# Euroopan unionin L 166/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 166 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta29. kesäkuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 166

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta29. kesäkuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1145, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, tiettyjen neuvoston direktiivien 70/524/ETY ja 82/471/ETY nojalla hyväksyttyjen rehun lisäaineiden poistamisesta markkinoilta sekä kyseisten rehun lisäaineiden hyväksymistä koskevien vanhentuneiden säännösten kumoamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1146, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, yrityksen Jinan Meide Castings Co., Ltd. valmistamien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1147, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017, rahoitusmarkkinoilla käytettäviä kriittisiä vertailuarvoja koskevan luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 mukaisesti annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1368 muuttamisesta (
  1
  ) | 32 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2017/1148, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta | 35 |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/1149, annettu 27 päivänä syyskuuta 2016, valtiontuesta SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), jonka Romania on myöntänyt romanialaisille alueellisille lentoasemille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6031)

   (
  1
  ) | 36 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1145, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, tiettyjen neuvoston direktiivien 70/524/ETY ja 82/471/ETY nojalla hyväksyttyjen rehun lisäaineiden poistamisesta markkinoilta sekä kyseisten rehun lisäaineiden hyväksymistä koskevien vanhentuneiden säännösten kumoamisesta (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1146, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, yrityksen Jinan Meide Castings Co., Ltd. valmistamien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa

23

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1147, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017, rahoitusmarkkinoilla käytettäviä kriittisiä vertailuarvoja koskevan luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 mukaisesti annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1368 muuttamisesta (
  1
  )

1

32

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2017/1148, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta

35

*

Komission päätös (EU) 2017/1149, annettu 27 päivänä syyskuuta 2016, valtiontuesta SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), jonka Romania on myöntänyt romanialaisille alueellisille lentoasemille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6031)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6031)

1

36

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 469/15/KOL, annettu 4 päivänä marraskuuta 2015, väitettyä valtiontukea Innovasjon Norgen toimintoihin verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla sekä mahdollista tukea alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2017/1150] | 58 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 469/15/KOL, annettu 4 päivänä marraskuuta 2015, väitettyä valtiontukea Innovasjon Norgen toimintoihin verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla sekä mahdollista tukea alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2017/1150]

58

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 908/2014, annettu 6 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta ( EUVL L 255, 28.8.2014 ) | 82 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 908/2014, annettu 6 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta ( EUVL L 255, 28.8.2014 )

( EUVL L 255, 28.8.2014 )

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 29.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1145,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017,

tiettyjen neuvoston direktiivien 70/524/ETY ja 82/471/ETY nojalla hyväksyttyjen rehun lisäaineiden poistamisesta markkinoilta sekä kyseisten rehun lisäaineiden hyväksymistä koskevien vanhentuneiden säännösten kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Mainitun asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa yhdessä 10 artiklan 7 kohdan kanssa säädetään erityisistä menettelyistä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) ja neuvoston direktiivin 82/471/ETY (3) nojalla hyväksyttyjen lisäaineiden uudelleenarviointia varten. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Mainitun asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa yhdessä 10 artiklan 7 kohdan kanssa säädetään erityisistä menettelyistä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) ja neuvoston direktiivin 82/471/ETY (3) nojalla hyväksyttyjen lisäaineiden uudelleenarviointia varten.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 5 kohdan mukaan komission velvollisuutena on antaa asetus, jolla poistetaan markkinoilta rehun lisäaineet, jotka on kirjattu rehujen lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin olemassa olevina tuotteina ja joiden osalta ei ole jätetty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 ja 7 kohdan mukaisesti hakemusta ennen kyseisissä säännöksissä säädettyä määräaikaa tai joiden osalta on jätetty hakemus mutta se on myöhemmin peruttu. Sen vuoksi kyseiset rehun lisäaineet olisi poistettava markkinoilta. Koska 10 artiklan 5 kohdassa ei erotella hyväksyntöjä, joihin liittyy määräaika, ja hyväksyntöjä ilman määräaikaa, on selkeyden vuoksi aiheellista säätää sellaisten rehun lisäaineiden poistamisesta markkinoilta, joiden direktiivin 70/524/ETY mukaiset määräaikaiset hyväksynnän voimassaoloajat ovat jo päättyneet. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 5 kohdan mukaan komission velvollisuutena on antaa asetus, jolla poistetaan markkinoilta rehun lisäaineet, jotka on kirjattu rehujen lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin olemassa olevina tuotteina ja joiden osalta ei ole jätetty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 ja 7 kohdan mukaisesti hakemusta ennen kyseisissä säännöksissä säädettyä määräaikaa tai joiden osalta on jätetty hakemus mutta se on myöhemmin peruttu. Sen vuoksi kyseiset rehun lisäaineet olisi poistettava markkinoilta. Koska 10 artiklan 5 kohdassa ei erotella hyväksyntöjä, joihin liittyy määräaika, ja hyväksyntöjä ilman määräaikaa, on selkeyden vuoksi aiheellista säätää sellaisten rehun lisäaineiden poistamisesta markkinoilta, joiden direktiivin 70/524/ETY mukaiset määräaikaiset hyväksynnän voimassaoloajat ovat jo päättyneet.

| (3) | Koska rehun lisäaineet poistetaan markkinoilta, on aiheellista kumota säännökset, joilla ne hyväksytään. Näin ollen komission asetuksia (EY) N:o 2316/98 (4), (EY) N:o 1353/2000 (5), (EY) N:o 2188/2002 (6), (EY) N:o 261/2003 (7), (EY) N:o 1334/2003 (8), (EY) N:o 1259/2004 (9), (EY) N:o 1288/2004 (10), (EY) N:o 1453/2004 (11), (EY) N:o 2148/2004 (12), (EY) N:o 255/2005 (13), (EY) N:o 358/2005 (14), (EY) N:o 521/2005 (15), (EY) N:o 600/2005 (16), (EY) N:o 833/2005 (17), (EY) N:o 943/2005 (18), (EY) N:o 1206/2005 (19), (EY) N:o 1458/2005 (20), (EY) N:o 1810/2005 (21), (EY) N:o 1811/2005 (22), (EY) N:o 2036/2005 (23), (EY) N:o 252/2006 (24), (EY) N:o 773/2006 (25), (EY) N:o 1284/2006 (26) ja (EU) N:o 1270/2009 (27) olisi muutettava ja komission asetukset (EY) N:o 937/2001 (28), (EY) N:o 871/2003 (29), (EY) N:o 277/2004 (30), (EY) N:o 278/2004 (31), (EY) N:o 1332/2004 (32), (EY) N:o 1463/2004 (33), (EY) N:o 1465/2004 (34), (EY) N:o 833/2005, (EY) N:o 492/2006 (35), (EY) N:o 1443/2006 (36), (EY) N:o 1743/2006 (37), (EY) N:o 757/2007 (38) ja (EY) N:o 828/2007 (39) olisi kumottava. |
| --- | --- |

(3)

Koska rehun lisäaineet poistetaan markkinoilta, on aiheellista kumota säännökset, joilla ne hyväksytään. Näin ollen komission asetuksia (EY) N:o 2316/98 (4), (EY) N:o 1353/2000 (5), (EY) N:o 2188/2002 (6), (EY) N:o 261/2003 (7), (EY) N:o 1334/2003 (8), (EY) N:o 1259/2004 (9), (EY) N:o 1288/2004 (10), (EY) N:o 1453/2004 (11), (EY) N:o 2148/2004 (12), (EY) N:o 255/2005 (13), (EY) N:o 358/2005 (14), (EY) N:o 521/2005 (15), (EY) N:o 600/2005 (16), (EY) N:o 833/2005 (17), (EY) N:o 943/2005 (18), (EY) N:o 1206/2005 (19), (EY) N:o 1458/2005 (20), (EY) N:o 1810/2005 (21), (EY) N:o 1811/2005 (22), (EY) N:o 2036/2005 (23), (EY) N:o 252/2006 (24), (EY) N:o 773/2006 (25), (EY) N:o 1284/2006 (26) ja (EU) N:o 1270/2009 (27) olisi muutettava ja komission asetukset (EY) N:o 937/2001 (28), (EY) N:o 871/2003 (29), (EY) N:o 277/2004 (30), (EY) N:o 278/2004 (31), (EY) N:o 1332/2004 (32), (EY) N:o 1463/2004 (33), (EY) N:o 1465/2004 (34), (EY) N:o 833/2005, (EY) N:o 492/2006 (35), (EY) N:o 1443/2006 (36), (EY) N:o 1743/2006 (37), (EY) N:o 757/2007 (38) ja (EY) N:o 828/2007 (39) olisi kumottava.

| (4) | Kun kyseessä ovat rehun lisäaineet, joiden osalta hakemukset on esitetty ainoastaan tiettyjen eläinlajien tai -ryhmien osalta tai hakemukset on peruutettu ainoastaan tiettyjen eläinlajien tai -ryhmien osalta, poistamisen markkinoilta olisi koskettava ainoastaan eläinlajeja tai -ryhmiä, joiden osalta hakemusta ei ole jätetty tai hakemus on peruttu. |
| --- | --- |

(4)

Kun kyseessä ovat rehun lisäaineet, joiden osalta hakemukset on esitetty ainoastaan tiettyjen eläinlajien tai -ryhmien osalta tai hakemukset on peruutettu ainoastaan tiettyjen eläinlajien tai -ryhmien osalta, poistamisen markkinoilta olisi koskettava ainoastaan eläinlajeja tai -ryhmiä, joiden osalta hakemusta ei ole jätetty tai hakemus on peruttu.

| (5) | Kun kyseessä ovat rehun lisäaineet, joiden osalta hyväksynnän voimassaolo ei ollut päättynyt tämän asetuksen voimaantulopäivänä, on aiheellista säätää asianomaisia tahoja koskevasta siirtymäajasta, jonka aikana kyseisten lisäaineiden ja niistä tuotettujen esiseosten, rehuseosten ja rehuaineiden nykyiset varastot voidaan käyttää loppuun, ottaen huomioon tiettyjen näitä lisäaineita sisältävien rehujen säilyvyys. |
| --- | --- |

(5)

Kun kyseessä ovat rehun lisäaineet, joiden osalta hyväksynnän voimassaolo ei ollut päättynyt tämän asetuksen voimaantulopäivänä, on aiheellista säätää asianomaisia tahoja koskevasta siirtymäajasta, jonka aikana kyseisten lisäaineiden ja niistä tuotettujen esiseosten, rehuseosten ja rehuaineiden nykyiset varastot voidaan käyttää loppuun, ottaen huomioon tiettyjen näitä lisäaineita sisältävien rehujen säilyvyys.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Markkinoilta poistaminen

1.   Poistetaan markkinoilta liitteessä I mainitut rehun lisäaineet kyseisessä liitteessä täsmennettyjen eläinlajien tai -ryhmien osalta.

