i AUO-ovima tek od 1. siječnja 2014. Stoga je Tijelo zaključilo da bi, ako te mjere čine državne potpore, bila riječ o novim potporama (50). |
| --- | --- |

(58)

U vezi s mjerama obuhvaćenima područjem primjene odluke o pokretanju postupka, Tijelo je preliminarno smatralo da je pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga gospodarska djelatnost koja je odvojiva od same promidžbe Norveške kao turističkog odredišta. Te se nove usluge nude svim RTZ-ovima i AUO-ovima tek od 1. siječnja 2014. Stoga je Tijelo zaključilo da bi, ako te mjere čine državne potpore, bila riječ o novim potporama (50).

web

50

| (59) | Nadalje, Tijelo je smatralo i da se ne može isključiti postojanje novih državnih potpora u korist RTZ-ova i AUO-ova ako se utvrdi da IN nije naplaćivao konkurentnu tržišnu cijenu za usluge pružene tim subjektima. |
| --- | --- |

(59)

Nadalje, Tijelo je smatralo i da se ne može isključiti postojanje novih državnih potpora u korist RTZ-ova i AUO-ova ako se utvrdi da IN nije naplaćivao konkurentnu tržišnu cijenu za usluge pružene tim subjektima.

| (60) | Naposljetku, Tijelo je sumnjalo da bi se moglo smatrati da su navodne mjere državne potpore spojive sa Sporazumom o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) kao potpore za promidžbu turističkih djelatnosti (51). |
| --- | --- |

(60)

Naposljetku, Tijelo je sumnjalo da bi se moglo smatrati da su navodne mjere državne potpore spojive sa Sporazumom o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) kao potpore za promidžbu turističkih djelatnosti (51).

51

| (61) | Uzimajući u obzir te preliminarne zaključke, Tijelo je smatralo da nema dovoljno informacija za isključivanje postojanja državnih potpora ili njihove nespojivosti sa Sporazumom o EGP-u. Stoga je pokrenut službeni istražni postupak. |
| --- | --- |

(61)

Uzimajući u obzir te preliminarne zaključke, Tijelo je smatralo da nema dovoljno informacija za isključivanje postojanja državnih potpora ili njihove nespojivosti sa Sporazumom o EGP-u. Stoga je pokrenut službeni istražni postupak.

5.   PRIMJEDBE TREĆIH STRANA U VEZI S ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA

PRIMJEDBE TREĆIH STRANA U VEZI S ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA

| (62) | Samo je New Mind | tellUs, podnositelj pritužbe, dostavio zapažanja u vezi s odlukom o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(62)

Samo je New Mind | tellUs, podnositelj pritužbe, dostavio zapažanja u vezi s odlukom o pokretanju postupka.

| (63) | Što se tiče sadržaja, podnositelj pritužbe ističe da je IN ušao na već dobro funkcionirajuće tržište usluga web-infrastrukture i povezanih usluga, koje su gospodarske usluge. Ulazak na to tržište nije u skladu s uputom države i u sukobu je s glavnom zadaćom IN-a, a to je poticanje privatnog poduzetništva. |
| --- | --- |

(63)

Što se tiče sadržaja, podnositelj pritužbe ističe da je IN ušao na već dobro funkcionirajuće tržište usluga web-infrastrukture i povezanih usluga, koje su gospodarske usluge. Ulazak na to tržište nije u skladu s uputom države i u sukobu je s glavnom zadaćom IN-a, a to je poticanje privatnog poduzetništva.

web

| (64) | New Mind | tellUs slaže se s preliminarnim nalazima Tijela u pogledu prisutnosti državnih resursa, mogućnosti pripisivanja, selektivnosti i mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(64)

New Mind | tellUs slaže se s preliminarnim nalazima Tijela u pogledu prisutnosti državnih resursa, mogućnosti pripisivanja, selektivnosti i mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja.

| (65) | U vezi s postojanjem prednosti, podnositelj pritužbe smatra da je IN unakrsno subvencionirao svoje usluge web-infrastrukture i povezane usluge. Razlog tome je nepostojanje pravilnog odvajanja računa unutar IN-a i njegovo neostvarivanje dobiti od pružanja tih gospodarskih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima. Podnositelj pritužbe ustraje i na tome da IN nudi besplatne usluge prevođenja (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 54.). |
| --- | --- |

(65)

U vezi s postojanjem prednosti, podnositelj pritužbe smatra da je IN unakrsno subvencionirao svoje usluge web-infrastrukture i povezane usluge. Razlog tome je nepostojanje pravilnog odvajanja računa unutar IN-a i njegovo neostvarivanje dobiti od pružanja tih gospodarskih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima. Podnositelj pritužbe ustraje i na tome da IN nudi besplatne usluge prevođenja (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 54.).

web

| (66) | U pogledu navodnih potpora u korist RTZ-ova i AUO-ova, podnositelj pritužbe tvrdi da ih norveška tijela nisu obavijestila o odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(66)

U pogledu navodnih potpora u korist RTZ-ova i AUO-ova, podnositelj pritužbe tvrdi da ih norveška tijela nisu obavijestila o odluci o pokretanju postupka.

| (67) | Nadalje se tvrdi da tijekom provedbe pilot-projekata odabrani pilot-korisnici nisu plaćali primljene usluge. Cjenovnim modelom koji je kasnije uveo IN nisu obuhvaćeni svi relevantni troškovi niti se ostvaruje razumna dobit. Konkretno, IN u svoje izračune nije uključio sve troškove razvoja povezane s infrastrukturom uspostavljenom za novu strukturu (18 milijuna NOK) i IN ne izračunava povrat ulaganja. Stoga RTZ-ovi i AUO-ovi ostvaruju prednost. |
| --- | --- |

(67)

Nadalje se tvrdi da tijekom provedbe pilot-projekata odabrani pilot-korisnici nisu plaćali primljene usluge. Cjenovnim modelom koji je kasnije uveo IN nisu obuhvaćeni svi relevantni troškovi niti se ostvaruje razumna dobit. Konkretno, IN u svoje izračune nije uključio sve troškove razvoja povezane s infrastrukturom uspostavljenom za novu strukturu (18 milijuna NOK) i IN ne izračunava povrat ulaganja. Stoga RTZ-ovi i AUO-ovi ostvaruju prednost.

| (68) | U pogledu spojivosti, podnositelj pritužbe tvrdi da na predmetnom tržištu nema tržišnog neuspjeha. Nadalje, činjenica da IN nudi besplatne ili subvencionirane usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji premjeste svoj sadržaj na platformu visitnorway.com jest uvjet povezivanja protivan protumonopolskim pravilima te se stoga navodne državne potpore ne mogu proglasiti spojivima. |
| --- | --- |

(68)

U pogledu spojivosti, podnositelj pritužbe tvrdi da na predmetnom tržištu nema tržišnog neuspjeha. Nadalje, činjenica da IN nudi besplatne ili subvencionirane usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji premjeste svoj sadržaj na platformu visitnorway.com jest uvjet povezivanja protivan protumonopolskim pravilima te se stoga navodne državne potpore ne mogu proglasiti spojivima.

visitnorway.com

| (69) | Podnositelj pritužbe poslao je 13. siječnja 2015. Tijelu presliku dopisa o državnom proračunu za 2015. (52) Prema njegovom se mišljenju tim dopisom potvrđuje da djelatnosti IN-a u vezi s uslugama web-infrastrukture i povezanim uslugama nisu zadaća IN-a, koja je ograničena na opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta. |
| --- | --- |

(69)

Podnositelj pritužbe poslao je 13. siječnja 2015. Tijelu presliku dopisa o državnom proračunu za 2015. (52) Prema njegovom se mišljenju tim dopisom potvrđuje da djelatnosti IN-a u vezi s uslugama web-infrastrukture i povezanim uslugama nisu zadaća IN-a, koja je ograničena na opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta.

52

web

6.   PRIMJEDBE NORVEŠKIH TIJELA U VEZI S ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA I PRIMJEDBAMA TREĆE STRANE

PRIMJEDBE NORVEŠKIH TIJELA U VEZI S ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA I PRIMJEDBAMA TREĆE STRANE

| (70) | Norveška su tijela odgovorila na odluku o pokretanju postupka (53) i izjavila da predmetne mjere nisu državne potpore i da bi, ako bilo koja od mjera jest državna potpora, takvu potporu trebalo klasificirati kao postojeću potporu jer je promidžba norveškog turizma bila jedna od zadaća prethodnika IN-a prije potpisivanja Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(70)

Norveška su tijela odgovorila na odluku o pokretanju postupka (53) i izjavila da predmetne mjere nisu državne potpore i da bi, ako bilo koja od mjera jest državna potpora, takvu potporu trebalo klasificirati kao postojeću potporu jer je promidžba norveškog turizma bila jedna od zadaća prethodnika IN-a prije potpisivanja Sporazuma o EGP-u.

53

| (71) | Druga je mogućnost da bi nove potpore, ako se utvrde, trebalo smatrati spojivima sa Sporazumom o EGP-u kao naknade za uslugu od općeg gospodarskog interesa ili, u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c), kao potpore za promidžbu turističkog sektora. |
| --- | --- |

(71)

Druga je mogućnost da bi nove potpore, ako se utvrde, trebalo smatrati spojivima sa Sporazumom o EGP-u kao naknade za uslugu od općeg gospodarskog interesa ili, u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c), kao potpore za promidžbu turističkog sektora.

| (72) | Norveška tijela navode da „ako se gospodarska djelatnost može odvojiti od zadaće javnog tijela, tijelo se može smatrati poduzetnikom u toj funkciji. Međutim, sve djelatnosti treba smatrati negospodarskim djelatnostima ako se ne mogu odvojiti jedna od druge” (54). Norveška tijela na temelju te pretpostavke smatraju da je Tijelo pogrešno protumačilo činjenice jer se predmetne usluge, odnosno usluge web-infrastrukture i povezane usluge, ne pružaju kao samostalne usluge, već samo kao sastavni dio usluga ponuđenih na platformi visitnorway.com, koje se kao cjelina moraju smatrati negospodarskom djelatnošću. Pružanje je tih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima dio IN-ove zadaće promidžbe Norveške kao turističkog odredišta, koja je pak dio nacionalne turističke strategije za poticanje poduzetništva. Posljedično, usluge web-infrastrukture i povezane usluge ne mogu se ocjenjivati kao samostalne usluge, već samo kao dio promidžbenih djelatnosti IN-a. |
| --- | --- |

(72)

Norveška tijela navode da „ako se gospodarska djelatnost može odvojiti od zadaće javnog tijela, tijelo se može smatrati poduzetnikom u toj funkciji. Međutim, sve djelatnosti treba smatrati negospodarskim djelatnostima ako se ne mogu odvojiti jedna od druge” (54). Norveška tijela na temelju te pretpostavke smatraju da je Tijelo pogrešno protumačilo činjenice jer se predmetne usluge, odnosno usluge web-infrastrukture i povezane usluge, ne pružaju kao samostalne usluge, već samo kao sastavni dio usluga ponuđenih na platformi visitnorway.com, koje se kao cjelina moraju smatrati negospodarskom djelatnošću. Pružanje je tih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima dio IN-ove zadaće promidžbe Norveške kao turističkog odredišta, koja je pak dio nacionalne turističke strategije za poticanje poduzetništva. Posljedično, usluge web-infrastrukture i povezane usluge ne mogu se ocjenjivati kao samostalne usluge, već samo kao dio promidžbenih djelatnosti IN-a.

ako se gospodarska djelatnost može odvojiti od zadaće javnog tijela, tijelo se može smatrati poduzetnikom u toj funkciji. Međutim, sve djelatnosti treba smatrati negospodarskim djelatnostima ako se ne mogu odvojiti jedna od druge

54

web

visitnorway.com

web

| (73) | U svakom slučaju, pri sklapanju sporazuma za pružanje plaćenih usluga IN primjenjuje model osnovnih troškova i time osigurava uzimanje u obzir svih relevantnih troškova IN-a povezanih s uslugama. Ta je metodologija kodificirana u „Smjernicama o plaćanjima korisnika” preuzetima iz dopisa IN-a o proračunu za 2011. (55), a IN je primjenjuje od 2011. Tu metodologiju za raspodjelu troškova IN primjenjuje i u sporazumima o povlaštenom partnerstvu i njome se IN-u omogućuje pokrivanje svih troškova povezanih sa sporazumima o povlaštenom partnerstvu. IN je u svoj proračun i cijene uključio i očekivanu dobit od [... % do ... %]. Norveška su tijela objasnila i da je turistički sektor, a posebno tržište usluga web-infrastrukture, vrlo dinamičan sektor. Posljedično, IN i visitnorway.com moraju prilagoditi usluge koje pružaju u skladu s tehnološkim i tržišnim razvojem. |
| --- | --- |

(73)

U svakom slučaju, pri sklapanju sporazuma za pružanje plaćenih usluga IN primjenjuje model osnovnih troškova i time osigurava uzimanje u obzir svih relevantnih troškova IN-a povezanih s uslugama. Ta je metodologija kodificirana u „Smjernicama o plaćanjima korisnika” preuzetima iz dopisa IN-a o proračunu za 2011. (55), a IN je primjenjuje od 2011. Tu metodologiju za raspodjelu troškova IN primjenjuje i u sporazumima o povlaštenom partnerstvu i njome se IN-u omogućuje pokrivanje svih troškova povezanih sa sporazumima o povlaštenom partnerstvu. IN je u svoj proračun i cijene uključio i očekivanu dobit od [... % do ... %]. Norveška su tijela objasnila i da je turistički sektor, a posebno tržište usluga web-infrastrukture, vrlo dinamičan sektor. Posljedično, IN i visitnorway.com moraju prilagoditi usluge koje pružaju u skladu s tehnološkim i tržišnim razvojem.

Smjernicama o plaćanjima korisnika

55

web

visitnorway.com

| (74) | U pogledu spojivosti norveška tijela ističu primjenu pravila o uslugama od općeg gospodarskog interesa. Prema mišljenju norveških tijela, ako bi se usluge ocijenjene u ovom slučaju smatrale gospodarskim djelatnostima i ako bi se utvrdile potpore, takve bi potpore trebalo ocjenjivati u skladu s pravilima o spojivosti s uslugama od općeg gospodarskog interesa (56). Mišljenje je norveških tijela da je pružanje tih usluga u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU (57). |
| --- | --- |

(74)

U pogledu spojivosti norveška tijela ističu primjenu pravila o uslugama od općeg gospodarskog interesa. Prema mišljenju norveških tijela, ako bi se usluge ocijenjene u ovom slučaju smatrale gospodarskim djelatnostima i ako bi se utvrdile potpore, takve bi potpore trebalo ocjenjivati u skladu s pravilima o spojivosti s uslugama od općeg gospodarskog interesa (56). Mišljenje je norveških tijela da je pružanje tih usluga u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU (57).

56

57

| (75) | Norveška tijela tvrde i da bi predmetne mjere trebalo proglasiti spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u kao državne potpore za promidžbu turističkog sektora. |
| --- | --- |

(75)

Norveška tijela tvrde i da bi predmetne mjere trebalo proglasiti spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u kao državne potpore za promidžbu turističkog sektora.

| (76) | Norveška tijela ističu da je time što je RTZ-ovima i AUO-ovima odobren pristup platformi ojačano tržišno natjecanje na tržištu nizvodnih usluga turističkog odredišta. To treba uzeti u obzir kako bi se uravnotežilo moguće negativne učinke navodnih potpora. Norveška tijela objašnjavaju da se konkurentski pritisak na tom tržištu povećao zbog toga što se na platformi visitnorway.com prikupljaju informacije o proizvodima u području usluga putovanja od svih mogućih konkurenata, odnosno od društava New Mind | tellUs ili Citybreak ili svih drugih društava koja bi mogla ući na tržište. U prošlosti je New Mind | tellUs bio jedini pružatelj usluga na tržištu. Nadalje, IN nudi platformu RTZ-ovima i AUO-ovima koji se na natječu s poduzetnicima izvan granica Norveške. |
| --- | --- |

(76)

Norveška tijela ističu da je time što je RTZ-ovima i AUO-ovima odobren pristup platformi ojačano tržišno natjecanje na tržištu nizvodnih usluga turističkog odredišta. To treba uzeti u obzir kako bi se uravnotežilo moguće negativne učinke navodnih potpora. Norveška tijela objašnjavaju da se konkurentski pritisak na tom tržištu povećao zbog toga što se na platformi visitnorway.com prikupljaju informacije o proizvodima u području usluga putovanja od svih mogućih konkurenata, odnosno od društava New Mind | tellUs ili Citybreak ili svih drugih društava koja bi mogla ući na tržište. U prošlosti je New Mind | tellUs bio jedini pružatelj usluga na tržištu. Nadalje, IN nudi platformu RTZ-ovima i AUO-ovima koji se na natječu s poduzetnicima izvan granica Norveške.

turističkog odredišta

visitnorway.com

| (77) | Norveška tijela osporavaju da IN nudi besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji su potpisali sporazume o povlaštenom partnerstvu i objašnjavaju kako IN podupire troškove prevođenja u različitim scenarijima. IN općenito pokriva dio troškova prevođenja RTZ-ova i AUO-ova u vezi s informacijama od općeg interesa u okviru svoje zadaće promidžbe Norveške kao turističkog odredišta. Međutim, IN pokriva samo 50 % troškova prevođenja posebnih zanimljivosti RTZ-ova i AUO-ova (58). Riječ je o općem pravilu koje se primjenjuje na sve RTZ-ove i AUO-ove. Međutim, kada je riječ o RTZ-ovima i AUO-ovima koji su prešli na visitnorway.com (odnosno o povlaštenim partnerima), IN ne pokriva nikakve troškove prevođenja. Drugim riječima, povlašteni partneri gube sredstva za prevođenje. Stoga, suprotno navodima podnositelja pritužbe, nema poticaja za potpisivanje sporazuma o povlaštenom partnerstvu kako bi se primila naknada za troškove prevođenja. |
| --- | --- |

(77)

Norveška tijela osporavaju da IN nudi besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji su potpisali sporazume o povlaštenom partnerstvu i objašnjavaju kako IN podupire troškove prevođenja u različitim scenarijima. IN općenito pokriva dio troškova prevođenja RTZ-ova i AUO-ova u vezi s informacijama od općeg interesa u okviru svoje zadaće promidžbe Norveške kao turističkog odredišta. Međutim, IN pokriva samo 50 % troškova prevođenja posebnih zanimljivosti RTZ-ova i AUO-ova (58). Riječ je o općem pravilu koje se primjenjuje na sve RTZ-ove i AUO-ove. Međutim, kada je riječ o RTZ-ovima i AUO-ovima koji su prešli na visitnorway.com (odnosno o povlaštenim partnerima), IN ne pokriva nikakve troškove prevođenja. Drugim riječima, povlašteni partneri gube sredstva za prevođenje. Stoga, suprotno navodima podnositelja pritužbe, nema poticaja za potpisivanje sporazuma o povlaštenom partnerstvu kako bi se primila naknada za troškove prevođenja.