2.   Poistetaan markkinoilta liitteessä II mainitut rehun lisäaineet kyseisessä liitteessä täsmennettyjen eläinlajien tai -ryhmien osalta.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan liitteessä I täsmennettyjen lisäaineiden olemassa olevien varastojen saattaminen markkinoille ja käyttö 19 päivään heinäkuuta 2018 saakka.

2.   Sallitaan esiseosten, joiden valmistuksessa on käytetty 1 kohdassa tarkoitettuja lisäaineita, saattaminen markkinoille ja käyttö 19 päivään lokakuuta 2018 saakka.

3.   Sallitaan rehuseosten ja rehuaineiden, joiden valmistuksessa on käytetty 1 kohdassa tarkoitettuja lisäaineita tai 2 kohdassa tarkoitettuja esiseoksia, saattaminen markkinoille ja käyttö 19 päivään heinäkuuta 2019 saakka.

3 artikla

Kumoamiset

Kumotaan asetukset (EY) N:o 937/2001, (EY) N:o 871/2003, (EY) N:o 277/2004, (EY) N:o 278/2004, (EY) N:o 1332/2004, (EY) N:o 1463/2004, (EY) N:o 1465/2004, (EY) N:o 833/2005, (EY) N:o 492/2006, (EY) N:o 1443/2006, (EY) N:o 1743/2006, (EY) N:o 757/2007 ja (EY) N:o 828/2007.

4 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2316/98 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2316/98 liite II seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohdassa E4 ”Kupari-Cu” ilmaisu ”Kupari(II)metionaatti” ja kaikki yksinomaan kupari(II)metionaattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohdassa E4 ”Kupari-Cu” ilmaisu ”Kupari(II)metionaatti” ja kaikki yksinomaan kupari(II)metionaattiin liittyvä sisältö;

| 2) | poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(III)oksidi” ja kaikki yksinomaan mangaani(III)oksidiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

2)

poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(III)oksidi” ja kaikki yksinomaan mangaani(III)oksidiin liittyvä sisältö;

| 3) | poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)karbonaatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)karbonaattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

3)

poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)karbonaatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)karbonaattiin liittyvä sisältö;

| 4) | poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

4)

poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö;

| 5) | poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

5)

poistetaan kohdassa E5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraattiin liittyvä sisältö;

| 6) | poistetaan kohdassa E6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikarbonaatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikarbonaattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

6)

poistetaan kohdassa E6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikarbonaatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikarbonaattiin liittyvä sisältö;

| 7) | poistetaan kohdassa E6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkilaktaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkilaktaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

7)

poistetaan kohdassa E6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkilaktaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkilaktaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö;

| 8) | poistetaan kohdassa E6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikloridi, monohydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikloridi, monohydraattiin liittyvä sisältö. |
| --- | --- |

8)

poistetaan kohdassa E6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikloridi, monohydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikloridi, monohydraattiin liittyvä sisältö.

5 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1353/2000 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1353/2000 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 1 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 1 artikla.

| 2) | Poistetaan liite I. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite I.

6 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2188/2002 muuttaminen

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 2188/2002 liitteessä I olevassa kohdassa 11 ”Endo-1,4-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.4 Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8” ilmaisu ”Munivat kanat” ja kaikki yksinomaan muniviin kanoihin liittyvä sisältö.

7 artikla

Asetuksen (EY) N:o 261/2003 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 261/2003 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 artikla
  Hyväksytään liitteessä I mainitun entsyymien ryhmään kuuluvan valmisteen käyttö lisäaineena eläinten ruokinnassa kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Hyväksytään liitteessä I mainitun entsyymien ryhmään kuuluvan valmisteen käyttö lisäaineena eläinten ruokinnassa kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.”

| 2) | Poistetaan liite II. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite II.

8 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1334/2003 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2003 liite seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohdassa E 4 ”Kupari-Cu” ilmaisu ”Kupari(II)-metionaatti” ja kaikki yksinomaan kupari(II)-metionaattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohdassa E 4 ”Kupari-Cu” ilmaisu ”Kupari(II)-metionaatti” ja kaikki yksinomaan kupari(II)-metionaattiin liittyvä sisältö;

| 2) | poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(III)oksidi” ja kaikki yksinomaan mangaani(III)oksidiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

2)

poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(III)oksidi” ja kaikki yksinomaan mangaani(III)oksidiin liittyvä sisältö;

| 3) | poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Trimangaani-tetraoksidi” ja kaikki yksinomaan trimangaani-tetraoksidiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

3)

poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Trimangaani-tetraoksidi” ja kaikki yksinomaan trimangaani-tetraoksidiin liittyvä sisältö;

| 4) | poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)karbonaatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)karbonaattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

4)

poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)karbonaatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)karbonaattiin liittyvä sisältö;

| 5) | poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

5)

poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)vetyfosfaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö;

| 6) | poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

6)

poistetaan kohdassa E 5 ”Mangaani-Mn” ilmaisu ”Mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraatti” ja kaikki yksinomaan mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraattiin liittyvä sisältö;

| 7) | poistetaan kohdassa E 6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikarbonaatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikarbonaattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

7)

poistetaan kohdassa E 6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikarbonaatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikarbonaattiin liittyvä sisältö;

| 8) | poistetaan kohdassa E 6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkilaktaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkilaktaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö; |
| --- | --- |

8)

poistetaan kohdassa E 6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkilaktaatti, trihydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkilaktaatti, trihydraattiin liittyvä sisältö;

| 9) | poistetaan kohdassa E 6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikloridi, monohydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikloridi, monohydraattiin liittyvä sisältö. |
| --- | --- |

9)

poistetaan kohdassa E 6 ”Sinkki-Zn” ilmaisu ”Sinkkikloridi, monohydraatti” ja kaikki yksinomaan sinkkikloridi, monohydraattiin liittyvä sisältö.

9 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1259/2004 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1259/2004 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:

  ”2 artikla
  Hyväksytään liitteissä III ja VI mainitut entsyymien ryhmään kuuluvat valmisteet käytettäväksi rehun lisäaineina ilman määräaikaa kyseisissä liitteissä vahvistetuin edellytyksin.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Hyväksytään liitteissä III ja VI mainitut entsyymien ryhmään kuuluvat valmisteet käytettäväksi rehun lisäaineina ilman määräaikaa kyseisissä liitteissä vahvistetuin edellytyksin.”

| 2) | Poistetaan liite V. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite V.

10 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1288/2004 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1288/2004 liite I seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohta E 161(z) ”Phaffia Rhodozyma jonka astaksantiinipitoisuus on suuri (ATCC 74219)” |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohta E 161(z) ”Phaffia Rhodozyma jonka astaksantiinipitoisuus on suuri (ATCC 74219)”

Phaffia Rhodozyma

| 2) | poistetaan kohta E 1704 ”Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94” vasikoiden osalta. |
| --- | --- |

2)

poistetaan kohta E 1704 ”Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94” vasikoiden osalta.

Saccharomyces cerevisiae

11 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1453/2004 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1453/2004 liite II seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohta E 1609 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.4”; |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohta E 1609 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.4”;

| 2) | poistetaan kohta E 1610 ”Endo-1,4-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8”; |
| --- | --- |

2)

poistetaan kohta E 1610 ”Endo-1,4-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8”;

| 3) | poistetaan kohta E 1611 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Polygalakturonaasi EC 3.2.1.15”. |
| --- | --- |

3)

poistetaan kohta E 1611 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Polygalakturonaasi EC 3.2.1.15”.

12 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2148/2004 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 2148/2004 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 3, 4 ja 5 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 3, 4 ja 5 artikla.

| 2) | Poistetaan liitteessä I olevassa kohdassa E 567 ”Tuliperäinen klinoptiloliitti” ilmaisu ”Jänikset” ja kaikki jäniksiin liittyvä sisältö. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liitteessä I olevassa kohdassa E 567 ”Tuliperäinen klinoptiloliitti” ilmaisu ”Jänikset” ja kaikki jäniksiin liittyvä sisältö.

| 3) | Poistetaan liitteessä II oleva kohta E 1706 ”Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133”. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan liitteessä II oleva kohta E 1706 ”Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133”.

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

| 4) | Poistetaan liitteet III, IV ja V. |
| --- | --- |

4)

Poistetaan liitteet III, IV ja V.

13 artikla

Asetuksen (EY) N:o 255/2005 muuttaminen

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 255/2005 liitteessä II oleva kohta E 1618 ”Endo-1,4-beetaksylanaasi EC 3.2.1.8”.

14 artikla

Asetuksen (EY) N:o 358/2005 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 358/2005 liite I seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohta E 1619 ”Alfa-amylaasi EC 3.2.1.1 Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”; |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohta E 1619 ”Alfa-amylaasi EC 3.2.1.1 Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”;

| 2) | poistetaan kohta E 1622 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8”. |
| --- | --- |

2)

poistetaan kohta E 1622 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8”.

15 artikla

Asetuksen (EY) N:o 521/2005 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 521/2005 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 1 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 1 artikla.

| 2) | Poistetaan liite I. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite I.

16 artikla

Asetuksen (EY) N:o 600/2005 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 600/2005 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 1 ja 2 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 1 ja 2 artikla.

| 2) | Poistetaan liitteet I ja II. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liitteet I ja II.

| 3) | Poistetaan liitteessä III oleva kohta E 1709 ”Enterococcus faecium ATCC 53519 Enterococcus faecium ATCC 55593 (suhteessa 1/1)”. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan liitteessä III oleva kohta E 1709 ”Enterococcus faecium ATCC 53519 Enterococcus faecium ATCC 55593 (suhteessa 1/1)”.