58

visitnorway.com

| (78) | U odgovoru na primjedbe podnositelja pritužbe norveška tijela ističu da IN nije konkurent društvu New Mind | tellUs. Točno je da su kao posljedica odobravanja pristupa platformi visitnorway.com za RTZ-ove i AUO-ove usluge koje su prije pružala društva za informacijske tehnologije djelomično postale suvišnima, ali IN nije izravan konkurent podnositelju pritužbe. Drugim riječima, IN ne zamjenjuje New Mind | tellUs kao pružatelja usluga informacijskih tehnologija, nego određene funkcionalnosti (kao što je TellUs pretraživanje) jednostavno više nisu potrebne ili tehnički izvedive. |
| --- | --- |

(78)

U odgovoru na primjedbe podnositelja pritužbe norveška tijela ističu da IN nije konkurent društvu New Mind | tellUs. Točno je da su kao posljedica odobravanja pristupa platformi visitnorway.com za RTZ-ove i AUO-ove usluge koje su prije pružala društva za informacijske tehnologije djelomično postale suvišnima, ali IN nije izravan konkurent podnositelju pritužbe. Drugim riječima, IN ne zamjenjuje New Mind | tellUs kao pružatelja usluga informacijskih tehnologija, nego određene funkcionalnosti (kao što je TellUs pretraživanje) jednostavno više nisu potrebne ili tehnički izvedive.

visitnorway.com

TellUs pretraživanje

| (79) | Norveška su tijela dostavila Tijelu i dokaz o tome da je IN obavijestio RTZ-ove i AUO-ove o odluci o pokretanju postupka. IN je poslao poruke elektroničke pošte svim povlaštenim partnerima (navodnim korisnicima državnih potpora) te se na web-mjestu IN-a nalazi upućivanje na odluku o pokretanju postupka (59). |
| --- | --- |

(79)

Norveška su tijela dostavila Tijelu i dokaz o tome da je IN obavijestio RTZ-ove i AUO-ove o odluci o pokretanju postupka. IN je poslao poruke elektroničke pošte svim povlaštenim partnerima (navodnim korisnicima državnih potpora) te se na web-mjestu IN-a nalazi upućivanje na odluku o pokretanju postupka (59).

web

59

| (80) | Konačno, u odgovoru na zadnju poruku elektroničke pošte primljenu od podnositelja pritužbe (60) (kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 69.) norveška su tijela smatrala da je već na odgovarajući način odgovoreno na pitanje koje je istaknuo New Mind | tellUs. Stoga nije bilo potrebe za daljnjim pojašnjenjima (61). |
| --- | --- |

(80)

Konačno, u odgovoru na zadnju poruku elektroničke pošte primljenu od podnositelja pritužbe (60) (kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 69.) norveška su tijela smatrala da je već na odgovarajući način odgovoreno na pitanje koje je istaknuo New Mind | tellUs. Stoga nije bilo potrebe za daljnjim pojašnjenjima (61).

60

61

II.   OCJENA

OCJENA

1.   PRISUTNOST DRŽAVNIH POTPORA

PRISUTNOST DRŽAVNIH POTPORA

| (81) | Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi:

  „Osim ako je drukčije predviđeno ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s funkcioniranjem ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među ugovornim strankama.” |
| --- | --- |

(81)

Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi:

„Osim ako je drukčije predviđeno ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s funkcioniranjem ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među ugovornim strankama.”

| (82) | Mjera je državna potpora u skladu s člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u ako ispunjuje četiri uvjeta. Kao prvo, mjeru mora financirati država ili se mora financirati državnim sredstvima te mora biti pripisiva državi. Kao drugo, mjerom se mora omogućiti prednost. Kao treće, mjerom se odabrani poduzetnici ili gospodarske djelatnosti moraju staviti u povoljniji položaj. Kao četvrto, mjera mora biti takva da se njome može utjecati na trgovinu među ugovornim stranama i narušiti tržišno natjecanje u EGP-u. |
| --- | --- |

(82)

Mjera je državna potpora u skladu s člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u ako ispunjuje četiri uvjeta. Kao prvo, mjeru mora financirati država ili se mora financirati državnim sredstvima te mora biti pripisiva državi. Kao drugo, mjerom se mora omogućiti prednost. Kao treće, mjerom se odabrani poduzetnici ili gospodarske djelatnosti moraju staviti u povoljniji položaj. Kao četvrto, mjera mora biti takva da se njome može utjecati na trgovinu među ugovornim stranama i narušiti tržišno natjecanje u EGP-u.

| (83) | Za prisutnost državnih potpora moraju biti ispunjeni svi kumulativni uvjeti iz članka 61. stavka 1. (62) |
| --- | --- |

(83)

Za prisutnost državnih potpora moraju biti ispunjeni svi kumulativni uvjeti iz članka 61. stavka 1. (62)

62

1.1.   PODRUČJE PRIMJENE OVE ODLUKE

| (84) | Odluka o pokretanju postupka odnosi se na navodne državne potpore u korist IN-a te u korist RTZ-ova i AUO-ova. Na temelju informacija koje su zaprimili podnositelj pritužbe i norveška tijela, pitanja Tijela bila su usmjerena na usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje IN pruža RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. |
| --- | --- |

(84)

Odluka o pokretanju postupka odnosi se na navodne državne potpore u korist IN-a te u korist RTZ-ova i AUO-ova. Na temelju informacija koje su zaprimili podnositelj pritužbe i norveška tijela, pitanja Tijela bila su usmjerena na usluge web-infrastrukture i povezane usluge koje IN pruža RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

web

| (85) | Međutim, tijekom službenog postupka Tijelo je zaključilo da je za ocjenu ponašanja IN-a na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga potrebno ocijeniti i druge komercijalne usluge koje IN pruža RTZ-ovima i AUO-ovima, odnosno usluge promidžbe i marketinga posebnih sadržaja. Razlog tome je taj što se poslovni plan za novu strukturu IN-a odnosi na obje vrste usluga. |
| --- | --- |

(85)

Međutim, tijekom službenog postupka Tijelo je zaključilo da je za ocjenu ponašanja IN-a na tržištu usluga web-infrastrukture i povezanih usluga potrebno ocijeniti i druge komercijalne usluge koje IN pruža RTZ-ovima i AUO-ovima, odnosno usluge promidžbe i marketinga posebnih sadržaja. Razlog tome je taj što se poslovni plan za novu strukturu IN-a odnosi na obje vrste usluga.

web

| (86) | Posljedično, čak i ako posebne promidžbene i marketinške usluge nisu bile obuhvaćene odlukom o pokretanju postupka i nisu obuhvaćene ovom odlukom, Tijelo će upućivati na njih u mjeri u kojoj je to potrebno za donošenje odluke o navodnim mjerama državnih potpora putem usluga web-infrastrukture i povezanih usluga. |
| --- | --- |

(86)

Posljedično, čak i ako posebne promidžbene i marketinške usluge nisu bile obuhvaćene odlukom o pokretanju postupka i nisu obuhvaćene ovom odlukom, Tijelo će upućivati na njih u mjeri u kojoj je to potrebno za donošenje odluke o navodnim mjerama državnih potpora putem usluga web-infrastrukture i povezanih usluga.

web

1.2.   MOGUĆE MJERE DRŽAVNIH POTPORA U KORIST IN-A

1.2.1.   
  Može li se IN smatrati „poduzetnikom”

Može li se IN smatrati „poduzetnikom”

| (87) | Iz članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u proizlazi da se mjerama, kako bi ih se moglo smatrati državnim potporama, određeni poduzetnici ili proizvodnja određenih dobara mora staviti u povoljniji položaj. Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u primjenjuje se samo ako je primatelj potpore poduzetnik. Posljedično, potrebno je ispitati ispunjuje li IN uvjete na temelju kojih bi ga se moglo smatrati poduzetnikom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(87)

Iz članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u proizlazi da se mjerama, kako bi ih se moglo smatrati državnim potporama, određeni poduzetnici ili proizvodnja određenih dobara mora staviti u povoljniji položaj. Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u primjenjuje se samo ako je primatelj potpore poduzetnik. Posljedično, potrebno je ispitati ispunjuje li IN uvjete na temelju kojih bi ga se moglo smatrati poduzetnikom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

| (88) | Poduzetnici su subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost bez obzira na svoj pravni status i način financiranja (63). Gospodarske djelatnosti uključuju ponudu robe ili usluga na tržištu (64). Sve subjekte koji su pravno odvojeni od države i koji obavljaju gospodarske djelatnosti smatra se „poduzetnicima”. Člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u obuhvaćena su sva javna i privatna poduzeća (65). |
| --- | --- |

(88)

Poduzetnici su subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost bez obzira na svoj pravni status i način financiranja (63). Gospodarske djelatnosti uključuju ponudu robe ili usluga na tržištu (64). Sve subjekte koji su pravno odvojeni od države i koji obavljaju gospodarske djelatnosti smatra se „poduzetnicima”. Člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u obuhvaćena su sva javna i privatna poduzeća (65).

63

64

65

| (89) | Ako subjekt obavlja gospodarske djelatnosti treba ga smatrati poduzetnikom samo u pogledu tih posebnih usluga bez upućivanja na način na koji bi trebale biti klasificirane njegove ostale djelatnosti (66). |
| --- | --- |

(89)

Ako subjekt obavlja gospodarske djelatnosti treba ga smatrati poduzetnikom samo u pogledu tih posebnih usluga bez upućivanja na način na koji bi trebale biti klasificirane njegove ostale djelatnosti (66).

66

| (90) | Norveška su tijela tvrdila da se pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga ne može definirati kao gospodarska djelatnost. Prema njihovom se mišljenju te usluge ne mogu odvojiti od usluga koje se RTZ-ovima i AUO-ovima nude u vezi s promidžbom Norveške kao turističkog odredišta na platformi visitnorway.com. Budući da su razvoj te platforme i upravljanje njome u skladu s ciljem promidžbe Norveške kao turističkog odredišta i da se taj opći zadatak ne može definirati kao gospodarska djelatnost, ni usluge informacijskih tehnologija koje su predmet ispitivanja u ovom se slučaju ne mogu definirati kao gospodarska djelatnost. |
| --- | --- |

(90)

Norveška su tijela tvrdila da se pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga ne može definirati kao gospodarska djelatnost. Prema njihovom se mišljenju te usluge ne mogu odvojiti od usluga koje se RTZ-ovima i AUO-ovima nude u vezi s promidžbom Norveške kao turističkog odredišta na platformi visitnorway.com. Budući da su razvoj te platforme i upravljanje njome u skladu s ciljem promidžbe Norveške kao turističkog odredišta i da se taj opći zadatak ne može definirati kao gospodarska djelatnost, ni usluge informacijskih tehnologija koje su predmet ispitivanja u ovom se slučaju ne mogu definirati kao gospodarska djelatnost.

web

visitnorway.com

| (91) | Tijelo ostaje pri suprotnom zaključku i potvrđuje svoje preliminarno stajalište izneseno u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(91)

Tijelo ostaje pri suprotnom zaključku i potvrđuje svoje preliminarno stajalište izneseno u odluci o pokretanju postupka.

| (92) | Tijelo kao prvo navodi da je dopisom o proračunu za 2013. (67) IN-u omogućeno pružanje gospodarskih i negospodarskih djelatnosti s obzirom na to da je utvrđena razlika u pogledu financiranja tih djelatnosti: gospodarske djelatnosti moraju se obavljati u skladu s tržišnim uvjetima i stoga ih moraju financirati klijenti. Stoga IN ima pravnu mogućnost istodobnog pružanja gospodarskih i negospodarskih usluga. |
| --- | --- |

(92)

Tijelo kao prvo navodi da je dopisom o proračunu za 2013. (67) IN-u omogućeno pružanje gospodarskih i negospodarskih djelatnosti s obzirom na to da je utvrđena razlika u pogledu financiranja tih djelatnosti: gospodarske djelatnosti moraju se obavljati u skladu s tržišnim uvjetima i stoga ih moraju financirati klijenti. Stoga IN ima pravnu mogućnost istodobnog pružanja gospodarskih i negospodarskih usluga.

67

| (93) | Kao drugo, Tijelo smatra da činjenica da u određenim prilikama IN djeluje kao vladin instrument za osiguravanje opće promidžbe Norveške i u tom pogledu ne pruža usluge ili robu na tržištu nije dovoljan razlog na temelju kojeg se može zaključiti da IN ne nudi druge gospodarske usluge u turističkom sektoru. |
| --- | --- |

(93)

Kao drugo, Tijelo smatra da činjenica da u određenim prilikama IN djeluje kao vladin instrument za osiguravanje opće promidžbe Norveške i u tom pogledu ne pruža usluge ili robu na tržištu nije dovoljan razlog na temelju kojeg se može zaključiti da IN ne nudi druge gospodarske usluge u turističkom sektoru.

| (94) | Kao treće, Tijelo se slaže s time da promidžba Norveške kao turističkog odredišta nije gospodarska djelatnost. Međutim, IN na platformi nudi različite vrste usluga. IN nudi marketing i promidžbu općih sadržaja povezanih s Norveškom, odnosno općih informacija o polarnoj svjetlosti, vremenskim prilikama, zemljopisnim obilježjima zemlje itd., ali i posebne turističke sadržaje, odnosno promidžbu hotela, restorana ili drugih poduzeća. Marketing općih informacija o Norveškoj nije gospodarska djelatnost, ali promidžba posebnih turističkih poduzeća jest. |
| --- | --- |

(94)

Kao treće, Tijelo se slaže s time da promidžba Norveške kao turističkog odredišta nije gospodarska djelatnost. Međutim, IN na platformi nudi različite vrste usluga. IN nudi marketing i promidžbu općih sadržaja povezanih s Norveškom, odnosno općih informacija o polarnoj svjetlosti, vremenskim prilikama, zemljopisnim obilježjima zemlje itd., ali i posebne turističke sadržaje, odnosno promidžbu hotela, restorana ili drugih poduzeća. Marketing općih informacija o Norveškoj nije gospodarska djelatnost, ali promidžba posebnih turističkih poduzeća jest.

| (95) | Tijelo ne može prihvatiti argument da pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima nije gospodarska djelatnost jer je krajnji cilj obavljanje negospodarske djelatnosti, odnosno opća promidžba Norveške kao turističkog odredišta. Mišljenje je Tijela da cilj norveških tijela nije relevantan kada se utvrđuje obavlja li IN gospodarsku djelatnost. Tijelo smatra da promidžba privatnih turističkih poduzeća znači gospodarsku djelatnost. |
| --- | --- |

(95)

Tijelo ne može prihvatiti argument da pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima nije gospodarska djelatnost jer je krajnji cilj obavljanje negospodarske djelatnosti, odnosno opća promidžba Norveške kao turističkog odredišta. Mišljenje je Tijela da cilj norveških tijela nije relevantan kada se utvrđuje obavlja li IN gospodarsku djelatnost. Tijelo smatra da promidžba privatnih turističkih poduzeća znači gospodarsku djelatnost.