Enterococcus faecium ATCC 53519 Enterococcus faecium ATCC 55593 (suhteessa 1/1)

17 artikla

Asetuksen (EY) N:o 943/2005 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 943/2005 liite II seuraavasti:

| 1) | poistetaan kohta E 1630 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Subtilisiini EC 3.4.21.62”; |
| --- | --- |

1)

poistetaan kohta E 1630 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Subtilisiini EC 3.4.21.62”;

| 2) | poistetaan kohta E 1631 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8”; |
| --- | --- |

2)

poistetaan kohta E 1631 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8”;

| 3) | poistetaan kohta E 1632 ”3-fytaasi EC 3.1.3.8”. |
| --- | --- |

3)

poistetaan kohta E 1632 ”3-fytaasi EC 3.1.3.8”.

18 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1206/2005 muuttaminen

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1206/2005 liitteessä oleva kohta E 1633 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Subtilisiini EC 3.4.21.62”.

19 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1458/2005 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1458/2005 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 1 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 1 artikla.

| 2) | Poistetaan liite I. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite I.

| 3) | Poistetaan asetuksen liitteessä II oleva kohta 60 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan asetuksen liitteessä II oleva kohta 60 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”.

20 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1810/2005 muuttaminen

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1810/2005 liitteessä IV oleva kohta 15 ”Enterococcus faecium NCIMB 11181”.

Enterococcus faecium

21 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1811/2005 muuttaminen

| 1) | Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1811/2005 liitteessä I oleva kohta E 1635 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1811/2005 liitteessä I oleva kohta E 1635 ”Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”.

| 2) | Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1811/2005 liitteessä II oleva kohta 63 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1811/2005 liitteessä II oleva kohta 63 ”Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi EC 3.2.1.6”.

22 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2036/2005 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 2036/2005 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 2 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 2 artikla.

| 2) | Poistetaan liite II. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite II.

23 artikla

Asetuksen (EY) N:o 252/2006 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 252/2006 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 2 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 2 artikla.

| 2) | Poistetaan liite II. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite II.

| 3) | Poistetaan liitteessä III oleva kohta 28 ”3-fytaasi EC 3.1.3.8”. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan liitteessä III oleva kohta 28 ”3-fytaasi EC 3.1.3.8”.

24 artikla

Asetuksen (EY) N:o 773/2006 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 773/2006 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 3 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 3 artikla.

| 2) | Poistetaan liite III. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite III.

25 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1284/2006 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1284/2006 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 1 ja 3 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 1 ja 3 artikla.

| 2) | Poistetaan liitteet I ja III. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liitteet I ja III.

26 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1270/2009 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1270/2009 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 1 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 1 artikla.

| 2) | Poistetaan liite I. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite I.

27 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 70/524/ETY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1970, rehujen lisäaineista (EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 82/471/ETY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1982, tietyistä eläinten ruokinnassa käytettävistä tuotteista (EYVL L 213, 21.7.1982, s. 8).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 2316/98, annettu 26 päivänä lokakuuta 1998, rehujen uusien lisäaineiden hyväksymisestä ja useiden aiemmin hyväksyttyjen lisäaineiden hyväksymisedellytysten muuttamisesta (EYVL L 289, 28.10.1998, s. 4).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 1353/2000, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2000, rehun lisäaineen pysyvästä hyväksymisestä sekä uusien rehun lisäaineiden, rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen ja uusien rehun lisäainevalmisteiden väliaikaisesta hyväksymisestä (EYVL L 155, 28.6.2000, s. 15).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 2188/2002, annettu 9 päivänä joulukuuta 2002, rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä (EYVL L 333, 10.12.2002, s. 5).

6

(7)  Komission asetus (EY) N:o 261/2003, annettu 12 päivänä helmikuuta 2003, eräiden rehulisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 37, 13.2.2003, s. 12).

7

(8)  Komission asetus (EY) N:o 1334/2003, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2003, eräiden hivenaineiden ryhmään kuuluvien rehun lisäaineiden hyväksymisedellytysten muuttamisesta (EUVL L 187, 26.7.2003, s. 11).

8

(9)  Komission asetus (EY) N:o 1259/2004, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2004, tiettyjen jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 239, 9.7.2004, s. 8).

9

(10)  Komission asetus (EY) N:o 1288/2004, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2004, tiettyjen lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja tietyn rehuissa jo hyväksytyn lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 243, 15.7.2004, s. 10).

10

(11)  Komission asetus (EY) N:o 1453/2004, annettu 16 päivänä elokuuta 2004, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 269, 17.8.2004, s. 3).

11

(12)  Komission asetus (EY) N:o 2148/2004, annettu 16 päivänä joulukuuta 2004, tiettyjen lisäaineiden pysyvästä ja väliaikaisesta hyväksymisestä sekä jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen hyväksymisestä (EUVL L 370, 17.12.2004, s. 24).

12

(13)  Komission asetus (EY) N:o 255/2005, annettu 15 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 45, 16.2.2005, s. 3).

13

(14)  Komission asetus (EY) N:o 358/2005, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2005, tiettyjen lisäaineiden hyväksymisestä ilman aikarajaa ja jo hyväksyttyjen rehujen lisäaineiden uusien käyttötapojen hyväksymisestä (EUVL L 57, 3.3.2005, s. 3).

14

(15)  Komission asetus (EY) N:o 521/2005, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2005, rehun lisäaineen pysyvästä hyväksymisestä ja tiettyjen jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 84, 2.4.2005, s. 3).

15

(16)  Komission asetus (EY) N:o 600/2005, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2005, kokkidiostaatin uudesta hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi rehun lisäaineena, rehun lisäaineen väliaikaisesta hyväksymisestä ja tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 99, 19.4.2005, s. 5).

16

(17)  Komission asetus (EY) N:o 833/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 138, 1.6.2005, s. 5).

17

(18)  Komission asetus (EY) N:o 943/2005, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 159, 22.6.2005, s. 6).

18

(19)  Komission asetus (EY) N:o 1206/2005, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 197, 28.7.2005, s. 12).

19

(20)  Komission asetus (EY) N:o 1458/2005, annettu 8 päivänä syyskuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä ja väliaikaisesta hyväksymisestä ja tiettyjen jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 233, 9.9.2005, s. 3).

20

(21)  Komission asetus (EY) N:o 1810/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005, erään rehun lisäaineen hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 5).

21

(22)  Komission asetus (EY) N:o 1811/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä ja tietyn jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 12).

22

(23)  Komission asetus (EY) N:o 2036/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja tiettyjen jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 328, 15.12.2005, s. 13).

23

(24)  Komission asetus (EY) N:o 252/2006, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja tiettyjen jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 44, 15.2.2006, s. 3).

24

(25)  Komission asetus (EY) N:o 773/2006, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä ja jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 135, 23.5.2006, s. 3).

25

(26)  Komission asetus (EY) N:o 1284/2006, annettu 29 päivänä elokuuta 2006, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 235, 30.8.2006, s. 3).

26

(27)  Komission asetus (EU) N:o 1270/2009, annettu 21 päivänä joulukuuta 2009, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 339, 22.12.2009, s. 28).

27

(28)  Komission asetus (EY) N:o 937/2001, annettu 11 päivänä toukokuuta 2001, rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen ja uusien rehun lisäainevalmisteiden hyväksymisestä, väliaikaisten hyväksyntöjen jatkamisesta sekä rehun lisäaineen hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi (EYVL L 130, 12.5.2001, s. 25).

28

(29)  Komission asetus (EY) N:o 871/2003, annettu 20 päivänä toukokuuta 2003, rehun uuden lisäaineen, manganomangaanioksidin, pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 125, 21.5.2003, s. 3).

29

(30)  Komission asetus (EY) N:o 277/2004, annettu 17 päivänä helmikuuta 2004, rehun lisäaineen hyväksymisestä ilman määräaikaa (EUVL L 47, 18.2.2004, s. 20).

30

(31)  Komission asetus (EY) N:o 278/2004, annettu 17 päivänä helmikuuta 2004, jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 47, 18.2.2004, s. 22).

31

(32)  Komission asetus (EY) N:o 1332/2004, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2004, eräiden rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 247, 21.7.2004, s. 8).

32

(33)  Komission asetus (EY) N:o 1463/2004, annettu 17 päivänä elokuuta 2004, kokkidiostaattien ja muiden lääkkeenkaltaisten aineiden ryhmään kuuluvan lisäaineen ”Sacox 120 microGranulate” käytön hyväksymisestä rehussa kymmeneksi vuodeksi (EUVL L 270, 18.8.2004, s. 5).

33

(34)  Komission asetus (EY) N:o 1465/2004, annettu 17 päivänä elokuuta 2004, rehun lisäaineen pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 270, 18.8.2004, s. 11).

34

(35)  Komission asetus (EY) N:o 492/2006, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2006, tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 89, 28.3.2006, s. 6).

35

(36)  Komission asetus (EY) N:o 1443/2006, annettu 29 päivänä syyskuuta 2006, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja erään kokkidiostaatin hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi (EUVL L 271, 30.9.2006, s. 12).

36

(37)  Komission asetus (EY) N:o 1743/2006, annettu 24 päivänä marraskuuta 2006, rehun lisäaineen pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 329, 25.11.2006, s. 16).

37

(38)  Komission asetus (EY) N:o 757/2007, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2007, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 43).

38

(39)  Komission asetus (EY) N:o 828/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä ja väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 184, 14.7.2007, s. 12).

39

---

LIITE I

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lisäaineet

A OSA

Rehun lisäaineet, jotka poistetaan kaikkien lajien ja eläinryhmien osalta

| Tunnistenumero | Lisäaine | Eläinlaji tai -ryhmä |
| --- | --- | --- |
| Säilöntäaineet |
| E 201 | Natriumsorbaatti | Kaikki lajit |
| E 203 | Kalsiumsorbaatti | Kaikki lajit |
| E 261 | Kaliumasetaatti | Kaikki lajit |
| E 283 | Kaliumpropionaatti | Kaikki lajit |
| E 333 | Kalsiumsitraatit | Kaikki lajit |
| E 334 | L-viinihappo | Kaikki lajit |
| E 335 | Natrium-L-tartraatit | Kaikki lajit |
| E 336 | Kalium-L-tartraatit | Kaikki lajit |
| E 337 | Kaliumnatrium-L-tartraatti | Kaikki lajit |
| E 507 | Suolahappo | Kaikki lajit |
| E 513 | Rikkihappo | Kaikki lajit |
| Hapettumisenestoaineet |
| E 308 | Gammatokoferoli | Kaikki lajit |
| E 309 | Deltatokoferoli | Kaikki lajit |
| E 311 | Oktyyligallaatti | Kaikki lajit |
| E 312 | Dodekyyligallaatti | Kaikki lajit |
| Sidonta-aineet, paakkuuntumisenestoaineet ja sakeuttamisaineet |
| E 330 | Sitruunahappo | Kaikki lajit |
| Väriaineet, mukaan lukien pigmentit |
| Muut väriaineet |
| Asiaan liittyvä E-numero | Yhteisön sääntöjen mukaan sallitut elintarvikeväri-aineet, paitsi allurapunainen E 129; briljanttimusta PN E 151; briljanttisininen FCF E 133; sokerikulöörit E150b, E150c ja E150d; klorofylliinikuparikompleksi E 141; erytrosiini E 127; indigotiini E 132; rautaoksidi, punainen, musta ja keltainen E 172; uuskokkiini 4 R E 124; titaanidioksidi (anataasi ja rutiilirakenne) E 171; kasvihiili E 153; tartratsiini E 102; paraoranssi FCF E 110 | Kaikki lajit |
| E 142 | Vihreä S/(lissamiinivihreä) | Kaikki lajit |
| Emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineet |
| E322 | Lesitiinit (ainoastaan stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineina) | Kaikki lajit |
| E 400 | Algiinihappo | Kaikki lajit |
| E 402 | Kaliumalginaatti | Kaikki lajit |
| E 404 | Kalsiumalginaatti | Kaikki lajit |
| E 405 | Propaani-1,2-diolialginaatti (Propyleeniglykolialginaatti) | Kaikki lajit |
| E 432 | Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanimonolauraatti | Kaikki lajit |
| E 434 | Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanimonopalmitaatti | Kaikki lajit |
| E 435 | Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanimonostearaatti | Kaikki lajit |
| E 436 | Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanitristearaatti | Kaikki lajit |
| E 465 | Etyylimetyyliselluloosa | Kaikki lajit |
| E 473 | Rasvahappojen sakkaroosiesterit (sakkaroosin ja ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen esterit) | Kaikki lajit |
| E 474 | Sukroglyseridit (sakkaroosin ja ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen mono- ja diglyseridien esterien seokset) | Kaikki lajit |
| E 475 | Ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen ei-polymeroidut polyglyseroliesterit | Kaikki lajit |
| E 477 | Propaani-1,2-diolin (propyleeniglykolin) ja ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen monoesterit, yksin tai seoksena diesterien kanssa | Kaikki lajit |
| E 480 | Stearoyyli-2-laktyylihappo | Kaikki lajit |
| E 481 | Natriumstearoyyli-2-laktylaatti | Kaikki lajit |
| E 482 | Kalsiumstearoyyli-2-laktylaatti | Kaikki lajit |
| E 483 | Stearyylitartraatti | Kaikki lajit |
| E 486 | Dekstraani | Kaikki lajit |
| E 491 | Sorbitaanimonostearaatti | Kaikki lajit |
| E 492 | Sorbitaanitristearaatti | Kaikki lajit |
| E 494 | Sorbitaanimono-oleaatti | Kaikki lajit |
| E 495 | Sorbitaanimonopalmitaatti | Kaikki lajit |
| E 496 | Polyetyleeniglykoli 6000 | Kaikki lajit |
| E 497 | Polyoksipropyleeni-polyoksietyleenipolymeerit (M.W. 6 800 –9 000 ) | Kaikki lajit |
| Hivenaineet |
| E 1 | Rauta (Fe), Rauta(II)kloridi, tetrahydraatti | Kaikki lajit |
| E 1 | Rauta (Fe), Rauta(II)sitraatti, heksahydraatti | Kaikki lajit |
| E 1 | Rauta (Fe), Rauta(II)laktaatti, trihydraatti | Kaikki lajit |
| E 2 | Jodi (I), Kalsiumjodaatti, heksahydraatti | Kaikki lajit |
| E 2 | Jodi (I), Natriumjodidi | Kaikki lajit |
| E 4 | Kupari (Cu), Kupari(II)metionaatti | Kaikki lajit |
| E 5 | Mangaani (Mn), mangaani(III)oksidi | Kaikki lajit |
| E 5 | Mangaani (Mn), manganomangaanioksidi | Kaikki lajit |
| E 5 | Mangaani (Mn), mangaani(II)karbonaatti | Kaikki lajit |
| E 5 | Mangaani (Mn), Mangaani(II)vety-fosfaatti, trihydraatti | Kaikki lajit |
| E 5 | Mangaani (Mn), Mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraatti | Kaikki lajit |
| E 6 | Sinkki (Zn), Sinkkikarbonaatti | Kaikki lajit |
| E 6 | Sinkki (Zn), Sinkkikloridi, monohydraatti | Kaikki lajit |
| E 6 | Sinkki (Zn), sinkkilaktaatti, trihydraatti | Kaikki lajit |
| E 7 | Molybdeeni (Mo), Ammoniummolybdaatti | Kaikki lajit |
| E 8 | Seleeni (Se), Natriumselenaatti | Kaikki lajit |
| Vitamiinit, niiden esiasteet ja kemiallisesti tarkkaan määritellyt vitamiinien kaltaiset aineet |
| | Betaiini. Kaikki muodot, paitsi vedetön betaiini ja betaiinihydrokloridi | Kaikki lajit |
| | Biotiini. Kaikki muodot, paitsi D-(+)-biotiini | Kaikki lajit |
| | Karnitiini. Kaikki muodot, paitsi L-karitiini ja L-karnitiini-L-tartraati | Kaikki lajit |
| | Koliini. Kaikki muodot, paitsi koliinikloridi | Kaikki lajit |
| | Folaatti. Kaikki folaatin muodot, paitsi foliinihappo | Kaikki lajit |
| | Niasiini. Kaikki niasiinin muodot, paitsi niasiini 99 % ja niasiiniamidi | Kaikki lajit |
| | Välttämättömät tyydyttymättömät omega-3-rasvahapot | Kaikki lajit |
| | Välttämättömät tyydyttymättömät omega-6-rasvahapot (kaikki muut paitsi oktadekadieenihappo) | Kaikki lajit |
| | Pantoteenihappo. Kaikki muodot, paitsi kalsium-D-pantotenaatti ja D-pantenoli | Kaikki lajit |
| | Para-aminobentsoehappo (PABA) | Kaikki lajit |
| | Tiamiini. Kaikki muodot, paitsi tiamiinihydrokloridi ja tiamiinimononitraatti | Kaikki lajit |
| | A-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi retinyyliasetaatti, retinyylipalmitaatti ja retinyylipropionaatti | Kaikki lajit |
| | B6-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi pyridoksiinihydrokloridi | Kaikki lajit |
| | C-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi askorbiinihappo, natriumaskorbyylifosfaatti ja natriumkalsiumaskorbyylifosfaatti | Kaikki lajit |
| | E-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi all-rac-alfa-tokoferyyliasetaatti, RRR-alfa-tokoferyyliasetaatti ja RRR-alfa-tokoferoli | Kaikki lajit |
| | K-vitamiini. Kaikki K-vitamiinin muodot, paitsi K-3-vitamiini menadioni-nikotiiniamidibisulfiittina ja L-menadioni-natriumbisulfiittina | Kaikki eläinlajit |
| Aminohapot, niiden suolat ja analogit |
| 3.1.3. | Metioniini/Metioniinisinkki, teknisesti puhdas | Kaikki lajit |
| 3.2.1. | Lysini/L-lysiini, teknisesti puhdas | Kaikki lajit |
| 3.4.2. | DL-tryptofaani, teknisesti puhdas | Kaikki lajit |
| Säilörehun valmistuksessa käytettävät lisäaineet |
| Entsyymit |
| | Ksylanaasi EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185 | Kaikki lajit |
| Mikro-organismit |
| | Enterococcus faecium BIO 34 | Kaikki lajit |
| | Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741 | Kaikki lajit |
| | Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089 | Kaikki lajit |
| Aineet |
| | Formaldehydi | Kaikki lajit |
| | Natriumbisulfaatti | Kaikki lajit |
| | | |
| Aromiaineet ja ruokahalua herättävät aineet |
| Luonnontuotteet – kasvitieteellisesti määritetyt |
| | Rauduskoivusta saatu tinktuura CoE 88 | Kaikki lajit |
| Luonnolliset tuotteet ja vastaavat synteettiset tuotteet |
| | CAS-nro 16630-52-7/3-(Metyylitio)butanaali/Flavis-nro 12.056 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 2179-60-4/Metyylipropyylidisulfidi/Flavis-nro 12.019 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 36431-72-8/Teaspiraani/Flavis-nro 13.098 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 3738-00-9/1,5,5,9-Tetrametyyli-13-oksatrisyklo [8.3.0.0.(4.9)]tridekaani/Flavis-nro 13.072 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 40789-98-8/3-merkaptobutan-2-oni/Flavis-nro 12.047 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 43040-01-3/3-Metyyli-1,2,4-tritiaani/Flavis-nro 15.036 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 495-62-5/1,4(8),12-Bisabolatrieeni/Flavis-nro 01.016 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 516-06-3/DL-Valiini/Flavis-nro 17.023 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 5756-24-1/Dimetyylitetrasulfidi/Flavis-nro 12.116 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 6028-61-1/Dipropyylitrisulfidi/Flavis-nro 12.023 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 689-67-8/6,10-dimetyyli-5,9-undekadien-2-oni/Flavis-nro 07.216 | Kaikki lajit |
| | CAS-nro 78-98-8/2-oksopropanaali/Flavis-nro 7.001 | Kaikki lajit |

Tunnistenumero

Lisäaine

Eläinlaji tai -ryhmä

Säilöntäaineet

E 201

Natriumsorbaatti

Kaikki lajit

E 203

Kalsiumsorbaatti

Kaikki lajit

E 261

Kaliumasetaatti

Kaikki lajit

E 283

Kaliumpropionaatti

Kaikki lajit

E 333

Kalsiumsitraatit

Kaikki lajit

E 334

L-viinihappo

Kaikki lajit

E 335

Natrium-L-tartraatit

Kaikki lajit

E 336

Kalium-L-tartraatit

Kaikki lajit

E 337

Kaliumnatrium-L-tartraatti

Kaikki lajit

E 507

Suolahappo

Kaikki lajit

E 513

Rikkihappo

Kaikki lajit

Hapettumisenestoaineet

E 308

Gammatokoferoli

Kaikki lajit

E 309

Deltatokoferoli

Kaikki lajit

E 311

Oktyyligallaatti

Kaikki lajit

E 312

Dodekyyligallaatti

Kaikki lajit

Sidonta-aineet, paakkuuntumisenestoaineet ja sakeuttamisaineet

E 330

Sitruunahappo

Kaikki lajit

Väriaineet, mukaan lukien pigmentit

Muut väriaineet

Asiaan liittyvä E-numero

Yhteisön sääntöjen mukaan sallitut elintarvikeväri-aineet, paitsi allurapunainen E 129; briljanttimusta PN E 151; briljanttisininen FCF E 133; sokerikulöörit E150b, E150c ja E150d; klorofylliinikuparikompleksi E 141; erytrosiini E 127; indigotiini E 132; rautaoksidi, punainen, musta ja keltainen E 172; uuskokkiini 4 R E 124; titaanidioksidi (anataasi ja rutiilirakenne) E 171; kasvihiili E 153; tartratsiini E 102; paraoranssi FCF E 110