web

| (96) | U određenim je slučajevima u sudskoj praksi prihvaćeno da „nema potrebe za odvajanjem djelatnosti kupnje robe od njezine naknadne upotrebe kako bi se utvrdila narav te djelatnosti kupnje i da narav djelatnosti kupnje valja utvrditi ovisno o tome je li naknadna upotreba kupljene robe gospodarska djelatnost ili nije”. (68) Međutim, Tijelo podsjeća na činjenicu da korisnici usluga informacijskih tehnologija IN-a, RTZ-ovi i AUO-ovi, te usluge isto tako upotrebljavaju za pružanje gospodarskih i negospodarskih usluga. RTZ-ovi i AUO-ovi pružaju usluge opće turističke promidžbe svojih zemljopisnih područja, ali isto tako obavljaju posebne turističke djelatnosti u ime svojih dioničara i klijenata. Stoga Tijelo zaključuje da IN pruža gospodarske usluge. |
| --- | --- |

(96)

U određenim je slučajevima u sudskoj praksi prihvaćeno da „nema potrebe za odvajanjem djelatnosti kupnje robe od njezine naknadne upotrebe kako bi se utvrdila narav te djelatnosti kupnje i da narav djelatnosti kupnje valja utvrditi ovisno o tome je li naknadna upotreba kupljene robe gospodarska djelatnost ili nije”. (68) Međutim, Tijelo podsjeća na činjenicu da korisnici usluga informacijskih tehnologija IN-a, RTZ-ovi i AUO-ovi, te usluge isto tako upotrebljavaju za pružanje gospodarskih i negospodarskih usluga. RTZ-ovi i AUO-ovi pružaju usluge opće turističke promidžbe svojih zemljopisnih područja, ali isto tako obavljaju posebne turističke djelatnosti u ime svojih dioničara i klijenata. Stoga Tijelo zaključuje da IN pruža gospodarske usluge.

nema potrebe za odvajanjem djelatnosti kupnje robe od njezine naknadne upotrebe kako bi se utvrdila narav te djelatnosti kupnje i da narav djelatnosti kupnje valja utvrditi ovisno o tome je li naknadna upotreba kupljene robe gospodarska djelatnost ili nije

68

| (97) | Kao četvrto, Tijelo smatra da, suprotno argumentu norveških tijela iz prethodne uvodne izjave 90., za promidžbu Norveške kao turističkog odredišta nije potrebno pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga. U stvari, do 2013. IN je uspješno promicao turizam u Norveškoj usprkos činjenici da tek od tog datuma nudi te web-usluge na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. Tijelo ističe da norveška tijela nisu predočila dokaze na temelju kojih bi se moglo zaključiti da bi, u slučaju da se predmetne web-usluge ne nude na platformi visitnorway.com, nastojanja IN-a povezana s promidžbom turizma u zemlji bila neučinkovita. Stoga Tijelo ne prihvaća činjenicu da je za promidžbu Norveške kao turističkog odredišta potrebno pružati i usluge web-infrastrukture i povezane usluge. Zbog toga Tijelo ne smatra da su usluge nerazdvojive. |
| --- | --- |

(97)

Kao četvrto, Tijelo smatra da, suprotno argumentu norveških tijela iz prethodne uvodne izjave 90., za promidžbu Norveške kao turističkog odredišta nije potrebno pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga. U stvari, do 2013. IN je uspješno promicao turizam u Norveškoj usprkos činjenici da tek od tog datuma nudi te web-usluge na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. Tijelo ističe da norveška tijela nisu predočila dokaze na temelju kojih bi se moglo zaključiti da bi, u slučaju da se predmetne web-usluge ne nude na platformi visitnorway.com, nastojanja IN-a povezana s promidžbom turizma u zemlji bila neučinkovita. Stoga Tijelo ne prihvaća činjenicu da je za promidžbu Norveške kao turističkog odredišta potrebno pružati i usluge web-infrastrukture i povezane usluge. Zbog toga Tijelo ne smatra da su usluge nerazdvojive.

web

web

web

visitnorway.com

web

| (98) | Kao peto, Tijelo podsjeća da je pri definiranju usluge kao gospodarske bitan čimbenik postojanje tržišnog natjecanja na predmetnom tržištu, odnosno prisutnost drugih subjekata koji nude jednaku ili zamjenjivu robu i usluge. (69) Usluge web-infrastrukture i povezane usluge pružaju i privatni gospodarski subjekti, kao što je podnositelj pritužbe, te Tijelo stoga zaključuje da je u ovom slučaju taj uvjet ispunjen. |
| --- | --- |

(98)

Kao peto, Tijelo podsjeća da je pri definiranju usluge kao gospodarske bitan čimbenik postojanje tržišnog natjecanja na predmetnom tržištu, odnosno prisutnost drugih subjekata koji nude jednaku ili zamjenjivu robu i usluge. (69) Usluge web-infrastrukture i povezane usluge pružaju i privatni gospodarski subjekti, kao što je podnositelj pritužbe, te Tijelo stoga zaključuje da je u ovom slučaju taj uvjet ispunjen.

69

web

| (99) | U svojoj je sudskoj praksi Sud EU-a istaknuo da se gospodarske djelatnosti uobičajeno nude za naknadu. (70) Podnositelj pritužbe i IN pružaju usluge web-infrastrukture i povezane usluge za naknadu, što Tijelo smatra dodatnim razlogom za to da se te usluge definiraju kao gospodarske. |
| --- | --- |

(99)

U svojoj je sudskoj praksi Sud EU-a istaknuo da se gospodarske djelatnosti uobičajeno nude za naknadu. (70) Podnositelj pritužbe i IN pružaju usluge web-infrastrukture i povezane usluge za naknadu, što Tijelo smatra dodatnim razlogom za to da se te usluge definiraju kao gospodarske.

70

web

| (100) | Stajalište je Tijela da je taj zaključak valjan čak i ako IN ne pruža usluge web-infrastrukture i povezane usluge kao samostalnu uslugu; nakon integracije web-mjesta RTZ-ova i AUO-ova u platformu visitnorway.com RTZ-ovi i AUO-ovi s platforme primaju usluge koje su prije toga kupovali od privatnih gospodarskih subjekata za naknadu. Stoga nije relevantno nudi li se pružanje tih usluga samo RTZ-ovima i AUO-ovima, ali ne i drugim društvima za upravljanje odredištima. |
| --- | --- |

(100)

Stajalište je Tijela da je taj zaključak valjan čak i ako IN ne pruža usluge web-infrastrukture i povezane usluge kao samostalnu uslugu; nakon integracije web-mjesta RTZ-ova i AUO-ova u platformu visitnorway.com RTZ-ovi i AUO-ovi s platforme primaju usluge koje su prije toga kupovali od privatnih gospodarskih subjekata za naknadu. Stoga nije relevantno nudi li se pružanje tih usluga samo RTZ-ovima i AUO-ovima, ali ne i drugim društvima za upravljanje odredištima.

web

web

visitnorway.com

| (101) | Slijedom toga, Tijelo zaključuje da je IN poduzetnik u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u kada pruža usluge web-infrastrukture i povezane usluge. |
| --- | --- |

(101)

Slijedom toga, Tijelo zaključuje da je IN poduzetnik u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u kada pruža usluge web-infrastrukture i povezane usluge.

web

1.2.2   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (102) | Kao što je već navedeno, norveška tijela tvrdila su da pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga valja tumačiti u kontekstu djelatnosti IN-a povezanih s promidžbom turizma u okviru norveškog cilja smanjenja broja RTZ-ova i AUO-ova i učinkovitijeg djelovanja turističke industrije. Tijelo podsjeća na činjenicu da se u članku 61. stavku 1. Sporazuma o EGP-u državne intervencije ne razlikuju ovisno o njihovim uzrocima ili ciljevima, već da su definirane s obzirom na svoje učinke (71). Sud EU-a naveo je da „iz toga proizlazi da je koncept državnih potpora objektivan, ali valja ispitati omogućuje li se državnom mjerom prednost za jednog određenog poduzetnika ili više njih” (72). Stoga ciljevi nove norveške turističke strukture nisu relevantni kako bi se utvrdilo uključuju li navodne mjere prednost i državnu potporu. |
| --- | --- |

(102)

Kao što je već navedeno, norveška tijela tvrdila su da pružanje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga valja tumačiti u kontekstu djelatnosti IN-a povezanih s promidžbom turizma u okviru norveškog cilja smanjenja broja RTZ-ova i AUO-ova i učinkovitijeg djelovanja turističke industrije. Tijelo podsjeća na činjenicu da se u članku 61. stavku 1. Sporazuma o EGP-u državne intervencije ne razlikuju ovisno o njihovim uzrocima ili ciljevima, već da su definirane s obzirom na svoje učinke (71). Sud EU-a naveo je da „iz toga proizlazi da je koncept državnih potpora objektivan, ali valja ispitati omogućuje li se državnom mjerom prednost za jednog određenog poduzetnika ili više njih” (72). Stoga ciljevi nove norveške turističke strukture nisu relevantni kako bi se utvrdilo uključuju li navodne mjere prednost i državnu potporu.

web

71

iz toga proizlazi da je koncept državnih potpora objektivan, ali valja ispitati omogućuje li se državnom mjerom prednost za jednog određenog poduzetnika ili više njih

72

| (103) | U ovom slučaju postojanje prednosti ovisi o tome i. je li IN unakrsno subvencionirao svoje gospodarske djelatnosti javnim sredstvima koja je primio kao nadoknadu za svoje negospodarske djelatnosti te ii. je li IN zahtijevao odgovarajući povrat kapitala (razumnu dobit) za gospodarske usluge pružene RTZ-ovima i AUO-ovima. |
| --- | --- |

(103)

U ovom slučaju postojanje prednosti ovisi o tome i. je li IN unakrsno subvencionirao svoje gospodarske djelatnosti javnim sredstvima koja je primio kao nadoknadu za svoje negospodarske djelatnosti te ii. je li IN zahtijevao odgovarajući povrat kapitala (razumnu dobit) za gospodarske usluge pružene RTZ-ovima i AUO-ovima.

| (104) | Ta se dva pitanja ocjenjuju u sljedeća dva pododjeljka. U smislu ocjene, Tijelo će utvrditi je li se RTZ-ovima i AUO-ovima za usluge koje su kupili od IN-a naplaćivala cijena manja od one koja bi prevladavala u uvjetima konkurentnog tržišta (odnosno u nedostatku tržišne snage). Tijelo smatra da je razumna zamjenska vrijednost za takvu konkurentnu razinu cijena koja je dovoljna za pokrivanje dodatnih troškova, odnosno izravno pripisivih varijabilnih troškova i prikladnog udjela zajedničkih (fiksnih) troškova uvećano za odgovarajući povrat kapitala. (73) |
| --- | --- |

(104)

Ta se dva pitanja ocjenjuju u sljedeća dva pododjeljka. U smislu ocjene, Tijelo će utvrditi je li se RTZ-ovima i AUO-ovima za usluge koje su kupili od IN-a naplaćivala cijena manja od one koja bi prevladavala u uvjetima konkurentnog tržišta (odnosno u nedostatku tržišne snage). Tijelo smatra da je razumna zamjenska vrijednost za takvu konkurentnu razinu cijena koja je dovoljna za pokrivanje dodatnih troškova, odnosno izravno pripisivih varijabilnih troškova i prikladnog udjela zajedničkih (fiksnih) troškova uvećano za odgovarajući povrat kapitala. (73)

73

1.2.2.1   Unakrsno subvencioniranje usluga web-infrastrukture i povezanih usluga

Unakrsno subvencioniranje usluga web

| (105) | Kad subjekt obavlja gospodarske i negospodarske djelatnosti, trebao bi biti uspostavljen sustav troškovnog računovodstva kako bi se spriječilo subvencioniranje gospodarskih djelatnosti državnim sredstvima dodijeljenima tom subjektu za negospodarske djelatnosti. (74) |
| --- | --- |

(105)

Kad subjekt obavlja gospodarske i negospodarske djelatnosti, trebao bi biti uspostavljen sustav troškovnog računovodstva kako bi se spriječilo subvencioniranje gospodarskih djelatnosti državnim sredstvima dodijeljenima tom subjektu za negospodarske djelatnosti. (74)

74

| (106) | Trebali bi biti uspostavljeni objektivni i transparentni mehanizmi za raspodjelu troškova kako bi se osiguralo da se državnim sredstvima dodijeljenima za negospodarske djelatnosti tog subjekta ne pokrivaju dodatni troškovi povezani s gospodarskim djelatnostima. Ako nisu uspostavljeni takvi mehanizmi, od javnih sredstava dodijeljenih za negospodarske djelatnosti mogu se ostvariti prednosti za gospodarske djelatnosti. Nadalje, unutarnjim bi se računima trebalo omogućiti utvrđivanje troškova i prihoda koji odgovaraju različitim uslugama. (75) |
| --- | --- |

(106)

Trebali bi biti uspostavljeni objektivni i transparentni mehanizmi za raspodjelu troškova kako bi se osiguralo da se državnim sredstvima dodijeljenima za negospodarske djelatnosti tog subjekta ne pokrivaju dodatni troškovi povezani s gospodarskim djelatnostima. Ako nisu uspostavljeni takvi mehanizmi, od javnih sredstava dodijeljenih za negospodarske djelatnosti mogu se ostvariti prednosti za gospodarske djelatnosti. Nadalje, unutarnjim bi se računima trebalo omogućiti utvrđivanje troškova i prihoda koji odgovaraju različitim uslugama. (75)

75

| (107) | Stoga će Tijelo provjeriti je li IN imao uspostavljenu metodologiju kojom se omogućuje odvajanje troškova i prihoda gospodarskih i negospodarskih djelatnosti u cilju isključivanja rizika unakrsnog subvencioniranja različitih djelatnosti IN-a. Tijelo će ocijeniti i račune IN-a u vezi s gospodarskim uslugama pruženima RTZ-ovima i AUO-ovima. |
| --- | --- |

(107)

Stoga će Tijelo provjeriti je li IN imao uspostavljenu metodologiju kojom se omogućuje odvajanje troškova i prihoda gospodarskih i negospodarskih djelatnosti u cilju isključivanja rizika unakrsnog subvencioniranja različitih djelatnosti IN-a. Tijelo će ocijeniti i račune IN-a u vezi s gospodarskim uslugama pruženima RTZ-ovima i AUO-ovima.

Mehanizam za raspodjelu troškova

Mehanizam za raspodjelu troškova

| (108) | Kao što je već navedeno, javno poduzeće koje obavlja gospodarske i negospodarske djelatnosti mora uvesti računovodstvene sustave i postupke kojima mu se omogućuje raspodjela svih dodatnih troškova nastalih u vezi s pružanjem gospodarske usluge na račune koji sadržavaju gospodarske djelatnosti. (76) |
| --- | --- |

(108)

Kao što je već navedeno, javno poduzeće koje obavlja gospodarske i negospodarske djelatnosti mora uvesti računovodstvene sustave i postupke kojima mu se omogućuje raspodjela svih dodatnih troškova nastalih u vezi s pružanjem gospodarske usluge na račune koji sadržavaju gospodarske djelatnosti. (76)

76

| (109) | Tijelo je na temelju informacija koje je dostavio IN zaključilo da su zajednički troškovi sljedeći: i. troškovi razvoja povezani s projektom nove strukture, ii. opći troškovi poslovanja, odnosno troškovi pratećih aktivnosti i administracije, podrške urednika internetske stranice (webmastera) itd. te iii. tehnički troškovi rada platforme, odnosno troškovi savjetnika za informacijske tehnologije, godišnjih naknada za softverske licencije, održavanja hardvera i softvera itd. (77) |
| --- | --- |

(109)

Tijelo je na temelju informacija koje je dostavio IN zaključilo da su zajednički troškovi sljedeći: i. troškovi razvoja povezani s projektom nove strukture, ii. opći troškovi poslovanja, odnosno troškovi pratećih aktivnosti i administracije, podrške urednika internetske stranice (webmastera) itd. te iii. tehnički troškovi rada platforme, odnosno troškovi savjetnika za informacijske tehnologije, godišnjih naknada za softverske licencije, održavanja hardvera i softvera itd. (77)

webmastera

77

| (110) | Norveška su tijela objasnila da troškove razvoja čine troškovi za upravljanje projektima, razvoj koncepata, tehnički razvoj i unaprjeđenja, ispitivanje i posao koji su izvršili savjetnici u vezi s pripremom platforme visitnorway.com za projekt nove strukture. Troškovi razvoja u 2013. iznosili su približno 18 milijuna NOK. (78) |
| --- | --- |

(110)

Norveška su tijela objasnila da troškove razvoja čine troškovi za upravljanje projektima, razvoj koncepata, tehnički razvoj i unaprjeđenja, ispitivanje i posao koji su izvršili savjetnici u vezi s pripremom platforme visitnorway.com za projekt nove strukture. Troškovi razvoja u 2013. iznosili su približno 18 milijuna NOK. (78)

troškove razvoja

visitnorway.com

78

| (111) | Prema odgovoru norveških tijela na odluku o pokretanju postupka (79), 4 milijuna NOK bilo je dodijeljeno za gospodarske usluge koje se pružaju na platformi. Prema dostavljenim informacijama, uzimajući u obzir podjelu troškova, koja se temelji na potpunoj transparentnosti, na generički i posebni marketing (80), velika je većina troškova poslovanja i tehničkih troškova nove strukture (približno 89 %) povezana s generičkim marketingom Norveške (s negospodarskom djelatnošću). Stoga je poslovni model IN-a uključivao 4 milijuna NOK troškova razvoja kao troškove ulaganja. Norveška su tijela dostavila informacije kojima potvrđuju da je riječ o razumnoj raspodjeli troškova razvoja. IN je osobito obavijestio Tijelo da je na temelju pregleda 15 766 uredničkih stranica i 19 000 uvrštavanja izračunano da je 84,3 % svih pregleda stranica definirano kao generički marketing, dok 15,7 % svih pregleda stranica čine poslovna uvrštavanja od 23. ožujka 2014. do 23. ožujka 2015. (81) Stoga bi najveći dio troškova razvoja trebalo dodijeliti negospodarskim uslugama platforme. |
| --- | --- |

(111)

Prema odgovoru norveških tijela na odluku o pokretanju postupka (79), 4 milijuna NOK bilo je dodijeljeno za gospodarske usluge koje se pružaju na platformi. Prema dostavljenim informacijama, uzimajući u obzir podjelu troškova, koja se temelji na potpunoj transparentnosti, na generički i posebni marketing (80), velika je većina troškova poslovanja i tehničkih troškova nove strukture (približno 89 %) povezana s generičkim marketingom Norveške (s negospodarskom djelatnošću). Stoga je poslovni model IN-a uključivao 4 milijuna NOK troškova razvoja kao troškove ulaganja. Norveška su tijela dostavila informacije kojima potvrđuju da je riječ o razumnoj raspodjeli troškova razvoja. IN je osobito obavijestio Tijelo da je na temelju pregleda 15 766 uredničkih stranica i 19 000 uvrštavanja izračunano da je 84,3 % svih pregleda stranica definirano kao generički marketing, dok 15,7 % svih pregleda stranica čine poslovna uvrštavanja od 23. ožujka 2014. do 23. ožujka 2015. (81) Stoga bi najveći dio troškova razvoja trebalo dodijeliti negospodarskim uslugama platforme.