Kaikki lajit

E 142

Vihreä S/(lissamiinivihreä)

Kaikki lajit

Emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineet

E322

Lesitiinit (ainoastaan stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineina)

Kaikki lajit

E 400

Algiinihappo

Kaikki lajit

E 402

Kaliumalginaatti

Kaikki lajit

E 404

Kalsiumalginaatti

Kaikki lajit

E 405

Propaani-1,2-diolialginaatti (Propyleeniglykolialginaatti)

Kaikki lajit

E 432

Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanimonolauraatti

Kaikki lajit

E 434

Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanimonopalmitaatti

Kaikki lajit

E 435

Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanimonostearaatti

Kaikki lajit

E 436

Polyoksyetyleeni(20)sorbitaanitristearaatti

Kaikki lajit

E 465

Etyylimetyyliselluloosa

Kaikki lajit

E 473

Rasvahappojen sakkaroosiesterit (sakkaroosin ja ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen esterit)

Kaikki lajit

E 474

Sukroglyseridit (sakkaroosin ja ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen mono- ja diglyseridien esterien seokset)

Kaikki lajit

E 475

Ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen ei-polymeroidut polyglyseroliesterit

Kaikki lajit

E 477

Propaani-1,2-diolin (propyleeniglykolin) ja ravinnoksi kelpaavien rasvahappojen monoesterit, yksin tai seoksena diesterien kanssa

Kaikki lajit

E 480

Stearoyyli-2-laktyylihappo

Kaikki lajit

E 481

Natriumstearoyyli-2-laktylaatti

Kaikki lajit

E 482

Kalsiumstearoyyli-2-laktylaatti

Kaikki lajit

E 483

Stearyylitartraatti

Kaikki lajit

E 486

Dekstraani

Kaikki lajit

E 491

Sorbitaanimonostearaatti

Kaikki lajit

E 492

Sorbitaanitristearaatti

Kaikki lajit

E 494

Sorbitaanimono-oleaatti

Kaikki lajit

E 495

Sorbitaanimonopalmitaatti

Kaikki lajit

E 496

Polyetyleeniglykoli 6000

Kaikki lajit

E 497

Polyoksipropyleeni-polyoksietyleenipolymeerit (M.W. 6 800 –9 000 )

Kaikki lajit

Hivenaineet

E 1

Rauta (Fe), Rauta(II)kloridi, tetrahydraatti

Kaikki lajit

E 1

Rauta (Fe), Rauta(II)sitraatti, heksahydraatti

Kaikki lajit

E 1

Rauta (Fe), Rauta(II)laktaatti, trihydraatti

Kaikki lajit

E 2

Jodi (I), Kalsiumjodaatti, heksahydraatti

Kaikki lajit

E 2

Jodi (I), Natriumjodidi

Kaikki lajit

E 4

Kupari (Cu), Kupari(II)metionaatti

Kaikki lajit

E 5

Mangaani (Mn), mangaani(III)oksidi

Kaikki lajit

E 5

Mangaani (Mn), manganomangaanioksidi

Kaikki lajit

E 5

Mangaani (Mn), mangaani(II)karbonaatti

Kaikki lajit

E 5

Mangaani (Mn), Mangaani(II)vety-fosfaatti, trihydraatti

Kaikki lajit

E 5

Mangaani (Mn), Mangaani(II)sulfaatti, tetrahydraatti

Kaikki lajit

E 6

Sinkki (Zn), Sinkkikarbonaatti

Kaikki lajit

E 6

Sinkki (Zn), Sinkkikloridi, monohydraatti

Kaikki lajit

E 6

Sinkki (Zn), sinkkilaktaatti, trihydraatti

Kaikki lajit

E 7

Molybdeeni (Mo), Ammoniummolybdaatti

Kaikki lajit

E 8

Seleeni (Se), Natriumselenaatti

Kaikki lajit

Vitamiinit, niiden esiasteet ja kemiallisesti tarkkaan määritellyt vitamiinien kaltaiset aineet

Betaiini. Kaikki muodot, paitsi vedetön betaiini ja betaiinihydrokloridi

Kaikki lajit

Biotiini. Kaikki muodot, paitsi D-(+)-biotiini

Kaikki lajit

Karnitiini. Kaikki muodot, paitsi L-karitiini ja L-karnitiini-L-tartraati

Kaikki lajit

Koliini. Kaikki muodot, paitsi koliinikloridi

Kaikki lajit

Folaatti. Kaikki folaatin muodot, paitsi foliinihappo

Kaikki lajit

Niasiini. Kaikki niasiinin muodot, paitsi niasiini 99 % ja niasiiniamidi

Kaikki lajit

Välttämättömät tyydyttymättömät omega-3-rasvahapot

Kaikki lajit

Välttämättömät tyydyttymättömät omega-6-rasvahapot (kaikki muut paitsi oktadekadieenihappo)

Kaikki lajit

Pantoteenihappo. Kaikki muodot, paitsi kalsium-D-pantotenaatti ja D-pantenoli

Kaikki lajit

Para-aminobentsoehappo (PABA)

Kaikki lajit

Tiamiini. Kaikki muodot, paitsi tiamiinihydrokloridi ja tiamiinimononitraatti

Kaikki lajit

A-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi retinyyliasetaatti, retinyylipalmitaatti ja retinyylipropionaatti

Kaikki lajit

B6-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi pyridoksiinihydrokloridi

Kaikki lajit

C-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi askorbiinihappo, natriumaskorbyylifosfaatti ja natriumkalsiumaskorbyylifosfaatti

Kaikki lajit

E-vitamiini. Kaikki muodot, paitsi all-rac-alfa-tokoferyyliasetaatti, RRR-alfa-tokoferyyliasetaatti ja RRR-alfa-tokoferoli

Kaikki lajit

K-vitamiini. Kaikki K-vitamiinin muodot, paitsi K-3-vitamiini menadioni-nikotiiniamidibisulfiittina ja L-menadioni-natriumbisulfiittina

Kaikki eläinlajit

Aminohapot, niiden suolat ja analogit

3.1.3.

Metioniini/Metioniinisinkki, teknisesti puhdas

Kaikki lajit

3.2.1.

Lysini/L-lysiini, teknisesti puhdas

Kaikki lajit

3.4.2.

DL-tryptofaani, teknisesti puhdas

Kaikki lajit

Säilörehun valmistuksessa käytettävät lisäaineet

Entsyymit

Ksylanaasi EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185

Kaikki lajit

Mikro-organismit

Enterococcus faecium BIO 34

Kaikki lajit

Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741

Kaikki lajit

Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089

Kaikki lajit

Aineet

Formaldehydi

Kaikki lajit

Natriumbisulfaatti

Kaikki lajit

Aromiaineet ja ruokahalua herättävät aineet

Luonnontuotteet – kasvitieteellisesti määritetyt

Rauduskoivusta saatu tinktuura CoE 88

Kaikki lajit

Luonnolliset tuotteet ja vastaavat synteettiset tuotteet

CAS-nro 16630-52-7/3-(Metyylitio)butanaali/Flavis-nro 12.056

Kaikki lajit

CAS-nro 2179-60-4/Metyylipropyylidisulfidi/Flavis-nro 12.019

Kaikki lajit

CAS-nro 36431-72-8/Teaspiraani/Flavis-nro 13.098

Kaikki lajit

CAS-nro 3738-00-9/1,5,5,9-Tetrametyyli-13-oksatrisyklo [8.3.0.0.(4.9)]tridekaani/Flavis-nro 13.072

Kaikki lajit

CAS-nro 40789-98-8/3-merkaptobutan-2-oni/Flavis-nro 12.047

Kaikki lajit

CAS-nro 43040-01-3/3-Metyyli-1,2,4-tritiaani/Flavis-nro 15.036

Kaikki lajit

CAS-nro 495-62-5/1,4(8),12-Bisabolatrieeni/Flavis-nro 01.016

Kaikki lajit

CAS-nro 516-06-3/DL-Valiini/Flavis-nro 17.023

Kaikki lajit

CAS-nro 5756-24-1/Dimetyylitetrasulfidi/Flavis-nro 12.116

Kaikki lajit

CAS-nro 6028-61-1/Dipropyylitrisulfidi/Flavis-nro 12.023

Kaikki lajit

CAS-nro 689-67-8/6,10-dimetyyli-5,9-undekadien-2-oni/Flavis-nro 07.216

Kaikki lajit

CAS-nro 78-98-8/2-oksopropanaali/Flavis-nro 7.001

Kaikki lajit

B OSA

Rehun lisäaineet, jotka poistetaan joidenkin lajien tai eläinryhmien osalta

| Tunnistenumero | Lisäaine | Eläinlaji tai -ryhmä |
| --- | --- | --- |
| Säilöntäaineet |
| E 214 | Etyyli-4-hydroksibentsoaatti | Lemmikki-eläimet |
| E 215 | Natriumetyyli-4-hydroksibentsoaatti | Lemmikki-eläimet |
| E 216 | Propyyli-4-hydroksibentsoaatti | Lemmikki-eläimet |
| E 217 | Natriumpropyyli-4-hydroksibentsoaatti | Lemmikki-eläimet |
| E 218 | Metyyli-4-hydroksibentsoaatti | Lemmikki-eläimet |
| E 219 | Natriummetyyli-4-hydroksibentsoaatti | Lemmikki-eläimet |
| E 222 | Natriumvetysulfiitti | Koirat, kissat |
| E 223 | Natriummetabisulfiitti | Koirat, kissat |
| E 285 | Metyylipropionihappo | Märehtijät, märehdinnän alussa |
| Happamuudensäätöaineet |
| E 210 | Bentsoehappo | Lihasiat |
| E 340(iii) | Trikaliumortofosfaatti | Kissat, koirat |
| E 350(i) | Natriummalaatti (DL- tai L-omenahapon suola) | Kissat, koirat |
| E 507 | Suolahappo | Kissat, koirat |
| E 513 | Rikkihappo | Kissat, koirat |
| Sidonta-aineet, paakkuuntumisenestoaineet ja sakeuttamisaineet |
| E 567 | Tuliperäinen klinoptiloliitti | Kaniinit |
| E 598 | Synteettiset kalsiumaluminaatit | Lypsylehmät, lihanaudat, vasikat, karitsat, kilit, siipikarja, kaniinit, siat |
| Väriaineet, mukaan lukien pigmentit |
| Karotenoidit ja ksantofyllit |
| E 161b | Luteiini | Kissat ja koirat |
| E 160c | Kapsantiini | Kalkkunat |
| E 161c | Kryptoksantiini | Siipikarja |
| E 160e | Beta-apo-8′-karotenaali | Siipikarja |
| E 161 g | Kantaksantiini | Kaikki lajit, paitsi seuraavat:






  — | Broilerit ja lihan-tuotantoa varten kasvatettavat toissijaiset siipikarjalajit funktionaali-seen ryhmään 2 a ii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa |

Tunnistenumero

Lisäaine

Eläinlaji tai -ryhmä

Säilöntäaineet

E 214

Etyyli-4-hydroksibentsoaatti

Lemmikki-eläimet

E 215

Natriumetyyli-4-hydroksibentsoaatti

Lemmikki-eläimet

E 216

Propyyli-4-hydroksibentsoaatti

Lemmikki-eläimet

E 217

Natriumpropyyli-4-hydroksibentsoaatti

Lemmikki-eläimet

E 218

Metyyli-4-hydroksibentsoaatti

Lemmikki-eläimet

E 219

Natriummetyyli-4-hydroksibentsoaatti

Lemmikki-eläimet

E 222

Natriumvetysulfiitti

Koirat, kissat

E 223

Natriummetabisulfiitti

Koirat, kissat

E 285

Metyylipropionihappo

Märehtijät, märehdinnän alussa

Happamuudensäätöaineet

E 210

Bentsoehappo

Lihasiat

E 340(iii)

Trikaliumortofosfaatti

Kissat, koirat

E 350(i)

Natriummalaatti (DL- tai L-omenahapon suola)

Kissat, koirat

E 507

Suolahappo

Kissat, koirat

E 513

Rikkihappo

Kissat, koirat

Sidonta-aineet, paakkuuntumisenestoaineet ja sakeuttamisaineet

E 567

Tuliperäinen klinoptiloliitti

Kaniinit

E 598

Synteettiset kalsiumaluminaatit

Lypsylehmät, lihanaudat, vasikat, karitsat, kilit, siipikarja, kaniinit, siat

Väriaineet, mukaan lukien pigmentit

Karotenoidit ja ksantofyllit

E 161b

Luteiini

Kissat ja koirat

E 160c

Kapsantiini

Kalkkunat

E 161c

Kryptoksantiini

Siipikarja

E 160e

Beta-apo-8′-karotenaali

Siipikarja

E 161 g

Kantaksantiini

Kaikki lajit, paitsi seuraavat:

—

Broilerit ja lihan-tuotantoa varten kasvatettavat toissijaiset siipikarjalajit funktionaali-seen ryhmään 2 a ii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa

| — | Muniva siipikarja ja munan-tuotantoa varten kasvatettava siipikarja funktionaali-seen ryhmään 2 a ii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa |
| --- | --- |

—

Muniva siipikarja ja munan-tuotantoa varten kasvatettava siipikarja funktionaali-seen ryhmään 2 a ii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa

| — | Koriste-tarkoitukses-sa pidettävät linnut ja akvaariokalat funktionaali-seen ryhmään 2 a iii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa |
| --- | --- |

—

Koriste-tarkoitukses-sa pidettävät linnut ja akvaariokalat funktionaali-seen ryhmään 2 a iii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa

E 161j

Astaksantiini

Kaikki lajit, paitsi seuraavat:

| — | Lohi ja taimen funktionaali-siin ryhmiin 2 a i ja 2 a iii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa |
| --- | --- |

—

Lohi ja taimen funktionaali-siin ryhmiin 2 a i ja 2 a iii kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa

| — | Akvaariokalat funktionaali-seen ryhmään 2 a i kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa |
| --- | --- |

—

Akvaariokalat funktionaali-seen ryhmään 2 a i kuuluvissa käyttö-tarkoituksissa

E 161z

Phaffia Rhodozyma, jonka astaksantiinipitoisuus on suuri (ATCC 74219)

Lohi, taimen

Muut väriaineet

E 155

Ruskea HT

Kissat, koirat

E 104

Kinoliinikeltainen

Elintarvike-tuotantoeläimet

E 122

Atsorubiini (karmosiini)

Kaikki lajit, paitsi kissat ja koirat

E 160b

Biksiini

Kaikki lajit, paitsi koirat ja kissat

Emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineet

E 401

Natriumalginaatti

Kaikki lajit, paitsi kalat, lemmikki-eläimet ja muut kuin elintarvike-tuotantoeläimet (turkiseläimet, joita ei käytetä elintarvike-tuotantoon)

E 403

Ammoniumalginaatti

Kaikki eläinlajit tai -ryhmät, paitsi akvaariokalat

E 406

Agar-agar

Kaikki lajit, paitsi lemmikki-eläimet ja muut kuin elintarvike-tuotantoeläimet (turkiseläimet, joita ei käytetä elintarvike-tuotantoon)

E 407

Karrageeni

Kaikki lajit, paitsi lemmikki-eläimet ja muut kuin elintarvike-tuotantoeläimet (turkiseläimet, joita ei käytetä elintarvike-tuotantoon)

E 418

Gellaanikumi

Koirat, kissat

E 488

Talin rasvahappojen polyoksietyloitu glyseridi

Vasikat

E 489

Polyglyserolin ja öljy- ja palmitiinihappoa pelkistämällä saatujen alkoholien esteri

Vasikat

E 498

Risiiniöljyn polykondensoitujen rasvahappojen osittaiset polyglyseroliesterit

Koirat

Entsyymit

E 1600

3-fytaasi/EC 3.1.3.8, jota tuottaa Aspergillus niger (CBS 114.94)

Porsaat, lihasiat, emakot, broilerit, munivat kanat

E 1600

3-fytaasi/EC 3.1.3.8, jota tuottaa Aspergillus niger (CBS 114.94)

Lihakalkkunat

E 1605

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Aspergillus niger (CBS 520.94)

Broilerit

E 1608

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8/Endo-1,4-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.4, joita tuottaa Humicola insolens (DSM 10442)

Broilerit

E 1609

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8/Endo-1,4-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.4, joita tuottaa Aspergillus niger (CBS 600.94) (päällystetyt, kiinteät ja nestemuodot)

Broilerit, lihakalkkunat, (vierotetut) porsaat

E 1609

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8/Endo-1,4-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.4, joita tuottaa Aspergillus niger (CBS 600.94) (raemuoto)

Broilerit, lihakalkkunat, (vierotetut) porsaat

E 1610

Endo-1,4-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.4/Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, joita tuottaa Aspergillus niger (CBS 600.94)

Broilerit

E 1611

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)/Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135)/Polygalakturonaasi/EC 3.2.1.15, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

Lihasiat

E 1614

6-fytaasi/EC 3.1.3.26, jota tuottaa Aspergillus oryzae (DSM 11857)

Broilerit, munivat kanat, lihakalkkunat, porsaat, lihasiat, emakot

E 1615

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (CNCM MA 6–10 W)

Broilerit

E 1618

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Aspergillus niger (CBS 270.95)

Broilerit, lihakalkkunat

E 1619

Alfa-amylaasi/EC 3.2.1.1/Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, joita tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Broilerit

E 1622

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6/Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, joita tuottaa Trichoderma longibrachiatum (CBS 357.94)

Broilerit

E 1623

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini/EC 3.4.21.62, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Broilerit

E 1624

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), ja alfa-amylaasi/EC 3.2.1.1, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

(Vierotetut) porsaat

E 1625

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), alfa-amylaasi/EC 3.2.1.1, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), ja polygalakturonaasi/EC 3.2.1.15, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

(Vierotetut) porsaat

E 1626

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini/EC 3.4.21.62, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107)

(Vierotetut) porsaat

E 1627

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

Lihasiat

E 1628

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

(Vierotetut) porsaat, lihasiat, broilerit

E 1629

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Broilerit

E 1630

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini/EC 3.4.21.62, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Broilerit

E 1631

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI DS 135)

Broilerit

E 1632

3-fytaasi/EC 3.1.3.8, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Broilerit, (vierotetut) porsaat, lihasiat

E 1633

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini/EC 3.4.21.62, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Broilerit

E 1634

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Aspergillus niger (MUCL 39199)

Broilerit

E 1635

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Broilerit

E 1636

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 526.94/EC 3.2.1.6)

(Vierotetut) porsaat, broilerit

E 1637

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/EC 3.2.1.8, ja Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6 ja alfa-amylaasi, joita tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)/EC 3.2.1.1; subtilisiini, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107)/EC 3.4.21.62, ja polygalakturonaasi, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)/EC 3.2.1.15

Broilerit

E 1638

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja alfa-amylaasi/EC 3.2.1.1, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

(Vierotetut) porsaat

E 1639

3-fytaasi, jota tuottaa Hansenula polymorpha (DSM 15087)

Broilerit, lihakalkkunat, munivat kanat, porsaat, lihasiat, emakot

E 1640

6-fytaasi, jota tuottaa Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233)/EC 3.1.3.26

Broilerit

E 1641

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203)/EC 3.2.1.8

Broilerit

Mikro-organismit

E 1704

Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94

Vasikat

E 1706

Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

(Vierotetut) porsaat

E 1709

Enterococcus faecium ATCC 53519, Enterococcus faecium ATCC 55593 (suhteessa 1/1)

Broilerit

E 1714

Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/AR

(Vierotetut) porsaat

Kemiallisesti tarkkaan määritellyt aineet, joilla on samanlainen biologinen vaikutus kuin vitamiineilla

3a900

Inositoli

Kaikki lajit, paitsi kalat ja äyriäiset

—

Välttämättömät tyydyttymättömät omega-6-rasvahapot (oktadekadieenihappona)

Kaikki lajit, paitsi lihasiat siitosemakot, emakot (hyödyn saamiseksi porsaissa), siitoslehmät, maidon-tuotannossa käytettävät lypsylehmät

3a370

Tauriini

Kaikki lajit, paisti koiraeläimet, kissaeläimet, näätäeläimet ja petokalat

E 670

D2-vitamiini

Siat, porsaat, nautaeläimet, lampaat, vasikat, hevoseläimet, muut eläinlajit tai -ryhmät, paitsi siipikarja ja kalat

Urea ja sen johdannaiset

2.1.2.

Biureetti, teknisesti puhdas

Märehtijät, märehdinnän alusta lähtien

2.1.3.

Ureafosfaatti, teknisesti puhdas

Märehtijät, märehdinnän alusta lähtien

2.1.4.

Diuredoisobutaani, teknisesti puhdas

Märehtijät, märehdinnän alusta lähtien

Aromiaineet ja ruokahalua herättävät aineet

Luonnolliset tuotteet ja vastaavat synteettiset tuotteet

CAS-nro 134-20-3/Metyyliantranilaatti/Flavis-nro 09.715

Lintulajit

CAS-nro 85-91-6/Metyyli-N-metyyliantranilaatti/Flavis-nro 09.781

Lintulajit

CAS-nro 93-28-7/Eugenyyliasetaatti/Flavis-nro 09.020

Siipikarja ja kalat

CAS-nro 97-53-0/Eugenoli/Flavis-nro 04.003

Kalat

CAS-nro 107-85-7/3-metyylibutyyliamiini/Flavis-nro 11.001

Munivat kanat

CAS-nro 75-50-3/Trimetyyliamiini/Flavis-nro 11.009

Munivat kanat

CAS-nro 6627-88-9/4-allyyli-2,6-dimetoksifenoli/Flavis-nro 04.051

Kalat ja siipikarja

CAS-nro 593-81-7/Trimetylamiinihydrokloridi/Flavis-nro 11.024

Munivat kanat

---

LIITE II

Asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut rehun lisäaineet

| Tunnistenumero | Lisäaine | Eläinlaji tai -ryhmä |
| --- | --- | --- |
| Entsyymit |
| 11 | Endo-1,4-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.4/Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6 ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, joita tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252) | Munivat kanat |
| 28 | 3-fytaasi/EC 3.1.3.8, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 528.94) | Munivat kanat |
| 30 | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6/Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, joita tuottaa Penicillium funiculosum (IMI SD 101) | (Vierotetut) porsaat, liha-ankat |
| 37 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini/EC 3.4.21.62, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107) | Munivat kanat |
| 51 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8, jota tuottaa Bacillus subtilis (LMG S-15136) | Lihasiat |
| 60 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) | Lihakalkkunat |
| 63 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 529.94), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 526.94) | Lihakalkkunat, broilerit |
| 64 | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Aspergillus oryzae (DSM 10287) | Broilerit, (vierotetut) porsaat |
| Mikro-organismit |
| 15 | Enterococcus faecium NCIMB 11181 | Broilerit |
| 24 | Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434 | Lypsylehmät |
| 25 | Lactobacillus acidophilus DSM 13241 | Kissat ja koirat |
| Kokkidiostaatit ja muut lääkkeenkaltaiset aineet |
| E 764 | Halofuginonihydrobromidi 6 g/kg (Stenorol) | Kananuorikot |
| E 766 | Salinomysiininatrium 120 g/kg (Sacox 120) (hyväksynnän haltija Huvepharma NV) | Lihakaniinit |
| E 766 | Salinomysiininatrium 120 g/kg (Salinomax 120G) (hyväksynnän haltija Zoetis Belgium SA) | Broilerit |

Tunnistenumero

Lisäaine

Eläinlaji tai -ryhmä

Entsyymit

11

Endo-1,4-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.4/Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6 ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, joita tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252)

Munivat kanat

28

3-fytaasi/EC 3.1.3.8, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Munivat kanat

30

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6/Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, joita tuottaa Penicillium funiculosum (IMI SD 101)

(Vierotetut) porsaat, liha-ankat

37

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini/EC 3.4.21.62, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Munivat kanat

51

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi EC 3.2.1.8, jota tuottaa Bacillus subtilis (LMG S-15136)

Lihasiat

60

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Lihakalkkunat

63

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 529.94), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 526.94)

Lihakalkkunat, broilerit

64

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi/EC 3.2.1.6, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi/EC 3.2.1.8, jota tuottaa Aspergillus oryzae (DSM 10287)

Broilerit, (vierotetut) porsaat

Mikro-organismit

15

Enterococcus faecium NCIMB 11181

Broilerit

24

Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434

Lypsylehmät

25

Lactobacillus acidophilus DSM 13241

Kissat ja koirat

Kokkidiostaatit ja muut lääkkeenkaltaiset aineet

E 764

Halofuginonihydrobromidi 6 g/kg (Stenorol)

Kananuorikot

E 766

Salinomysiininatrium 120 g/kg (Sacox 120) (hyväksynnän haltija Huvepharma NV)

Lihakaniinit

E 766

Salinomysiininatrium 120 g/kg (Salinomax 120G) (hyväksynnän haltija Zoetis Belgium SA)

Broilerit

---

| 29.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1146,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017,

lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, yrityksen Jinan Meide Castings Co., Ltd. valmistamien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 430/2013 (2), jäljempänä ’riidanalainen asetus’, neuvosto otti käyttöön lopullisen, 14,9–57,8 prosentin suuruisen polkumyyntitullin niiden kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta. Puserrusliitinten rungot, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehdyt kierteitetyt pyöreät liitäntärasiat, joissa ei ole kantta, eivät kuulu tullin piiriin. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 430/2013 (2), jäljempänä ’riidanalainen asetus’, neuvosto otti käyttöön lopullisen, 14,9–57,8 prosentin suuruisen polkumyyntitullin niiden kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta. Puserrusliitinten rungot, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehdyt kierteitetyt pyöreät liitäntärasiat, joissa ei ole kantta, eivät kuulu tullin piiriin.

2

Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio

Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio

| (2) | Yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Jinan Meide Castings Co., Ltd., jäljempänä ’Jinan Meide’ tai ’kantaja’, jätti unionin yleiseen tuomioistuimeen 12 päivänä kesäkuuta 2013 kanteen, jolla haettiin riidanalaisen asetuksen peruuttamista siltä osin kuin se koskee kantajaa (3). |
| --- | --- |

(2)

Yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Jinan Meide Castings Co., Ltd., jäljempänä ’Jinan Meide’ tai ’kantaja’, jätti unionin yleiseen tuomioistuimeen 12 päivänä kesäkuuta 2013 kanteen, jolla haettiin riidanalaisen asetuksen peruuttamista siltä osin kuin se koskee kantajaa (3).

3

| (3) | Unionin yleinen tuomioistuin päätti 30 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan tuomiossa, että Jinan Meiden oikeutta puolustukseen rikottiin hylättäessä sen pyyntö sellaisten normaaliarvoa koskevien laskelmien paljastamisesta, joissa käytettiin vertailumaan erään tuottajan luottamuksellisia tietoja. Jinan Meide oli saanut kyseiseltä vertailumaan tuottajalta yksinoikeutena tietojen luottamuksellisuudesta luopumista koskevan luvan. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi erityisesti, että komissio toimi virheellisesti käyttäessään tietojen paljastamista koskevan pyynnön hylkäämisessä perustana tarvetta noudattaa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että ei ole poissuljettua, että tutkimuksen tulos olisi saattanut olla erilainen, jos pyyntö olisi hyväksytty. Tämän vuoksi tuomioistuin kumosi riidanalaisen asetuksen siltä osin kuin sillä otettiin käyttöön polkumyyntitulli Jinan Meiden valmistamien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa. |
| --- | --- |

(3)

Unionin yleinen tuomioistuin päätti 30 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan tuomiossa, että Jinan Meiden oikeutta puolustukseen rikottiin hylättäessä sen pyyntö sellaisten normaaliarvoa koskevien laskelmien paljastamisesta, joissa käytettiin vertailumaan erään tuottajan luottamuksellisia tietoja. Jinan Meide oli saanut kyseiseltä vertailumaan tuottajalta yksinoikeutena tietojen luottamuksellisuudesta luopumista koskevan luvan. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi erityisesti, että komissio toimi virheellisesti käyttäessään tietojen paljastamista koskevan pyynnön hylkäämisessä perustana tarvetta noudattaa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että ei ole poissuljettua, että tutkimuksen tulos olisi saattanut olla erilainen, jos pyyntö olisi hyväksytty. Tämän vuoksi tuomioistuin kumosi riidanalaisen asetuksen siltä osin kuin sillä otettiin käyttöön polkumyyntitulli Jinan Meiden valmistamien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.

2.   UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMION TÄYTÄNTÖÖNPANO

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMION TÄYTÄNTÖÖNPANO

| (4) | Unionin toimielinten on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 266 artiklan mukaisesti noudatettava unionin yleisen tuomioistuimen 30 päivänä kesäkuuta 2016 antamaa tuomiota. |
| --- | --- |

(4)

Unionin toimielinten on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 266 artiklan mukaisesti noudatettava unionin yleisen tuomioistuimen 30 päivänä kesäkuuta 2016 antamaa tuomiota.

| (5) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiossa asiassa T-2/95 (4), jäljempänä ’IPS-tuomio’, todettiin, että tapauksissa, joissa menettely koostuu useista hallinnollisista vaiheista, yhden vaiheen kumoaminen ei johda koko menettelyn mitätöimiseen. Polkumyynnin vastainen menettely on tällainen monivaiheinen menettely. Näin ollen riidanalaisen asetuksen kumoaminen yhden osapuolen osalta ei tarkoita sitä, että koko kyseisen asetuksen antamista edeltävä menettely olisi mitätön. EU:n toimielimet voivat korjata ne riidanalaisen asetuksen näkökohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen, mutta jättää sen kiistattomat osat, joihin tuomioistuimen tuomio ei vaikuta, ennalleen kuten unionin tuomioistuin katsoi asiassa C-458/98 P (5). |
| --- | --- |

(5)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiossa asiassa T-2/95 (4), jäljempänä ’IPS-tuomio’, todettiin, että tapauksissa, joissa menettely koostuu useista hallinnollisista vaiheista, yhden vaiheen kumoaminen ei johda koko menettelyn mitätöimiseen. Polkumyynnin vastainen menettely on tällainen monivaiheinen menettely. Näin ollen riidanalaisen asetuksen kumoaminen yhden osapuolen osalta ei tarkoita sitä, että koko kyseisen asetuksen antamista edeltävä menettely olisi mitätön. EU:n toimielimet voivat korjata ne riidanalaisen asetuksen näkökohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen, mutta jättää sen kiistattomat osat, joihin tuomioistuimen tuomio ei vaikuta, ennalleen kuten unionin tuomioistuin katsoi asiassa C-458/98 P (5).