79

80

81

| (112) | Na temelju navedenih dostavljenih informacija, Tijelo napominje da je postotak troškova razvoja dodijeljenih gospodarskim uslugama IN-a veći od 20 %, što je više od stvarnog udjela troškova povezanih s promidžbom posebnih sadržaja kako je prethodno navedeno. Tijelo stoga zaključuje da je dodjela 4 milijuna NOK poslovnom modelu sporazuma o povlaštenom partnerstvu razumna i opravdana. |
| --- | --- |

(112)

Na temelju navedenih dostavljenih informacija, Tijelo napominje da je postotak troškova razvoja dodijeljenih gospodarskim uslugama IN-a veći od 20 %, što je više od stvarnog udjela troškova povezanih s promidžbom posebnih sadržaja kako je prethodno navedeno. Tijelo stoga zaključuje da je dodjela 4 milijuna NOK poslovnom modelu sporazuma o povlaštenom partnerstvu razumna i opravdana.

| (113) | Međutim, podnositelj pritužbe tvrdi da bi u troškove razvoja trebali biti uključeni dijelovi troškova povezanih s uspostavljanjem same platforme 2007. |
| --- | --- |

(113)

Međutim, podnositelj pritužbe tvrdi da bi u troškove razvoja trebali biti uključeni dijelovi troškova povezanih s uspostavljanjem same platforme 2007.

| (114) | IN potvrđuje da ti troškovi nisu uključeni u izračun troškova. IN tvrdi da je platforma već postojala prije potpisivanja sporazuma o povlaštenom partnerstvu i da su RTZ-ovi i AUO-ovi već imali sklopljene sporazume o suradnji na temelju kojih su plaćali godišnju naknadu za partnerstvo kojom se pridonosilo uspostavljanju platforme. (82) Nadalje, početni troškovi nisu bili uključeni jer nisu bili kapitalizirani (83), što je dopušteno norveškim računovodstvenim standardima (NRS 19.). (84) Standard NRS 19. odnosi se na relevantne izravne troškove i kapitalizaciju troškova. Prema tom standardu, nematerijalna imovina, odnosno nemonetarna imovina bez fizičkog sadržaja, koju društvo upotrebljava u proizvodnji ili prodaji robe i usluga, ne mora biti kapitalizirana. Stoga, u skladu s tim pravilima, nijedan dio troškova razvoja platforme visitnorway.com nije kapitaliziran. |
| --- | --- |

(114)

IN potvrđuje da ti troškovi nisu uključeni u izračun troškova. IN tvrdi da je platforma već postojala prije potpisivanja sporazuma o povlaštenom partnerstvu i da su RTZ-ovi i AUO-ovi već imali sklopljene sporazume o suradnji na temelju kojih su plaćali godišnju naknadu za partnerstvo kojom se pridonosilo uspostavljanju platforme. (82) Nadalje, početni troškovi nisu bili uključeni jer nisu bili kapitalizirani (83), što je dopušteno norveškim računovodstvenim standardima (NRS 19.). (84) Standard NRS 19. odnosi se na relevantne izravne troškove i kapitalizaciju troškova. Prema tom standardu, nematerijalna imovina, odnosno nemonetarna imovina bez fizičkog sadržaja, koju društvo upotrebljava u proizvodnji ili prodaji robe i usluga, ne mora biti kapitalizirana. Stoga, u skladu s tim pravilima, nijedan dio troškova razvoja platforme visitnorway.com nije kapitaliziran.

82

83

84

visitnorway.com

| (115) | Osim toga, norveška tijela objašnjavaju da će 2015. biti uvedena nova platforma SUO-a u oblaku za visitnorway.com. Postojeća će se platforma sa svim sadržajima, rutinama, softverskim licencijama itd. upotrebljavati do kraja 2015., kada će biti ukinuta. Na novu će se platformu premjestiti samo tekstovi i fotografije, a stara će tehnička platforma ostati bez vrijednosti zbog tehničkog razvoja tržišta. Stoga, prema mišljenju IN-a, ne postoje gospodarski razlozi za kapitalizaciju projekata informacijskih tehnologija kao što je visitnorway.com. |
| --- | --- |

(115)

Osim toga, norveška tijela objašnjavaju da će 2015. biti uvedena nova platforma SUO-a u oblaku za visitnorway.com. Postojeća će se platforma sa svim sadržajima, rutinama, softverskim licencijama itd. upotrebljavati do kraja 2015., kada će biti ukinuta. Na novu će se platformu premjestiti samo tekstovi i fotografije, a stara će tehnička platforma ostati bez vrijednosti zbog tehničkog razvoja tržišta. Stoga, prema mišljenju IN-a, ne postoje gospodarski razlozi za kapitalizaciju projekata informacijskih tehnologija kao što je visitnorway.com.

visitnorway.com.

visitnorway.com.

| (116) | Tijelo prihvaća taj argument jer je norveškim računovodstvenim standardima omogućeno da se te vrste troškova ne kapitaliziraju. Tijelo smatra da, ako je svim društvima u Norveškoj omogućeno da ne kapitaliziraju te vrste troškova, čak i ako bi se ta činjenica mogla smatrati prednošću, ona nije selektivna. Mjera (mogućnost da se trošak ne kapitalizira) je na raspolaganju svim gospodarskim sektorima, svim oblicima društava i svim oblicima proizvodnje. Stoga, u slučaju nastanka rashoda obuhvaćenih pravilom iz NRS-a 19., mjera ne bi bila selektivna prednost ni državna potpora. (85) |
| --- | --- |

(116)

Tijelo prihvaća taj argument jer je norveškim računovodstvenim standardima omogućeno da se te vrste troškova ne kapitaliziraju. Tijelo smatra da, ako je svim društvima u Norveškoj omogućeno da ne kapitaliziraju te vrste troškova, čak i ako bi se ta činjenica mogla smatrati prednošću, ona nije selektivna. Mjera (mogućnost da se trošak ne kapitalizira) je na raspolaganju svim gospodarskim sektorima, svim oblicima društava i svim oblicima proizvodnje. Stoga, u slučaju nastanka rashoda obuhvaćenih pravilom iz NRS-a 19., mjera ne bi bila selektivna prednost ni državna potpora. (85)

85

| (117) | U pogledu općih troškova poslovanja za razdoblje od 2013. do 2018., IN za raspodjelu različitih troškova primjenjuje metodologiju cjelokupnog troška po satu. (86) Ta se metodologija temelji na smjernicama iz prethodne uvodne izjave 73., donesenima 2011. i u primjeni od te godine. Cijena usluga u skladu s tom metodologijom temelji se na broju sati koje je zaposlenik posvetio pružanju tih usluga (87). Troškovi IN-a po satu uključuju izravne troškove osoblja za osobu koja obavlja posao i opće troškove potrebne kako bi se osiguralo da ta osoba može obavljati svoj posao. (88) U opće troškove uključeni su troškovi najma, ureda, telefona, upravljanja i zajedničkih službi kao što su financije, informacijske tehnologije, ljudski potencijali itd. IN povećava trošak po satu za 3 % svake godine od 2014. nadalje te time osigurava daljnje pokrivanje svih troškova. (89) |
| --- | --- |

(117)

U pogledu općih troškova poslovanja za razdoblje od 2013. do 2018., IN za raspodjelu različitih troškova primjenjuje metodologiju cjelokupnog troška po satu. (86) Ta se metodologija temelji na smjernicama iz prethodne uvodne izjave 73., donesenima 2011. i u primjeni od te godine. Cijena usluga u skladu s tom metodologijom temelji se na broju sati koje je zaposlenik posvetio pružanju tih usluga (87). Troškovi IN-a po satu uključuju izravne troškove osoblja za osobu koja obavlja posao i opće troškove potrebne kako bi se osiguralo da ta osoba može obavljati svoj posao. (88) U opće troškove uključeni su troškovi najma, ureda, telefona, upravljanja i zajedničkih službi kao što su financije, informacijske tehnologije, ljudski potencijali itd. IN povećava trošak po satu za 3 % svake godine od 2014. nadalje te time osigurava daljnje pokrivanje svih troškova. (89)

općih troškova poslovanja

86

87

88

89

| (118) | IN primjenom te metodologije osigurava financiranje različitih projekata iz naknada pojedinačnih klijenata kojima se pokrivaju troškovi IN-a povezani s pružanjem usluge klijentu. |
| --- | --- |

(118)

IN primjenom te metodologije osigurava financiranje različitih projekata iz naknada pojedinačnih klijenata kojima se pokrivaju troškovi IN-a povezani s pružanjem usluge klijentu.

| (119) | Prema tome, stajalište je Tijela da je barem u ovom slučaju riječ o dostatnoj metodologiji za raspodjelu zajedničkih troškova. |
| --- | --- |

(119)

Prema tome, stajalište je Tijela da je barem u ovom slučaju riječ o dostatnoj metodologiji za raspodjelu zajedničkih troškova.

| (120) | Tijelo primjećuje da je tijekom pilot-studije (2012. – 2013.) trošak po satu dodijeljen računima dviju pilot-studija bio manji od standardnog cjelokupnog troška po satu koji je utvrdio IN. (90) Međutim, ta je smanjena satnica bila poravnana uzimajući u obzir vrijeme koje su RTZ-ovi i AUO-ovi posvetili osiguravanju sadržaja, povratnih informacija i pomoći pri razvoju nove strukture. (91) |
| --- | --- |

(120)

Tijelo primjećuje da je tijekom pilot-studije (2012. – 2013.) trošak po satu dodijeljen računima dviju pilot-studija bio manji od standardnog cjelokupnog troška po satu koji je utvrdio IN. (90) Međutim, ta je smanjena satnica bila poravnana uzimajući u obzir vrijeme koje su RTZ-ovi i AUO-ovi posvetili osiguravanju sadržaja, povratnih informacija i pomoći pri razvoju nove strukture. (91)

90

91

| (121) | U pogledu raspodjele tehničkih troškova, IN primjenjuje metodologiju koja se temelji na „trošku po pregledu stranice”. (92) IN u skladu s tom metodologijom izračunava trošak po pregledu stranice na platformi i nakon toga udjel tehničkih troškova koje bi RTZ-ovi i AUO-ovi trebali platiti na temelju stvarnog udjela pregledanih stranica. Stajalište je Tijela da se tom metodologijom IN-u omogućuje prikladna raspodjela troškova na usluge generičkog marketinga i komercijalne usluge. U poslovnom planu IN-a predviđena je naknada za gospodarske usluge pružene RTZ-ovima i AUO-ovima u skladu s tom metodologijom do 2018. |
| --- | --- |

(121)

U pogledu raspodjele tehničkih troškova, IN primjenjuje metodologiju koja se temelji na „trošku po pregledu stranice”. (92) IN u skladu s tom metodologijom izračunava trošak po pregledu stranice na platformi i nakon toga udjel tehničkih troškova koje bi RTZ-ovi i AUO-ovi trebali platiti na temelju stvarnog udjela pregledanih stranica. Stajalište je Tijela da se tom metodologijom IN-u omogućuje prikladna raspodjela troškova na usluge generičkog marketinga i komercijalne usluge. U poslovnom planu IN-a predviđena je naknada za gospodarske usluge pružene RTZ-ovima i AUO-ovima u skladu s tom metodologijom do 2018.

tehničkih troškova

trošku po pregledu stranice

92

| (122) | Stoga je stajalište Tijela da je uspostavljen objektivan i transparentan mehanizam za raspodjelu troškova na temelju kojeg IN može zajamčiti da se samo prihodi od gospodarskih djelatnosti upotrebljavaju za pokrivanje troškova povezanih s njihovim obavljanjem (uključujući dodatne troškove i prikladan udjel zajedničkih troškova). |
| --- | --- |

(122)

Stoga je stajalište Tijela da je uspostavljen objektivan i transparentan mehanizam za raspodjelu troškova na temelju kojeg IN može zajamčiti da se samo prihodi od gospodarskih djelatnosti upotrebljavaju za pokrivanje troškova povezanih s njihovim obavljanjem (uključujući dodatne troškove i prikladan udjel zajedničkih troškova).

Odvajanje računa

Odvajanje računa

| (123) | Tijekom službenog istražnog postupka norveška su tijela dostavila Tijelu daljnje informacije o računovodstvenom sustavu IN-a. |
| --- | --- |

(123)

Tijekom službenog istražnog postupka norveška su tijela dostavila Tijelu daljnje informacije o računovodstvenom sustavu IN-a.

| (124) | Godišnji računi IN-a sadržavaju konsolidirane račune za društvo, uključujući dobit i gubitak, bilancu i bilješke u skladu s norveškim Zakonom o računovodstvu. Te račune revidira vanjski revizor kojeg je odobrila glavna skupština IN-a i koji je upisan u norveški nacionalni poslovni registar. Konsolidirani računi mogu se podijeliti na osam različitih podračuna, po jedan za svaku djelatnost/svaki program koje provodi IN (zajmovi, sredstva, projekti itd.). Ti podračuni imaju vlastite račune dobiti i gubitka te bilance. |
| --- | --- |

(124)

Godišnji računi IN-a sadržavaju konsolidirane račune za društvo, uključujući dobit i gubitak, bilancu i bilješke u skladu s norveškim Zakonom o računovodstvu. Te račune revidira vanjski revizor kojeg je odobrila glavna skupština IN-a i koji je upisan u norveški nacionalni poslovni registar. Konsolidirani računi mogu se podijeliti na osam različitih podračuna, po jedan za svaku djelatnost/svaki program koje provodi IN (zajmovi, sredstva, projekti itd.). Ti podračuni imaju vlastite račune dobiti i gubitka te bilance.

| (125) | Platforma visitnorway.com uključena je u račun za projektne djelatnosti. Nadalje, IN je objasnio da svaki pojedinačni projekt, kao što je visitnorway.com, ima poseban podračun. Projekti posebno imaju odvojene brojeve projekta za komercijalne vanjske djelatnosti (93). Time se osigurava pravilna klasifikacija i raspodjela prihoda i troškova svih djelatnosti IN-a. |
| --- | --- |

(125)

Platforma visitnorway.com uključena je u račun za projektne djelatnosti. Nadalje, IN je objasnio da svaki pojedinačni projekt, kao što je visitnorway.com, ima poseban podračun. Projekti posebno imaju odvojene brojeve projekta za komercijalne vanjske djelatnosti (93). Time se osigurava pravilna klasifikacija i raspodjela prihoda i troškova svih djelatnosti IN-a.

visitnorway.com

visitnorway.com

93

| (126) | Visitnorway.com ima četiri projektna računa na koje IN dijeli sve troškove i prihode povezane s radom platforme. (94) Četiri su podračuna za projekte: i. vanjski savjetnici za uredničke operativne usluge, ii. vanjski savjetnici za usluge nadogradnje i održavanja, iii. vanjske usluge povezane s tehničkim radom i iv. vanjske usluge povezane s novom strukturom. (95) Troškovi i prihodi sporazuma o povlaštenom partnerstvu kodificirani su u projektnom računu za vanjske usluge povezane s novom strukturom. (96) |
| --- | --- |

(126)

Visitnorway.com ima četiri projektna računa na koje IN dijeli sve troškove i prihode povezane s radom platforme. (94) Četiri su podračuna za projekte: i. vanjski savjetnici za uredničke operativne usluge, ii. vanjski savjetnici za usluge nadogradnje i održavanja, iii. vanjske usluge povezane s tehničkim radom i iv. vanjske usluge povezane s novom strukturom. (95) Troškovi i prihodi sporazuma o povlaštenom partnerstvu kodificirani su u projektnom računu za vanjske usluge povezane s novom strukturom. (96)

Visitnorway.com

94

95

96

| (127) | Ta četiri projektna podračuna sadržavaju troškove i prihode za platformu visitnorway.com kao cjelinu. Troškovi i prihodi od gospodarskih i negospodarskih usluga jasno su utvrđeni, ali su kodificirani zajedno. Tijelo nije utvrdilo nikakve naznake nepravilnog utvrđivanja troškova i prihoda kao troškova i prihoda od gospodarskih ili negospodarskih djelatnosti. Stoga se može zaključiti da ne postoji službeno odvajanje računa, ali da se ipak jasno mogu utvrditi troškovi i prihodi od različitih vrsta usluga. |
| --- | --- |

(127)

Ta četiri projektna podračuna sadržavaju troškove i prihode za platformu visitnorway.com kao cjelinu. Troškovi i prihodi od gospodarskih i negospodarskih usluga jasno su utvrđeni, ali su kodificirani zajedno. Tijelo nije utvrdilo nikakve naznake nepravilnog utvrđivanja troškova i prihoda kao troškova i prihoda od gospodarskih ili negospodarskih djelatnosti. Stoga se može zaključiti da ne postoji službeno odvajanje računa, ali da se ipak jasno mogu utvrditi troškovi i prihodi od različitih vrsta usluga.

visitnorway.com

službeno

| (128) | Tijekom službenog istražnog postupka (97) IN se obvezao na povećanje transparentnosti svojeg računovodstvenog sustava u pogledu gospodarskih djelatnosti povezanih s turističkim sektorom i na vođenje detaljnijih računa od 1. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(128)

Tijekom službenog istražnog postupka (97) IN se obvezao na povećanje transparentnosti svojeg računovodstvenog sustava u pogledu gospodarskih djelatnosti povezanih s turističkim sektorom i na vođenje detaljnijih računa od 1. siječnja 2014.

97

| (129) | Kako bi osigurao dodatnu transparentnost svojeg postojećeg računovodstvenog sustava, IN će pregledati četiri računa koja već postoje u okviru projektnog računa za visitnorway.com. Troškovi i prihodi na svakom od četiriju računa nadalje će se podijeliti na gospodarsku i negospodarsku djelatnost. Službeno odvajanje računa bit će tako uspostavljeno od siječnja 2014. |
| --- | --- |

(129)

Kako bi osigurao dodatnu transparentnost svojeg postojećeg računovodstvenog sustava, IN će pregledati četiri računa koja već postoje u okviru projektnog računa za visitnorway.com. Troškovi i prihodi na svakom od četiriju računa nadalje će se podijeliti na gospodarsku i negospodarsku djelatnost. Službeno odvajanje računa bit će tako uspostavljeno od siječnja 2014.

visitnorway.com

| (130) | Tijelo smatra da će točno i službeno odvajanje računa od 1. siječnja 2014. biti dovoljno za sprječavanje unakrsnog subvencioniranja gospodarskih usluga koje se pružaju na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. Tijelo napominje da je prije 2014. IN pružao gospodarske usluge samo korisnicima pilot-projekta i da od 1. siječnja 2014. IN korisnicima pilot-projekta nudi cijene jednake onima koje se primjenjuju u preostalim sporazumima o povlaštenom partnerstvu. |
| --- | --- |

(130)

Tijelo smatra da će točno i službeno odvajanje računa od 1. siječnja 2014. biti dovoljno za sprječavanje unakrsnog subvencioniranja gospodarskih usluga koje se pružaju na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. Tijelo napominje da je prije 2014. IN pružao gospodarske usluge samo korisnicima pilot-projekta i da od 1. siječnja 2014. IN korisnicima pilot-projekta nudi cijene jednake onima koje se primjenjuju u preostalim sporazumima o povlaštenom partnerstvu.

| (131) | Tijelo ističe da se činjenicom da je izrada osam računa stvarno moguća pokazuje da su postojeći računi već dovoljno transparentni. Stoga Tijelo smatra da je računovodstvenim sustavom koji je IN primjenjivao do tekućeg datuma omogućeno odvajanje troškova gospodarskih i negospodarskih usluga uz dovoljan stupanj točnosti, čak i ako ne postoji službeno odvajanje računa na gospodarske i negospodarske usluge. |
| --- | --- |

(131)

Tijelo ističe da se činjenicom da je izrada osam računa stvarno moguća pokazuje da su postojeći računi već dovoljno transparentni. Stoga Tijelo smatra da je računovodstvenim sustavom koji je IN primjenjivao do tekućeg datuma omogućeno odvajanje troškova gospodarskih i negospodarskih usluga uz dovoljan stupanj točnosti, čak i ako ne postoji službeno odvajanje računa na gospodarske i negospodarske usluge.

službeno

| (132) | Zaključno, Tijelo prima na znanje prijedlog norveških tijela i zaključuje da je postojećim računovodstvenim sustavom već omogućeno utvrđivanje različitih troškova i prihoda od gospodarskih i negospodarskih usluga koje se pružaju na platformi visitnorway.com i da ne postoji dokaz o unakrsnom subvencioniranju gospodarskih djelatnosti iz negospodarskih. |
| --- | --- |

(132)

Zaključno, Tijelo prima na znanje prijedlog norveških tijela i zaključuje da je postojećim računovodstvenim sustavom već omogućeno utvrđivanje različitih troškova i prihoda od gospodarskih i negospodarskih usluga koje se pružaju na platformi visitnorway.com i da ne postoji dokaz o unakrsnom subvencioniranju gospodarskih djelatnosti iz negospodarskih.

visitnorway.com

1.2.2.2   Navodna neostvarena dobit

Navodna neostvarena dobit

| (133) | Javna društva na tržištu moraju se ponašati kao obični gospodarski subjekti (98). Država ne daje nikakvu prednost u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u ako se od privatnog ulagača može očekivati jednako ponašanje, odnosno ako javno društvo djeluje u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. (99) |
| --- | --- |

(133)

Javna društva na tržištu moraju se ponašati kao obični gospodarski subjekti (98). Država ne daje nikakvu prednost u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u ako se od privatnog ulagača može očekivati jednako ponašanje, odnosno ako javno društvo djeluje u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. (99)

98

99

| (134) | Vlasnici poduzeća ili ulagači uobičajeno će zahtijevati povrat svojeg ulaganja kako bi uložili u komercijalnog poduzetnika. (100) Takvo je očekivanje profitabilnosti uobičajen i očekivan poslovni trošak za poduzetnika. Stoga nije riječ o prednosti financiranoj državnim sredstvima kada javno društvo pokriva troškove (varijabilne troškove i prikladan doprinos zajedničkim troškovima) uvećane za odgovarajući povrat kapitalnih ulaganja. (101) |
| --- | --- |

(134)

Vlasnici poduzeća ili ulagači uobičajeno će zahtijevati povrat svojeg ulaganja kako bi uložili u komercijalnog poduzetnika. (100) Takvo je očekivanje profitabilnosti uobičajen i očekivan poslovni trošak za poduzetnika. Stoga nije riječ o prednosti financiranoj državnim sredstvima kada javno društvo pokriva troškove (varijabilne troškove i prikladan doprinos zajedničkim troškovima) uvećane za odgovarajući povrat kapitalnih ulaganja. (101)

100

101

| (135) | Tijelo je u svojim Smjernicama o proizvodnji već navelo sljedeće: „[a]ko javno poduzeće ima neprimjerenu stopu povrata, Nadzorno tijelo EFTA-e može uzeti u obzir da ta situacija sadržava elemente potpore koji bi se trebali analizirati uzimajući u obzir članak 61. U tim okolnostima javno poduzeće učinkovito dobiva svoj kapital po stopi nižoj od tržišne stope, odnosno ekvivalentnoj subvenciji”. (102) |
| --- | --- |

(135)

Tijelo je u svojim Smjernicama o proizvodnji već navelo sljedeće: „[a]ko javno poduzeće ima neprimjerenu stopu povrata, Nadzorno tijelo EFTA-e može uzeti u obzir da ta situacija sadržava elemente potpore koji bi se trebali analizirati uzimajući u obzir članak 61. U tim okolnostima javno poduzeće učinkovito dobiva svoj kapital po stopi nižoj od tržišne stope, odnosno ekvivalentnoj subvenciji”. (102)

[a]ko javno poduzeće ima neprimjerenu stopu povrata, Nadzorno tijelo EFTA-e može uzeti u obzir da ta situacija sadržava elemente potpore koji bi se trebali analizirati uzimajući u obzir članak 61. U tim okolnostima javno poduzeće učinkovito dobiva svoj kapital po stopi nižoj od tržišne stope, odnosno ekvivalentnoj subvenciji

102

| (136) | Međutim, Tijelo jednako tako podsjeća na činjenicu da, u skladu s istim Smjernicama, ulagač ima visoki stupanj diskrecijskog prava i da se „u okviru tog visokog stupnja ne može smatrati da su u prosuđivanje ulagača uključene državne potpore”. Iz toga proizlazi sljedeće: „[s]amo ako ne postoje objektivni razlozi na temelju kojih se može razumno očekivati primjerena stopa povrata ulaganja koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču u usporedivom privatnom poduzeću koje posluje u uobičajenim tržišnim uvjetima, uključene su državne potpore čak i ako je riječ o financiranju, djelomično ili u cijelosti, javnim sredstvima”. (103) |
| --- | --- |

(136)

Međutim, Tijelo jednako tako podsjeća na činjenicu da, u skladu s istim Smjernicama, ulagač ima visoki stupanj diskrecijskog prava i da se „u okviru tog visokog stupnja ne može smatrati da su u prosuđivanje ulagača uključene državne potpore”. Iz toga proizlazi sljedeće: „[s]amo ako ne postoje objektivni razlozi na temelju kojih se može razumno očekivati primjerena stopa povrata ulaganja koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču u usporedivom privatnom poduzeću koje posluje u uobičajenim tržišnim uvjetima, uključene su državne potpore čak i ako je riječ o financiranju, djelomično ili u cijelosti, javnim sredstvima”. (103)

u okviru tog visokog stupnja ne može smatrati da su u prosuđivanje ulagača uključene državne potpore

[s]amo ako ne postoje objektivni razlozi na temelju kojih se može razumno očekivati primjerena stopa povrata ulaganja koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču u usporedivom privatnom poduzeću koje posluje u uobičajenim tržišnim uvjetima, uključene su državne potpore čak i ako je riječ o financiranju, djelomično ili u cijelosti, javnim sredstvima

103

| (137) | Tijelo je u skladu s time ocijenilo cjenovnu politiku IN-a u pogledu gospodarskih usluga pruženih u okviru pilot-projekata i na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu na platformi visitnorway.com. Cilj je ocijeniti je li poslovni model IN-a za usluge informacijskih tehnologija pružene u okviru nove strukture platforme visitnorway.com (odnosno na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu) uključivao očekivanje razumne dobiti. |
| --- | --- |

(137)

Tijelo je u skladu s time ocijenilo cjenovnu politiku IN-a u pogledu gospodarskih usluga pruženih u okviru pilot-projekata i na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu na platformi visitnorway.com. Cilj je ocijeniti je li poslovni model IN-a za usluge informacijskih tehnologija pružene u okviru nove strukture platforme visitnorway.com (odnosno na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu) uključivao očekivanje razumne dobiti.

visitnorway.com.

visitnorway.com

| (138) | Norveška su tijela objasnila (104) da se cjenovnom politikom IN-a osigurava pokrivanje svih relevantnih troškova i ostvarivanje razumne dobiti na temelju prihoda od gospodarskih djelatnosti. (105) Čak i ako smatraju da su djelatnosti IN-a u tom sektoru negospodarske naravi, komercijalni sporazumi oblikovani su tako da su njima pokriveni svi troškovi i da se osigurava ostvarivanje dobiti za IN. |
| --- | --- |

(138)

Norveška su tijela objasnila (104) da se cjenovnom politikom IN-a osigurava pokrivanje svih relevantnih troškova i ostvarivanje razumne dobiti na temelju prihoda od gospodarskih djelatnosti. (105) Čak i ako smatraju da su djelatnosti IN-a u tom sektoru negospodarske naravi, komercijalni sporazumi oblikovani su tako da su njima pokriveni svi troškovi i da se osigurava ostvarivanje dobiti za IN.

104

105

| (139) | Na temelju prethodno opisane metodologije za raspodjelu troškova, vidjeti prethodne uvodne izjave od 108. do 122., norveška su tijela objasnila cjenovni model koji se primjenjivao tijekom pilot-projekata i na sporazume o povlaštenom partnerstvu kako bi pokazala da su cijene pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata. |
| --- | --- |

(139)

Na temelju prethodno opisane metodologije za raspodjelu troškova, vidjeti prethodne uvodne izjave od 108. do 122., norveška su tijela objasnila cjenovni model koji se primjenjivao tijekom pilot-projekata i na sporazume o povlaštenom partnerstvu kako bi pokazala da su cijene pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima dovoljne za ostvarivanje razumnog povrata.

web

| (140) | Profitabilnost se ne mjeri na platformi visitnorway.com kao cjelini (106), već prema profitabilnosti gospodarskih djelatnosti (gospodarskih usluga pruženih RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu i standardnih sporazuma). U početni su poslovni plan za novu strukturu IN-a bili uključeni prihodi od usluga pruženih RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju dviju vrsta sporazuma: i. sporazuma o povlaštenom partnerstvu te ii. standardnih sporazuma. |
| --- | --- |

(140)

Profitabilnost se ne mjeri na platformi visitnorway.com kao cjelini (106), već prema profitabilnosti gospodarskih djelatnosti (gospodarskih usluga pruženih RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu i standardnih sporazuma). U početni su poslovni plan za novu strukturu IN-a bili uključeni prihodi od usluga pruženih RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju dviju vrsta sporazuma: i. sporazuma o povlaštenom partnerstvu te ii. standardnih sporazuma.

visitnorway.com

106

| (141) | Nakon detaljnog ocjenjivanja dostavljenih informacija ne postoje dokazi o tome da IN ne nastoji ostvariti razumnu dobit od komercijalnih sporazuma, uključujući sporazume o povlaštenom partnerstvu. Naprotiv, postoje dokazi o tome da IN u praksi očekuje dobit od tih gospodarskih djelatnosti u razdoblju od 2013. do 2018. IN je Tijelu dostavio poslovni model koji se temelji na procijenjenim troškovima i prihodima povezanima s komercijalnim sporazumima i kojim se pokazuje pozitivna neto sadašnja vrijednost (107) uz diskontnu stopu od 7 %. U poslovnom je modelu IN-a posebno procijenjena neto dobit između [... % i ... %]. (108) |
| --- | --- |

(141)

Nakon detaljnog ocjenjivanja dostavljenih informacija ne postoje dokazi o tome da IN ne nastoji ostvariti razumnu dobit od komercijalnih sporazuma, uključujući sporazume o povlaštenom partnerstvu. Naprotiv, postoje dokazi o tome da IN u praksi očekuje dobit od tih gospodarskih djelatnosti u razdoblju od 2013. do 2018. IN je Tijelu dostavio poslovni model koji se temelji na procijenjenim troškovima i prihodima povezanima s komercijalnim sporazumima i kojim se pokazuje pozitivna neto sadašnja vrijednost (107) uz diskontnu stopu od 7 %. U poslovnom je modelu IN-a posebno procijenjena neto dobit između [... % i ... %]. (108)

107

108

| (142) | Tijekom službenog postupka IN je objasnio (109) i da prelazi na novi sustav za upravljanje odredištima (SUO) u oblaku u kojem [...]. |
| --- | --- |

(142)

Tijekom službenog postupka IN je objasnio (109) i da prelazi na novi sustav za upravljanje odredištima (SUO) u oblaku u kojem [...].

109

| (143) | Tijelo napominje da se mora usporediti ponašanje javnih i privatnih gospodarskih subjekata upućivanjem na stav privatnog gospodarskog subjekta u trenutku ulaganja ili izrade poslovnog plana „uzimajući u obzir u tom trenutku dostupne informacije i predvidiva kretanja” (110). Promjene na platformi visitnorway.com uvedene nakon izrade nacrta poslovnog modela nove strukture stoga nisu relevantne za ocjenu državnih potpora. Relevantno je pitanje je li cilj izvornog poslovnog modela bio ostvarivanje dobiti od pružanja usluga RTZ-ovima i AUO-ovima. |
| --- | --- |

(143)

Tijelo napominje da se mora usporediti ponašanje javnih i privatnih gospodarskih subjekata upućivanjem na stav privatnog gospodarskog subjekta u trenutku ulaganja ili izrade poslovnog plana „uzimajući u obzir u tom trenutku dostupne informacije i predvidiva kretanja” (110). Promjene na platformi visitnorway.com uvedene nakon izrade nacrta poslovnog modela nove strukture stoga nisu relevantne za ocjenu državnih potpora. Relevantno je pitanje je li cilj izvornog poslovnog modela bio ostvarivanje dobiti od pružanja usluga RTZ-ovima i AUO-ovima.

uzimajući u obzir u tom trenutku dostupne informacije i predvidiva kretanja

110

visitnorway.com

| (144) | U analizi dvaju pilot-projekata tijekom faze Pilot Alfa norveška tijela ističu da su društva VisitSørlandet i VisitTrondheim intenzivno pridonosila razvoju modela i uložila znatno vrijeme u projekte. U Prilogu 6. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (111) naveden je konkretan popis vrsta dodatnih poslova izvršenih u okviru pilot-projekata tijekom 2013. tijekom planiranja nove strukture za platformu visitnorway.com. Među dodatnim poslovima koje su izvršili pilot-korisnici IN upućuje na: i. evaluaciju toga koji bi sadržaji i dalje trebali biti dio platforme, ii. planiranje prijenosa poveznica iz postojećih rješenja kako bi se očuvao rang tražilice iz postojećih sadržaja, iii. uspostavljanje/evaluaciju osnovne strukture te strukture početne stranice, podstranica i mapa za sadržaj koji ne čini vlastitu stranicu itd. |
| --- | --- |

(144)

U analizi dvaju pilot-projekata tijekom faze Pilot Alfa norveška tijela ističu da su društva VisitSørlandet i VisitTrondheim intenzivno pridonosila razvoju modela i uložila znatno vrijeme u projekte. U Prilogu 6. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (111) naveden je konkretan popis vrsta dodatnih poslova izvršenih u okviru pilot-projekata tijekom 2013. tijekom planiranja nove strukture za platformu visitnorway.com. Među dodatnim poslovima koje su izvršili pilot-korisnici IN upućuje na: i. evaluaciju toga koji bi sadržaji i dalje trebali biti dio platforme, ii. planiranje prijenosa poveznica iz postojećih rješenja kako bi se očuvao rang tražilice iz postojećih sadržaja, iii. uspostavljanje/evaluaciju osnovne strukture te strukture početne stranice, podstranica i mapa za sadržaj koji ne čini vlastitu stranicu itd.

111

visitnorway.com

| (145) | Stoga se profitabilnost pilot-projekata ne može ocijeniti izolirano, već samo u okviru dugoročnog projekta. Pitanje nije bi li IN kratkoročno ostvario dobit od pilot-projekata, već bi li se novom strukturom i sporazumima o povlaštenom partnerstvu osigurala dugoročna profitabilnost. (112) U stvari, javna ili privatna društva ne provode uobičajeno pilot-projekte očekujući da će odmah ostvariti profitabilnost, već kako bi ocijenila njihovu gospodarsku i poslovnu opravdanost. (113) U sudskoj je praksi prihvaćeno da nije automatski riječ o državnim potporama svaki put kada država ne ostvari prihode. Zapravo, poštujući praksu Suda EU-a (114) i Komisije (115), Tijelo smatra da snižene cijene ne uključuju državne potpore ako su objektivno opravdane gospodarskim razlozima. |
| --- | --- |

(145)

Stoga se profitabilnost pilot-projekata ne može ocijeniti izolirano, već samo u okviru dugoročnog projekta. Pitanje nije bi li IN kratkoročno ostvario dobit od pilot-projekata, već bi li se novom strukturom i sporazumima o povlaštenom partnerstvu osigurala dugoročna profitabilnost. (112) U stvari, javna ili privatna društva ne provode uobičajeno pilot-projekte očekujući da će odmah ostvariti profitabilnost, već kako bi ocijenila njihovu gospodarsku i poslovnu opravdanost. (113) U sudskoj je praksi prihvaćeno da nije automatski riječ o državnim potporama svaki put kada država ne ostvari prihode. Zapravo, poštujući praksu Suda EU-a (114) i Komisije (115), Tijelo smatra da snižene cijene ne uključuju državne potpore ako su objektivno opravdane gospodarskim razlozima.

112

113

114

115

| (146) | Nadalje, Tijelo napominje da je od 2014. dvama korisnicima pilot-projekata ponuđena jednaka cjenovna struktura na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu kao i ostalim RTZ-ovima i AUO-ovima. (116) Time je zapravo objašnjeno upućivanje podnositelja pritužbe koje se odnosilo na „povećanje cijene” u novim sporazumima o povlaštenom partnerstvu u odnosu na stare sporazume o povlaštenom partnerstvu. Doista su sporazumima o povlaštenom partnerstvu potpisanima 2014. predviđene veće naknade u odnosu na naknade koje su se zahtijevale tijekom pilot-faza (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 44.). (117) |
| --- | --- |

(146)

Nadalje, Tijelo napominje da je od 2014. dvama korisnicima pilot-projekata ponuđena jednaka cjenovna struktura na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu kao i ostalim RTZ-ovima i AUO-ovima. (116) Time je zapravo objašnjeno upućivanje podnositelja pritužbe koje se odnosilo na „povećanje cijene” u novim sporazumima o povlaštenom partnerstvu u odnosu na stare sporazume o povlaštenom partnerstvu. Doista su sporazumima o povlaštenom partnerstvu potpisanima 2014. predviđene veće naknade u odnosu na naknade koje su se zahtijevale tijekom pilot-faza (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 44.). (117)

116

117

| (147) | Podatcima poslanima Tijelu (118) dokazano je da je prvotno predviđena prosječna dobit na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu za razdoblje od 2013. do 2018. (između [... % i ... %]) u skladu s maržom koju ostvaruju privatni gospodarski subjekti koji nude web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. (119) |
| --- | --- |

(147)

Podatcima poslanima Tijelu (118) dokazano je da je prvotno predviđena prosječna dobit na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu za razdoblje od 2013. do 2018. (između [... % i ... %]) u skladu s maržom koju ostvaruju privatni gospodarski subjekti koji nude web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. (119)

118

web

119

| (148) | IN je u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka (120) objasnio da je, iako nije upoznat s cjenovnim modelima svojeg konkurenta, prikupio javno dostupna godišnja izvješća najvećih društava za razvoj web-usluga koja pružaju usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. Prema mišljenju IN-a, privatni gospodarski subjekti koji nude web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima imaju prosječnu profitnu maržu od [...]. (121) Stoga IN smatra da je njegova procijenjena profitna marža između [... % i ... %] u skladu s maržama ostvarenima na tržištu. (122) |
| --- | --- |

(148)

IN je u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka (120) objasnio da je, iako nije upoznat s cjenovnim modelima svojeg konkurenta, prikupio javno dostupna godišnja izvješća najvećih društava za razvoj web-usluga koja pružaju usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. Prema mišljenju IN-a, privatni gospodarski subjekti koji nude web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima imaju prosječnu profitnu maržu od [...]. (121) Stoga IN smatra da je njegova procijenjena profitna marža između [... % i ... %] u skladu s maržama ostvarenima na tržištu. (122)

120

web

web

121

122

| (149) | Tijelo podsjeća na činjenicu da se u skladu sa sudskom praksom prosječan povrat sektora može upotrebljavati kao pokazatelj izostanka potpora. (123) Stoga Tijelo smatra, budući da bi profitna marža od [...] % pri pružanju usluga web-infrastrukture i povezanih usluga bila prihvatljiva tržišnom ulagaču, da je poslovni model IN-a bio u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(149)

Tijelo podsjeća na činjenicu da se u skladu sa sudskom praksom prosječan povrat sektora može upotrebljavati kao pokazatelj izostanka potpora. (123) Stoga Tijelo smatra, budući da bi profitna marža od [...] % pri pružanju usluga web-infrastrukture i povezanih usluga bila prihvatljiva tržišnom ulagaču, da je poslovni model IN-a bio u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

123

web

| (150) | Naposljetku, IN je dostavio određene informacije (124) o tvrdnji podnositelja pritužbe prema kojoj platforma visitnorway.com ima vrijednost sama po sebi zbog trgovačkog naziva i domene (jer je jedna od najposjećenijih turističkih platformi u Norveškoj), koja nije uzeta u obzir. Tijelo tumači tvrdnju podnositelja pritužbe tako da bi RTZ-ovi i AUO-ovi trebali plaćati i za neizravnu dobit od upotrebe trgovačkog naziva platforme visitnorway.com jer taj trgovački naziv ima gospodarsku vrijednost. |
| --- | --- |

(150)

Naposljetku, IN je dostavio određene informacije (124) o tvrdnji podnositelja pritužbe prema kojoj platforma visitnorway.com ima vrijednost sama po sebi zbog trgovačkog naziva i domene (jer je jedna od najposjećenijih turističkih platformi u Norveškoj), koja nije uzeta u obzir. Tijelo tumači tvrdnju podnositelja pritužbe tako da bi RTZ-ovi i AUO-ovi trebali plaćati i za neizravnu dobit od upotrebe trgovačkog naziva platforme visitnorway.com jer taj trgovački naziv ima gospodarsku vrijednost.

124

visitnorway.com

visitnorway.com

| (151) | IN smatra da je ta vrijednost zanemariva. U potporu svojem zaključku, IN je zaposlio vanjskog savjetnika, društvo NetNames, koji je vrijednost domene procijenio na 20 000 USD. (125) Vrijednost domene temeljila se na usporedbi s različitim, ali usporedivim domenama. Uzimajući u obzir troškove platforme visitnorway.com, vanjski stručnjak potvrdio je zaključke IN-a da je vrijednost domene zanemariva. Tijelo ne vidjeti razloge za dovođenje u pitanje tog zaključka. |
| --- | --- |

(151)

IN smatra da je ta vrijednost zanemariva. U potporu svojem zaključku, IN je zaposlio vanjskog savjetnika, društvo NetNames, koji je vrijednost domene procijenio na 20 000 USD. (125) Vrijednost domene temeljila se na usporedbi s različitim, ali usporedivim domenama. Uzimajući u obzir troškove platforme visitnorway.com, vanjski stručnjak potvrdio je zaključke IN-a da je vrijednost domene zanemariva. Tijelo ne vidjeti razloge za dovođenje u pitanje tog zaključka.

125

visitnorway.com

| (152) | Stoga Tijelo smatra da je IN ispravno postupio kada nije uključio upotrebu trgovačkog naziva platforme visitnorway.com kao dodatni trošak za RTZ-ove i AUO-ove. |
| --- | --- |

(152)

Stoga Tijelo smatra da je IN ispravno postupio kada nije uključio upotrebu trgovačkog naziva platforme visitnorway.com kao dodatni trošak za RTZ-ove i AUO-ove.

visitnorway.com

| (153) | Stoga Tijelo zaključuje da su komercijalni sporazumi IN-a, uključujući sporazume o povlaštenom partnerstvu, provedeni u očekivanju dugoročne profitabilnosti i u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(153)

Stoga Tijelo zaključuje da su komercijalni sporazumi IN-a, uključujući sporazume o povlaštenom partnerstvu, provedeni u očekivanju dugoročne profitabilnosti i u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

1.2.3   
  Zaključak

Zaključak

| (154) | Tijelo zaključuje da u pogledu pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima IN ima uspostavljen pravilan mehanizam za raspodjelu troškova i računovodstveni sustav kojima mu se omogućuje točno utvrđivanje troškova i prihoda povezanih s tim uslugama. |
| --- | --- |

(154)

Tijelo zaključuje da u pogledu pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima IN ima uspostavljen pravilan mehanizam za raspodjelu troškova i računovodstveni sustav kojima mu se omogućuje točno utvrđivanje troškova i prihoda povezanih s tim uslugama.

web

| (155) | Nadalje utvrđuje da se IN nije odrekao dobiti od ponude tih usluga. IN je postupao u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(155)

Nadalje utvrđuje da se IN nije odrekao dobiti od ponude tih usluga. IN je postupao u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (156) | Prema tome, Tijelo zaključuje da IN nije dobio državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u u pogledu pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu. |
| --- | --- |

(156)

Prema tome, Tijelo zaključuje da IN nije dobio državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u u pogledu pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga RTZ-ovima i AUO-ovima na temelju sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

web

1.2.4.   
  Navodne državne potpore u korist RTZ-ova i AUO-ova

Navodne državne potpore u korist RTZ-ova i AUO-ova

1.2.5.   
  Mogu li se RTZ-ovi i AUO-ovi smatrati „poduzetnicima”

Mogu li se RTZ-ovi i AUO-ovi smatrati „poduzetnicima”

| (157) | Kako je prethodno već objašnjeno, vidjeti uvodnu izjavu 87., članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u primjenjuje se samo ako su korisnici državne potpore poduzetnici. |
| --- | --- |

(157)

Kako je prethodno već objašnjeno, vidjeti uvodnu izjavu 87., članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u primjenjuje se samo ako su korisnici državne potpore poduzetnici.

| (158) | Kako je već navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 18., Tijelo napominje da RTZ-ovi i AUO-ovi nisu osnovani u cilju povećanja dobiti u najvećoj mogućoj mjeri za subjekta ili njegove dioničare, već u cilju povećanja i promidžbe poslovnih djelatnosti svojih dioničara i klijenata. |
| --- | --- |

(158)

Kako je već navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 18., Tijelo napominje da RTZ-ovi i AUO-ovi nisu osnovani u cilju povećanja dobiti u najvećoj mogućoj mjeri za subjekta ili njegove dioničare, već u cilju povećanja i promidžbe poslovnih djelatnosti svojih dioničara i klijenata.

| (159) | Tijelo ipak podsjeća na činjenicu da primjena pravila o državnim potporama ne ovisi o tome je li subjekt osnovan u cilju ostvarivanja dobiti. Prema sudskoj praksi, neprofitni subjekti isto tako mogu nuditi robu i usluge na tržištu. (126) Ako je to slučaj, neprofitni pružatelji usluga i dalje su obuhvaćeni područjem primjene pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(159)

Tijelo ipak podsjeća na činjenicu da primjena pravila o državnim potporama ne ovisi o tome je li subjekt osnovan u cilju ostvarivanja dobiti. Prema sudskoj praksi, neprofitni subjekti isto tako mogu nuditi robu i usluge na tržištu. (126) Ako je to slučaj, neprofitni pružatelji usluga i dalje su obuhvaćeni područjem primjene pravila o državnim potporama.

126

| (160) | Tijelo smatra da, slično IN-u, RTZ-ovi i AUO-ovi pružaju gospodarske i negospodarske usluge. Promidžba posebnih turističkih usluga jest gospodarska djelatnost, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28. Stoga se u pogledu tih usluga te subjekte smatra poduzetnicima. |
| --- | --- |

(160)

Tijelo smatra da, slično IN-u, RTZ-ovi i AUO-ovi pružaju gospodarske i negospodarske usluge. Promidžba posebnih turističkih usluga jest gospodarska djelatnost, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28. Stoga se u pogledu tih usluga te subjekte smatra poduzetnicima.

1.2.6.   
  Postojanje prednosti u korist RTZ-ova i AUO-ova

Postojanje prednosti u korist RTZ-ova i AUO-ova

| (161) | IN je dokazao da su, usprkos tome što IN nije neprofitna organizacija, sporazumi o povlaštenom partnerstvu potpisani uz razumna očekivanja u pogledu dugoročne profitabilnosti. Cjenovnim modelom IN-a predviđen je povrat od [... % do ... %] (vidjeti prethodni odjeljak 1.2.2.2.). Podatcima koje je dostavio IN dokazano je da je ta očekivana profitabilnost u praksi i ostvarena. Podatcima se ukazuje na to da je ulaganjem IN-a u novu strukturu platforme visitnorway.com ostvarena dobit u 2013. Negativna se dobit očekuje u 2014. i 2015., ali je za razdoblje od 2016. do 2018. predviđena stabilna i razumna dobit. Prosječna je dobit u skladu s dobiti privatnog gospodarskog subjekta koji nudi web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. (127) |
| --- | --- |

(161)

IN je dokazao da su, usprkos tome što IN nije neprofitna organizacija, sporazumi o povlaštenom partnerstvu potpisani uz razumna očekivanja u pogledu dugoročne profitabilnosti. Cjenovnim modelom IN-a predviđen je povrat od [... % do ... %] (vidjeti prethodni odjeljak 1.2.2.2.). Podatcima koje je dostavio IN dokazano je da je ta očekivana profitabilnost u praksi i ostvarena. Podatcima se ukazuje na to da je ulaganjem IN-a u novu strukturu platforme visitnorway.com ostvarena dobit u 2013. Negativna se dobit očekuje u 2014. i 2015., ali je za razdoblje od 2016. do 2018. predviđena stabilna i razumna dobit. Prosječna je dobit u skladu s dobiti privatnog gospodarskog subjekta koji nudi web-usluge RTZ-ovima i AUO-ovima. (127)

visitnorway.com

web

127

| (162) | Stoga Tijelo zaključuje da ne postoji prednost u korist RTZ-ova i/ili AUO-ova od primanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga ispod tržišne cijene. |
| --- | --- |

(162)

Stoga Tijelo zaključuje da ne postoji prednost u korist RTZ-ova i/ili AUO-ova od primanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga ispod tržišne cijene.

web

| (163) | Nadalje, protivno izjavama podnositelja pritužbe, vidjeti prethodne uvodne izjave 54. i 65., Tijelo je uvjereno da se ne pružaju besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji su prešli u IN. |
| --- | --- |

(163)

Nadalje, protivno izjavama podnositelja pritužbe, vidjeti prethodne uvodne izjave 54. i 65., Tijelo je uvjereno da se ne pružaju besplatne usluge prevođenja RTZ-ovima i AUO-ovima koji su prešli u IN.

| (164) | Norveška su tijela objasnila da povlašteni partneri ne primaju besplatne usluge prevođenja, već upravo suprotno, podrška koja im se pruža u vezi s prevođenjem manja je od one koja se nudi nepovlaštenim partnerima, odnosno RTZ-ovima i AUO-ovima koji nisu prešli na platformu visitnorway.com, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 77. |
| --- | --- |

(164)

Norveška su tijela objasnila da povlašteni partneri ne primaju besplatne usluge prevođenja, već upravo suprotno, podrška koja im se pruža u vezi s prevođenjem manja je od one koja se nudi nepovlaštenim partnerima, odnosno RTZ-ovima i AUO-ovima koji nisu prešli na platformu visitnorway.com, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 77.

visitnorway.com

| (165) | Na temelju prethodno navedenoga, Tijelo zaključuje da ne postoji navodni uvjet povezivanja za potpisivanje sporazuma o povlaštenom partnerstvu. |
| --- | --- |

(165)

Na temelju prethodno navedenoga, Tijelo zaključuje da ne postoji navodni uvjet povezivanja za potpisivanje sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

1.2.7   
  Zaključak

Zaključak

| (166) | Na temelju tih pretpostavki Tijelo smatra da RTZ-ovi i AUO-ovi nisu primili državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u kada su primili usluge web-infrastrukture i povezane usluge od IN-a |
| --- | --- |

(166)

Na temelju tih pretpostavki Tijelo smatra da RTZ-ovi i AUO-ovi nisu primili državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u kada su primili usluge web-infrastrukture i povezane usluge od IN-a

web

2.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (167) | Budući da je Tijelo sada zaključilo da nema prednosti u korist IN-a ili RTZ-ova i AUO-ova, nije potrebno ocijeniti jesu li ispunjeni preostali uvjeti članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, |
| --- | --- |

(167)

Budući da je Tijelo sada zaključilo da nema prednosti u korist IN-a ili RTZ-ova i AUO-ova, nije potrebno ocijeniti jesu li ispunjeni preostali uvjeti članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Društvo Innovation Norway nije primilo državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u unakrsnim subvencioniranjem svojih usluga web-infrastrukture i povezanih usluga u turističkom sektoru javnim sredstvima koja je primilo kao nadoknadu za svoje negospodarske usluge u istom sektoru, odnosno za opću promidžbu Norveške kao turističkog odredišta. Društvo Innovation Norway ima mehanizam za raspodjelu troškova i računovodstvenu metodologiju kojima mu se omogućuje primjereno utvrđivanje troškova i prihoda povezanih s njegovim uslugama web-infrastrukture i povezanim uslugama.

2.   Društvo Innovation Norway nije primilo državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u neostvarivanjem dobiti od pružanja usluga web-infrastrukture i povezanih usluga regionalnim turističkim zajednicama i agencijama za upravljanje odredištima.

Članak 2.

Regionalne turističke zajednice i agencije za upravljanje odredištima nisu primile državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u primanjem usluga web-infrastrukture i povezanih usluga po cijenama ispod konkurentne tržišne cijene.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Norveškoj.

Članak 4.

Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. studenoga 2015.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Sven Erik SVEDMAN

Predsjednik

Helga JÓNSDÓTTIR

Član Kolegija

---

(1)  Dokument br. 678002 i prilozi dokumentima br. 678003 do 678007, 678010 do 678013 i 678017.

1

(2)  U listopadu 2013. izvorni se podnositelj pritužbe, društvo tellUs IT AS, spojio s društvom New Mind te je tako uspostavljeno društvo New Mind | tellUs. Vidjeti www.newmind.co.uk.

2

(3)  Objavljeno u SL C 334, 25.9.2014., str. 8., i Dodatku o EGP-u br. 53, 25.9.2014., str. 1.

3

(4)  Dokument br. 720775, uključujući 12 priloga (dokumenti br. 720776 do 720788).

4

(5)  Dokument br. 726058.

5

(6)  Dokument br. 725167.

6

(7)  Dokument br. 725174.

7

(8)  Dokumenti br. 730559, 730560 i 730561.

8

(9)  Tijelo je primilo izvjestan broj poruka elektroničke pošte od podnositelja pritužbe i IN-a s dodatnim informacijama. Društvo TellUs poslalo je poruku elektroničke pošte 1. siječnja 2015. (Dokument br. 734800). IN je poslao nekoliko poruka elektroničke pošte s dokumentima br. 742759 (od 16. siječnja 2015.), 744264 (od 5. veljače 2015.), 753927 (od 14. travnja 2015.), 754218 (od 17. travnja 2015.), 757843 (od 20. svibnja 2015.) i 758656 (od 29. svibnja 2015.) te je 16. travnja 2015. održan konferencijski poziv s IN-om.

9

(10)  
  Web-mjesto visitnorway.com imalo je 22,5 milijuna posjeta i 50 milijuna pregleda stranice 2013. te 21,3 milijuna posjeta i 50,3 milijuna pregleda stranice 2014. Vidjeti informacije dostupne na internetu na: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom i Dokument br. 758656.

10

Web

visitnorway.com

(11)  Na norveškom „
  Regionalt selskap
  ”.

11

Regionalt selskap

(12)  Na norveškom „
  Destinasjonsselskap
  ”.

12

Destinasjonsselskap

(13)  Tijelo će navesti opis tih usluga u odjeljcima 2.2. i 2.3. u nastavku teksta.

13

(14)  LOV-2003-12-19-130-130 (na norveškom „
  Lov om Innovasjon Norge
  ”), dostupno na poveznici: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

14

Lov om Innovasjon Norge

(15)  Odjeljak 2. Zakona o IN-u.

15

(16)  Zadaće koje trenutačno obavlja IN prije su općenito obavljale njegove četiri organizacije prethodnice: Norveški fond za industrijski i regionalni razvoj („SND”), Vladin savjetodavni ured za ulagače („SVO”), Norveško turističko vijeće („NTC”) i Norveško vijeće za izvoz („NEC”). Na norveškom: „
  Statens nærings- og distriktsutviklingsfond
  ”, „
  Statens Veiledningskontor for Oppfinnere
  ”, „
  Norges Turistråd
  ”
  „i”
  „
  Norges Eksportråd
  ”. Poslovanje tih četiriju subjekata obustavljeno je 2004. te su oni spojeni u IN.

16

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

Statens Veiledningskontor for Oppfinnere

Norges Turistråd

Norges Eksportråd

(17)  Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

17

(18)  Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

18

(19)  Vidjeti
  „Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju”
  . Norveško Ministarstvo za trgovinu i industriju. 10. travnja 2012., str. 44. Dokument je poslan Tijelu kao Prilog 4. (Dokument br. 688216) dopisu IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

19

„Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju”

(20)  
  Ibid.

20

Ibid

(21)  Na primjer, u poslovnom profilu društva Visit Trondheim AS (RTZ) navedeno je da cilj društva nije osiguravanje izravne gospodarske koristi dioničarima (slobodan prijevod). Na norveškom:
  „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte”
  (naglasak je dodan). Vidjeti javno dostupne informacije u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund. Poveznica je dostupna na adresi: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

21

„Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte”

Brønnøysund

U vezi s društvom Visit Sørlandet AS (AUO) navedeno je da cilj njegovih djelatnosti nije osiguravanje dobiti dioničarima. Na norveškom:
  „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet.

  Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte

  Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap”
  (naglasak je dodan). Vidjeti poslovni profil društva dostupan u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund na sljedećoj poveznici: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

„Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet.

Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte

Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap”

Brønnøysund

(22)  Definiran je kao „
  [s]ustav kojim se konsolidira i distribuira sveobuhvatan raspon turističkih proizvoda različitim kanalima i na različitim platformama, koji je općenito namijenjen određenoj regiji i kojim se podupiru djelatnosti agencije za upravljanje odredištima u toj regiji. SUO-om se nastoji iskoristiti pristup usmjeren na korisnika kako bi se odredištem upravljalo kao cjelovitim subjektom i kako bi ga se kao takvog stavilo na tržište, uobičajeno uz navođenje informacija koje su usko povezane s odredištem, omogućivanje rezervacija u stvarnom vremenu i alata za upravljanje odredištem te obraćanje osobite pozornosti pružanju podrške malim i nezavisnim dobavljačima u turističkom sektoru
  ”. Definicija SUO-a dostupna je na sljedećoj poveznici: http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

22

[s]ustav kojim se konsolidira i distribuira sveobuhvatan raspon turističkih proizvoda različitim kanalima i na različitim platformama, koji je općenito namijenjen određenoj regiji i kojim se podupiru djelatnosti agencije za upravljanje odredištima u toj regiji. SUO-om se nastoji iskoristiti pristup usmjeren na korisnika kako bi se odredištem upravljalo kao cjelovitim subjektom i kako bi ga se kao takvog stavilo na tržište, uobičajeno uz navođenje informacija koje su usko povezane s odredištem, omogućivanje rezervacija u stvarnom vremenu i alata za upravljanje odredištem te obraćanje osobite pozornosti pružanju podrške malim i nezavisnim dobavljačima u turističkom sektoru

(23)  Koncept društava za upravljanje odredištima (DUO) pojam je koji se u turističkom sektoru upotrebljava za društva za profesionalne usluge koja nude lokalno znanje, stručna znanja i resurse te koja su specijalizirana za dizajn i organizaciju događanja, aktivnosti, obilazaka, prijevoza itd. Taj se pojam općenito odnosi na društva za profesionalne usluge putovanja.

23

(24)  Dopis IN-a od 20. prosinca 2013. (Dokument br. 694258). Nacionalno turističko udruženje, koje je bilo zajedničko tijelo dionika iz državnog sektora, općina i privatnog sektora u turističkoj industriji, osnovano je 1903. i djelovalo je do 1984. Tada je marketinška nastojanja Nacionalnog turističkog udruženja nastavila provoditi zaklada NORTRA, koja je 1999. promijenila naziv u NTC. Zadaće NTC-a od 2004., kada su se ta dva subjekta spojila, provodi IN.Daljnje informacije o subjektima kojima je tradicionalno bila povjerena zadaća promidžbe Norveške kao odredišta za odmor navedene su u dopisu IN-a od 20. prosinca 2013. (Dokument br. 694258).

24

(25)  Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Stranica 14. Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf

25

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Dostupno na sljedećoj poveznici: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

(26)  Vidjeti „
  Vladina strategija turizma. Vrijedna iskustva. Nacionalna strategija za turističku industriju
  ”. Norveško Ministarstvo za trgovinu i industriju. 18. prosinca 2007. Prilog 1. (Dokument br. 688214) dopisu IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

26

Vladina strategija turizma. Vrijedna iskustva. Nacionalna strategija za turističku industriju

(27)  
  Ibid., podnaslov 7.5. „
  Visitnorway.com
  ”, stranica 68.

27

Ibid

Visitnorway.com

(28)  Vidjeti „
  Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju
  ”. Norveško Ministarstvo za trgovinu i industriju. 10. travnja 2012. Prilog 4. (Dokument br. 688216) dopisu IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213). Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf

28

Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju

(29)  Za daljnje informacije vidjeti projektni plan nove nacionalne turističke strukture Ministarstva trgovine, industrije i ribarstva (verzija 1.2 od 20. lipnja 2013.). http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

29

(30)  Vidjeti prethodnu napomenu 25.

30

(31)  U dopisu o proračunu za 2014. navedeno je da: „Innovation Norway nastavlja razvijati nacionalni turistički portal na internetu visitnorway.com. [...]”.

31

(32)  Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

32

(33)  Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

33

(34)  Za razliku od usluge baze podataka IN-a, rješenje društva New Mind | tellUs kojim se informacije unesene u bazu podataka istodobno distribuiraju brojnim različitim medijskim kanalima ponuđeno je svim društvima u turističkom sektoru (ne samo RTZ-ovima i AUO-ovima).

34

(35)  IN je u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775) objasnio da IN svim RTZ-ovima i AUO-ovima nudi jednak sporazum (postoji obrazac sporazuma čiji je primjerak poslan Tijelu). Međutim, nekoliko RTZ-ova i AUO-ova ne želi potpisati sporazum o povlaštenom partnerstvu zbog ograničenja koja je odredio IN. Na primjer: i. mnogi AUO-ovi smatraju da je profiliranje njihove regije unutar zajedničkog, nacionalnog okvira platforme visitnorway.com otuđujuće, ii. urednik IN-a može obustaviti ili izmijeniti sadržaj koji je povlašteni partner objavio na svojoj stranici ako postoji sukob interesa ili ako sadržaj ne odgovara profilu platforme visitnorway.com te iii. ako ukine svoje web-mjesto, AUO gubi svoj naziv domene itd.

35

visitnorway.com

visitnorway.com

web

(36)  RTZ je osnovan 2010. kao regionalno poduzeće za Aust-Agder i Vest-Agder. Društvo je u vlasništvu okruga, lokalnih tijela i određenih privatnih društava kao što su Color Line, Fjord Line, Amusement Park itd. Vidjeti „
  Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju
  ”. Vidjeti napomenu 19. Daljnje informacije o društvu navedene su u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund, na sljedećoj poveznici http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

36

Vladina strategija turizma. Odredište Norveška. Nacionalna strategija za turističku industriju

(37)  Društvo Visit Trondheim AS osnovano je 1989. u cilju razvoja turističke industrije Trondheima. Njegovi su dioničari: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) i drugi (73,11 %).

37

U njegovu je poslovnom profilu navedeno sljedeće: „Visit Trondheim društvo je za razvoj odredišta za putovanja za organizacije, institucije, trgovačka društva i vladine odjele čiji su interesi povezani s turističkom industrijom u Trondheimu i trondheimskoj regiji. Odredište za putovanje razvija se u koordinaciji s razvojem zajednice, poduzetništva i turizma. Visit Trondheim utvrđuje i pruža usluge ugošćivanja i marketinga profila te prodaje i stavlja na tržište Trondheim i trondheimsku regiju te pridonosi njihovom razvoju kao turističkog i kulturnog odredišta te odredišta za konferencije i događanja. Visit Trondheim vodi računa o tome da sve uključene strane djeluju u istom smjeru i time osigurava da Trondheim zauzme željeni položaj kao odredište za putovanja i ostvari svoje ambicije u pogledu privlačnosti i ugleda. Cilj društva nije vlasnicima osigurati izravnu gospodarsku dobit. Nakon likvidacije društva sva će dobit biti usmjerena na predmet poslovanja društva” (slobodan prijevod). Dodatne informacije o društvu navedene su u Središnjem koordinacijskom registru pravnih subjekata, koji čini dio registara Brønnøysund: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

Brønnøysund

(38)  URL je kratica za jedinstveni lokator resursa. URL je niz formatiranog teksta koji se upotrebljava u web-preglednicima, klijentima elektroničke pošte i drugom softveru za identifikaciju mrežnih resursa na internetu.

38

web

(39)  Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688213).

39

(40)  Drugi dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215). Vidjeti i odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

40

(41)  Na slici 2. definirano kao „specifično za AUO”.

41

(42)  Na slici 2. definirano kao „nova struktura”.

42

(43)  Na slici 2. definirano kao „standardno predstavljanje”.

43

(44)  Na slici 2. definirano kao „generički marketing”.

44

(45)  Prema mišljenju podnositelja pritužbe: „ponuda usluga infrastrukture platformi informacijskih tehnologija turističkoj industriji do sada nije bila dio djelatnosti IN-a”. Pritužba (Dokument br. 678002), str. 8.

45

(46)  Prema mišljenju Suda u presudi u predmetu Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, naknada za usluge koje ispunjuju četiri kriterija iz točaka 89. do 93. presude ne uključuje državne potpore.

46

Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg,

(47)  Za daljnje pojedinosti o pritužbi vidjeti odluku o pokretanju postupka iz prethodnoe uvodne izjave 2.

47

(48)  Poruka elektroničke pošte od 15. studenoga 2013. (Dokument br. 690346).

48

(49)  Za daljnje pojedinosti vidjeti uvodne izjave 61. i 62. odluke o pokretanju postupka.

49

(50)  Za daljnje pojedinosti vidjeti uvodne izjave 115. do 126. odluke o pokretanju postupka.

50

(51)  Za daljnje informacije o argumentima Tijela u vezi sa spojivošću vidjeti uvodne izjave 129. do 137. odluke o pokretanju postupka.

51

(52)  Dodatne informacije podnositelja pritužbe (poruka elektroničke pošte podnositelja pritužbe od 13. siječnja 2015. (Dokument br. 734800)).

52

(53)  Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

53

(54)  
  Ibid.

54

Ibid

(55)  Norveška su tijela poslala Tijelu kao Prilog 2. odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720777) engleski prijevod dokumenta „
  Pregled raspodjele za razvoj poslovanja i administraciju u IN-u
  ” (poglavlje 2421. točka 70.). Troškovni model temelji se na broju sati koje je IN utrošio pri pružanju plaćenih usluga.

55

Pregled raspodjele za razvoj poslovanja i administraciju u IN-u

(56)  U vezi sa zaključkom o spojivosti navodnih mjera državnih potpora, norveška tijela ne tvrde da državne potpore ne postoje na temelju primjene uvjeta iz predmeta Altmark, već na temelju primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa.

56

Altmark

(57)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

57

(58)  Norveška su tijela objasnila da se na platformi visitnorway.com nude opće informacije i informacije o proizvodima. Opće se informacije odnose na informacije od javnog interesa kao što su vijesti o polarnoj svjetlosti itd. Informacije o proizvodima odnose na posebne komercijalne djelatnosti, odnosno na hotele, turističke djelatnosti itd. Vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 48.

58

visitnorway.com

(59)  Prilog I. dopisu IN-a od 24. studenoga 2014. Primjedbe na očitovanja društva New Mind | tellUs (Dokument br. 730560).

59

(60)  Dodatne informacije podnositelja pritužbe. Poruka elektroničke pošte podnositelja pritužbe od 13. siječnja 2015. (Dokument br. 734800).

60

(61)  Odgovor norveških tijela na poruku elektroničke pošte koju je 13. siječnja 2015. poslao podnositelj pritužbe, vidjeti prethodnu napomenu (Dokument br. 742759).

61

(62)  Presude u predmetima Belgija protiv Komisije (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, t. 25., i France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV i T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, t. 186.

62

Belgija

Komisije (Tubemeuse),

France Télécom (Bouygues),

(63)  Presude u predmetima Höfner i Elser protiv Macrotona, C-41/90, EU:C:2011:732, t. 21. – 23., Pavlov i dr., C-180/98 do C-184/98, EU:C:2000:428, i predmet E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008.] EFTA Ct. Rep., str. 62., t. 78.

63

Höfner i Elser

Macrotona

Pavlov i dr.,

Private Barnehagers Landsforbund

(64)  Presuda u predmetu Ministero dell'Economica e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, t. 108.

64

Ministero dell'Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA,

(65)  Presuda u predmetu Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, t. 11.

65

Banco Exterior de España

(66)  Moguće je supostojanje gospodarskih i negospodarskih djelatnosti u okviru istog sektora, a ponekad ih može obavljati ista organizacija. U tom scenariju subjekt treba smatrati poduzetnikom samo u pogledu njegovih gospodarskih djelatnosti. Vidjeti presudu u predmetu Komisija protiv Italije, C–118/85, EU:C:1987:283, t. 7. Vidjeti i Odluku Komisije 2006/225/EZ (SL L 81, 18.3.2006., str. 25.), uvodna izjava 43.

66

Komisija

Italije

(67)  Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1

67

(68)  Vidjeti presudu u predmetu Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) protiv Komisije, C-205/03, EU:C:2006:453, t. 26.

68

Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)

Komisije

(69)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika u predmetu Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) protiv Komisije, C-205/03, EU:C:2005:666, t. 31.

69

Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)

Komisije

(70)  Vidjeti presude u predmetima Pavel Pavlov i dr., C-180/98 do C-184/98, EU:C:2000:428, t. 76., i Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, t. 20.

70

Pavel Pavlov i dr.

Ambulanz Glöckner

(71)  Predmet E-6/98, Norveška protiv ESA-a, Rep. 1998., str. 242, t. 34. Vidjeti i presude u predmetima Komisija i Španjolska protiv Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine, C-106/09 i C-107/09, EU:C:2011:732, i Francuska protiv Komisije, C-241/94, EU:C:1996:353, t. 19. i 20.

71

Norveška

ESA-a

Komisija i Španjolska

Vlade Gibraltara i Ujedinjene Kraljevine

,

Francuska

Komisije,

(72)  Presuda u predmetu Ladbroke Racing protiv Komisije, T-67/94, EU:T:1998:7, t. 52., i SIC protiv Komisije, T-46/97, EU:T:2000:123, t. 83.

72

Ladbroke Racing

Komisije

SIC

Komisije,

(73)  Presuda u predmetu Chronopost SA protiv Komisije, C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P, EU:C:2003:388, t. 40.

73

Chronopost SA

Komisije

(74)  Vidjeti, na primjer, odluke Tijela br. 84/15/COL o navodnom unakrsnom subvencioniranju obrazovnih programa u području pomorstva koje pružaju norveško udruženje za pomoć na moru (Redningsselskapet) i Sveučilište u Tromsøu (SL C 193, 11.6.2015., str. 9.), dostupno na sljedećoj poveznici: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); br. 142/03/COL o restrukturiranju i prijenosu javnih sredstava Zavodu za istraživanje rada (SL C 248, 16.10.2003., str. 6.), br. 343/09/COL o nekretninskim transakcijama općine Time u vezi s parcelama 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (SL L 123, 12.5.2011., str. 72.), br. 496/13/COL o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island) (SL L 172, 12.6.2014., str. 36.), uvodna izjava 56. i u njoj navedene odluke, i br. 174/13/COL o financiranju društava za prikupljanje komunalnog otpada (SL C 263, 12.9.2013., str. 5.). Jednako tako, u Smjernicama o državnim potporama za istraživanje, razvoj i inovacije navedeno je da „
  [a]ko isto tijelo obavlja djelatnosti gospodarske i negospodarske naravi, javna sredstva za negospodarske djelatnosti neće biti obuhvaćena člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u ako se te dvije vrste djelatnosti i njihovi troškovi, financijska sredstva i prihodi mogu jasno odvojiti kako bi se učinkovito izbjeglo unakrsno subvencioniranje gospodarske djelatnosti. Dokaz o pravilnoj raspodjeli troškova, financijskih sredstava i prihoda može se sastojati od godišnjih financijskih izvješća relevantnog subjekta
  ” (stavak 18., naglasak je dodan).

74

o navodnom unakrsnom subvencioniranju obrazovnih programa u području pomorstva koje pružaju norveško udruženje za pomoć na moru (Redningsselskapet) i Sveučilište u Tromsøu

o restrukturiranju i prijenosu javnih sredstava Zavodu za istraživanje rada

o nekretninskim transakcijama općine Time u vezi s parcelama 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32

o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island)

o financiranju društava za prikupljanje komunalnog otpada

[a]ko isto tijelo obavlja djelatnosti gospodarske i negospodarske naravi, javna sredstva za negospodarske djelatnosti neće biti obuhvaćena člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u ako se te dvije vrste djelatnosti i njihovi troškovi, financijska sredstva i prihodi mogu jasno odvojiti kako bi se učinkovito izbjeglo unakrsno subvencioniranje gospodarske djelatnosti. Dokaz o pravilnoj raspodjeli troškova, financijskih sredstava i prihoda može se sastojati od godišnjih financijskih izvješća relevantnog subjekta

(75)  Ti su uvjeti utvrđeni Direktivom o transparentnosti (Direktivom Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.), koja je uključena u Sporazum o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 55/2007 od 8. lipnja 2007. (SL L 266, 11.10.2007., str. 15., i Dodatak o EGP-u br. 48, 11.10.2007., str. 12.).

75

(76)  Presuda u predmetu Chronopost SA protiv Komisije, C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P, EU:C:2003:388, t. 40.

76

Chronopost SA

Komisije

(77)  Upućuje se na grafički prikaz iz dopisa IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215).

77

(78)  Tijelo napominje da su troškovi razvoja bili uzeti u obzir u proračunu IN-a za 2013., godinu u kojoj su troškovi nastali. Za daljnje pojedinosti vidjeti uvodne izjave od 113. do 115.

78

(79)  Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

79

(80)  Dodatak pošti IN-a upućenoj Tijelu 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

80

(81)  Dodatak 2. pošti IN-a upućenoj Tijelu 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

81

(82)  Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720778).

82

(83)  Kapitalizirani je trošak priznat kao dio dugotrajne imovine u bilanci društva, odnosno ne knjiži se kao rashod u razdoblju u kojem je nastao. Stoga se nekapitalizirani trošak smatra rashodom samo za godinu u kojoj je nastao.

83

(84)  Primjerak NRS-a 19. dostavljen je Tijelu kao Prilog II. dopisu od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

84

(85)  Prema sudskoj praksi, mjera kojoj mogu pristupiti svi poduzetnici nije selektivna. Vidjeti, među ostalim, presudu u predmetu Njemačka protiv Komisije, C-156/98, EU:C:2000:467, t. 22.

85

Njemačka

Komisije

(86)  Tijelo napominje da se ta metodologija sustavno primjenjuje na sve sporazume o povlaštenom partnerstvu od 2013., uključujući sporazume koji se odnose na prva dva pilot-projekta, odnosno VisitSØrlandet i VisitTrondheim. U Prilogu 4. odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720779) IN je Tijelu dostavio presliku svih potpisanih sporazuma o povlaštenom partnerstvu.

86

(87)  Model cjelokupnog troška po satu razlikuje se od modela osnovnog troška, gdje se određeni zajednički troškovi mogu odbiti od ukupnog troška. IN ne primjenjuje taj model u okviru sporazuma o povlaštenom partnerstvu. IN je objasnio da je taj model odbačen nakon uvođenja Smjernica o plaćanjima korisnika 2011. Metodologija cjelokupnog troška primjenjuje se na sve usluge IN-a ako jednaku uslugu mogu pružati privatni sudionici (Dokument br. 720775, odgovor na odluku o pokretanju postupka).

87

cjelokupnog

osnovnog

(88)  Postotak vremena koje zaposlenik provede na projektu jednako je tako unaprijed utvrđen (Dokument br. 720778, Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka).

88

(89)  Tijelo napominje da su 2013. bili potpisani samo pilot-projekti.

89

(90)  Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

90

(91)  U odgovoru na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775) IN detaljnije objašnjava da su RTZ-ovi i AUO-ovi bili uključeni u strukturu novog projekta od 2013. RTZ-ovi i AUO-ovi jednako su tako uložili vrijeme i resurse. Izravnom je uključenošću i sudjelovanjem u projektu opravdana satnica niža od opće satnice koju je izračunao IN. Cjelovit popis dodatnih troškova pilot-projekata dostavljen je Tijelu kao Prilog 6. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720781).

91

(92)  Tu cjenovnu metodologiju primjenjuju druga privatna društva aktivna na tržištu. Informacije o toj metodi za raspodjelu troškova dostupne su na sljedećoj poveznici: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html ili http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Na primjer, tu metodologiju primjenjuje Google za neke od svojih usluga (informacije dostupne na sljedećoj poveznici: https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en)

92

(93)  Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

93

(94)  Poruka elektroničke pošte IN-a upućena Tijelu 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

94

(95)  Poruka elektroničke pošte IN-a upućena Tijelu 20. svibnja 2015. (Dokument br. 757843). Preslika računa dostavljena je Tijelu uz dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215) i uz Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720778).

95

(96)  Poruka elektroničke pošte IN-a upućena Tijelu 20. svibnja 2015. (Dokument br. 757843).

96

(97)  Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775). Vidjeti i poruku elektroničke pošte IN-a od 14. travnja 2015. (Dokument br. 753927).

97

(98)  Presuda u predmetu EPAC protiv Komisije, T-204/97 i T-270/97, EU:T:2000:148, t. 122.

98

EPAC

Komisije

(99)  Presuda u predmetu Westdeutsche Landesbank Girozentrale i Land Nordrhein-Westfalen protiv Komisije, (West-LB) T-228/99 i T-233/99, EU:T:2006:405, t. 207.

99

Westdeutsche Landesbank Girozentrale i Land Nordrhein-Westfalen

Komisije

West-LB

(100)  Vidjeti prethodno navedenu presudu u predmetu West-LB, t. 314. i u predmetu Italija protiv Komisije (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, t. 22.

100

West-LB,

Italija

Komisije (Eni-Lanerossi),

(101)  Presuda Chronopost SA protiv Komisije, C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P EU:C:2003:388, t. 40.

101

Chronopost SA

Komisije

(102)  Odjeljak 1. stavak 2. Smjernica o proizvodnji, kojim je predviđeno sljedeće: „
  [o]vo je poglavlje, s jedne strane, prije svega usredotočeno na akt iz točke 1. Priloga XV. Sporazumu o EGP-u, dalje u tekstu: Direktiva o transparentnosti, a s druge se strane njime razvija načelo da ako država osigurava sredstva društvu u okolnostima koje se ne bi primjenjivale na ulagača koji djeluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva, ona to čini protivno načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu te je stoga riječ o državnim potporama
  ”. Smjernice o proizvodnji dostupne su na sljedećoj poveznici: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (SL L 274, 26.10.2000., Dodatak o EGP-u br. 48 od istog datuma).

102

[o]vo je poglavlje, s jedne strane, prije svega usredotočeno na akt iz točke 1. Priloga XV. Sporazumu o EGP-u, dalje u tekstu: Direktiva o transparentnosti, a s druge se strane njime razvija načelo da ako država osigurava sredstva društvu u okolnostima koje se ne bi primjenjivale na ulagača koji djeluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva, ona to čini protivno načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu te je stoga riječ o državnim potporama

(103)  
  Ibid, točka 1. pod naslovom „praktičnost načela ulagača u tržišnom gospodarstvu”.

103

Ibid

(104)  Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

104

(105)  To je u skladu sa zadaćama utvrđenima u vezi s javnim uslugama. Na primjer, u smjernicama o emitiranju Tijelo smatra da nije razumno zahtijevati dobit od pružanja javnih usluga. Suprotno tome, element dobiti, koji predstavlja pravednu naknadu kapitala uzimajući u obzir rizik, razuman je kada je riječ o gospodarskim djelatnostima. Vidjeti stavak 72. Smjernica.

105

(106)  IN na platformi visitnorway.com pruža negospodarske i gospodarske usluge. Cjelokupnim se radom platforme ne osigurava nužno dobit. Međutim, područje primjene ove odluke ograničeno je na ocjenu ostvaruje li IN razumnu dobit od gospodarskih usluga. Podatci koji se odnose na pružanje negospodarskih usluga nisu obuhvaćeni područjem primjene pravila o državnim potporama.

106

visitnorway.com

(107)  Prilog 3. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720778). Tijelu su poslane detaljne Excel tablice koje se odnose na troškove sporazuma o povlaštenom partnerstvu i gospodarski model za raspodjelu troškova (Dokument br. 727330).

107

(108)  Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

108

(109)  Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

109

(110)  Presuda u predmetu Francuska Republika protiv Komisije (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, t. 70. Prema mišljenju Suda, „
  [n]užno je smještanje u kontekst razdoblja tijekom kojeg su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske opravdanosti ponašanja države te suzdržavanje od ocjena na temelju kasnijih okolnosti
  ” (t. 71.).

110

Francuska Republika

Komisije (Stardust Marine),

[n]užno je smještanje u kontekst razdoblja tijekom kojeg su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske opravdanosti ponašanja države te suzdržavanje od ocjena na temelju kasnijih okolnosti

(111)  Dokument br. 720781.

111

(112)  U sudskoj je praksi prihvaćeno da nastojanja javnih društava mogu biti usmjerena na dugoročno povećanje dobiti u najvećoj mogućoj mjeri. Vidjeti presude u predmetima Italija protiv Komisije (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, t. 22., Italija protiv Komisije (Alfa-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, t. 20., i Ciudad de la Luz protiv Komisije, T-319/12 i T-321/12, EU:T:2014:604, t. 41.

112

Italija

Komisije (Lanerossi

Italija

Komisije (Alfa-FIAT)

Ciudad de la Luz

Komisije

(113)  Opći sud istaknuo je potrebu za time da javna poduzeća dokažu gospodarsku opravdanost svojih projekata. Vidjeti presudu u predmetu Corsica Ferries, T-565/08, EU:T:2012:415, t. 84.

113

Corsica Ferries

(114)  Presude u predmetima van der Kooy BV, 67/85, 68/85 i 70/85, EU:C:1988:38, t. 29. i 30., i Belgija protiv Komisije, C-56/93, EU:C:1996:64, t. 10.

114

van der Kooy BV

Belgija

Komisije

(115)  U odluci o društvu SFMI-Chronopost Komisija je zaključila da nije neuobičajeno da su u početnom razdoblju plaćanjima novog poduzetnika za logističku i komercijalnu pomoć matičnog društva pokriveni samo varijabilni troškovi. (Odluka Komisije 98/365/EZ od 1. listopada 1997. o navodnim državnim potporama koje je Francuska odobrila društvu SFMI-Chronopost (SL L 164, 9.6.1998., str. 37.).

115

(116)  Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

116

(117)  Vidjeti odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

117

(118)  Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215) i odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

118

(119)  Prilog 7. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720782).

119

(120)  Odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775).

120

(121)  Prilog 7. odgovoru IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720782).

121

(122)  Dopis IN-a od 28. listopada 2013. (Dokument br. 688215).

122

(123)  Presude u predmetima WestLB protiv Komisije, t. 254., i Ciudad de la Luz protiv Komisije, t. 44.

123

WestLB

Komisije

Ciudad de la Luz

Komisije

(124)  Dopis IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730559).

124

(125)  Preslika odgovora društva NetNames poslana je Tijelu (Prilog III. dopisu IN-a od 24. studenoga 2014. (Dokument br. 730560).

125

(126)  Presude u predmetima Van Landewyck, 209/78 do 215/78 i 218/78, EU:C:1980:248, t. 88., FFSA i dr., C-244/94, EU:C:1995:392, t. 21., i MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, t. 27. i 28.

126

Van Landewyck,

FFSA i dr.,

MOTOE,

(127)  Upućivanje na poruku elektroničke pošte IN-a od 17. travnja 2015. (Dokument br. 754218) i odgovor IN-a na odluku o pokretanju postupka (Dokument br. 720775), poglavlje 4.3.3.2.

127

---