4

5

| (6) | Olisi huomattava, että lukuun ottamatta päätelmää, jonka mukaan komissio toimi virheellisesti, kun se tukeutui tasavertaisen kohtelun periaatteen noudattamiseen hylätessään Jinan Meiden esittämän pyynnön tietojen luovuttamiseksi, kaikki muut riidanalaisen asetuksen päätelmät, joita ei riitautettu valitusten tekemiselle asetetussa määräajassa tai jotka riitautettiin mutta joita koskeva valitus hylättiin unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa tai joita unionin yleinen tuomioistuin ei tarkastellut ja jotka eivät tämän vuoksi johtaneet riidanalaisen asetuksen kumoamiseen, pysyvät voimassa. |
| --- | --- |

(6)

Olisi huomattava, että lukuun ottamatta päätelmää, jonka mukaan komissio toimi virheellisesti, kun se tukeutui tasavertaisen kohtelun periaatteen noudattamiseen hylätessään Jinan Meiden esittämän pyynnön tietojen luovuttamiseksi, kaikki muut riidanalaisen asetuksen päätelmät, joita ei riitautettu valitusten tekemiselle asetetussa määräajassa tai jotka riitautettiin mutta joita koskeva valitus hylättiin unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa tai joita unionin yleinen tuomioistuin ei tarkastellut ja jotka eivät tämän vuoksi johtaneet riidanalaisen asetuksen kumoamiseen, pysyvät voimassa.

| (7) | Tuomioistuimen 30 päivänä kesäkuuta 2016 antaman tuomion jälkeen komissio julkaisi ilmoituksen (6) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen kierteitettyjen putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen osittaisesta uudelleenaloittamisesta. Uudelleen aloittaminen on rajattu koskemaan ainoastaan unionin yleisen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanoon yrityksen Jinan Meide osalta. |
| --- | --- |

(7)

Tuomioistuimen 30 päivänä kesäkuuta 2016 antaman tuomion jälkeen komissio julkaisi ilmoituksen (6) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen kierteitettyjen putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen osittaisesta uudelleenaloittamisesta. Uudelleen aloittaminen on rajattu koskemaan ainoastaan unionin yleisen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanoon yrityksen Jinan Meide osalta.

6

| (8) | Komissio ilmoitti tutkimuksen osittaisesta uudelleenaloittamisesta virallisesti Jinan Meidelle, viejämaan edustajille sekä unionin tuotannonalalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti tutkimuksen osittaisesta uudelleenaloittamisesta virallisesti Jinan Meidelle, viejämaan edustajille sekä unionin tuotannonalalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (9) | Kun alustavat huomautukset oli saatu, kaikkiin muihin alkuperäisen tutkimuksen tiedossa oleviin asianomaisiin osapuoliin otettiin yhteys ja niille tarjottiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(9)

Kun alustavat huomautukset oli saatu, kaikkiin muihin alkuperäisen tutkimuksen tiedossa oleviin asianomaisiin osapuoliin otettiin yhteys ja niille tarjottiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi.

| (10) | Kaikille asianomaisille osapuolille, jotka sitä pyysivät, myönnettiin kuuleminen komission yksiköiden ja/tai kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa |
| --- | --- |

(10)

Kaikille asianomaisille osapuolille, jotka sitä pyysivät, myönnettiin kuuleminen komission yksiköiden ja/tai kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa

2.1   Asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

Asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

| (11) | Komissio sai huomautuksia tutkimuksen eri näkökohdista Jinan Meideltä, muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, yhdeltä thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, viideltä unionin tuottajalta ja kahdeksalta etuyhteydettömältä tuojalta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio sai huomautuksia tutkimuksen eri näkökohdista Jinan Meideltä, muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, yhdeltä thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, viideltä unionin tuottajalta ja kahdeksalta etuyhteydettömältä tuojalta.

2.1.1   Uudelleenaloittamista koskevat huomautukset

Uudelleenaloittamista koskevat huomautukset

| (12) | Jinan Meide katsoi, että unionin toimielinten lainvastaista toimea, joka johti riidanalaisen asetuksen kumoamiseen, ei voida oikaista ja että menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön minkäänlaista Jinan Meideä koskevaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(12)

Jinan Meide katsoi, että unionin toimielinten lainvastaista toimea, joka johti riidanalaisen asetuksen kumoamiseen, ei voida oikaista ja että menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön minkäänlaista Jinan Meideä koskevaa polkumyyntitullia.

| (13) | Kuten edellä 4 kappaleessa todetaan, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi IPS-tuomiossa, että tapauksissa, joissa menettely koostuu useista hallinnollisista vaiheista, kuten polkumyyntimenettely, yhden vaiheen kumoaminen ei johda koko menettelyn mitätöimiseen. Koska unionin toimielinten on noudatettava tuomioistuimen antamaa tuomiota, tästä seuraa, että on mahdollista korjata ne riidanalaisen asetuksen näkökohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen, mutta jättää sen kiistattomat osat ennalleen. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(13)

Kuten edellä 4 kappaleessa todetaan, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi IPS-tuomiossa, että tapauksissa, joissa menettely koostuu useista hallinnollisista vaiheista, kuten polkumyyntimenettely, yhden vaiheen kumoaminen ei johda koko menettelyn mitätöimiseen. Koska unionin toimielinten on noudatettava tuomioistuimen antamaa tuomiota, tästä seuraa, että on mahdollista korjata ne riidanalaisen asetuksen näkökohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen, mutta jättää sen kiistattomat osat ennalleen. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (14) | Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että oli menettelyllisesti mahdotonta panna uudelleen vireille tutkimus, joka oli aiemmin saatettu päätöksen, sillä siinä todennäköisesti olisi aineellisia puutteita, kuten uusien tietojen hyväksyminen käsittelyn päättymisen jälkeen, tutkimuksen kaikkien niiden muiden osapuolten syrjintä, joiden polkumyyntimarginaalit olisivat erilaiset, jos Jinan Meiden polkumyyntimarginaalia muutettaisiin, sekä EU- että WTO-lainsäädännön rikkominen siltä osin, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei voida soveltaa taannehtivasti. |
| --- | --- |

(14)

Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että oli menettelyllisesti mahdotonta panna uudelleen vireille tutkimus, joka oli aiemmin saatettu päätöksen, sillä siinä todennäköisesti olisi aineellisia puutteita, kuten uusien tietojen hyväksyminen käsittelyn päättymisen jälkeen, tutkimuksen kaikkien niiden muiden osapuolten syrjintä, joiden polkumyyntimarginaalit olisivat erilaiset, jos Jinan Meiden polkumyyntimarginaalia muutettaisiin, sekä EU- että WTO-lainsäädännön rikkominen siltä osin, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei voida soveltaa taannehtivasti.

| (15) | Tämä tuoja myös väitti, että uudelleenaloittaminen ei vaikuta olevan sallittua perusasetuksen nojalla. |
| --- | --- |

(15)

Tämä tuoja myös väitti, että uudelleenaloittaminen ei vaikuta olevan sallittua perusasetuksen nojalla.

| (16) | Sama osapuoli totesi lisäksi, että komissiolla ei ole toimivaltaa panna täytäntöön tuomioistuimen tuomiota neuvoston asetuksen osalta, sillä komissio ei ollut vastaajana asiassa T-424/13. Se väitti, että komission on saatava neuvostolta viralliset ohjeet uudelleenaloittamista varten. |
| --- | --- |

(16)

Sama osapuoli totesi lisäksi, että komissiolla ei ole toimivaltaa panna täytäntöön tuomioistuimen tuomiota neuvoston asetuksen osalta, sillä komissio ei ollut vastaajana asiassa T-424/13. Se väitti, että komission on saatava neuvostolta viralliset ohjeet uudelleenaloittamista varten.

| (17) | Yhdistettyjä asioita C-283/14 ja C-284/14 (7) koskevasta tuomiosta käy selväksi, että EU:n toimielimet voivat aloittaa uudelleen polkumyyntitutkimuksen korjatakseen unionin tuomioistuinten toteamia sääntöjenvastaisuuksia, vaikka tästä ei nimenomaisesti perusasetuksessa säädetäkään. EU:n toimielinten edellytetään itse asiassa korjaavan lainvastaisuuksia kaikin tarvittavin toimenpitein. Tässä tapauksessa komissio tutkinnasta vastaavana viranomaisena aloitti tutkimukseen uudelleen pannakseen tuomioistuimen tuomion täytäntöön. Tutkimuksen uudelleenaloittamisessa noudatetaan perusasetuksessa edellytettyjä oikeudellisia menettelyjä, joiden mukaan komissio hyväksyy toimenpiteet kuultuaan jäsenvaltioita perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Sen vuoksi väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(17)

Yhdistettyjä asioita C-283/14 ja C-284/14 (7) koskevasta tuomiosta käy selväksi, että EU:n toimielimet voivat aloittaa uudelleen polkumyyntitutkimuksen korjatakseen unionin tuomioistuinten toteamia sääntöjenvastaisuuksia, vaikka tästä ei nimenomaisesti perusasetuksessa säädetäkään. EU:n toimielinten edellytetään itse asiassa korjaavan lainvastaisuuksia kaikin tarvittavin toimenpitein. Tässä tapauksessa komissio tutkinnasta vastaavana viranomaisena aloitti tutkimukseen uudelleen pannakseen tuomioistuimen tuomion täytäntöön. Tutkimuksen uudelleenaloittamisessa noudatetaan perusasetuksessa edellytettyjä oikeudellisia menettelyjä, joiden mukaan komissio hyväksyy toimenpiteet kuultuaan jäsenvaltioita perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Sen vuoksi väitteet hylätään.

7

| (18) | Yksi tuoja totesi, että ei ollut selvää, missä määrin uudelleenaloittaminen voidaan toteuttaa nykyisen perusasetuksen säännösten nojalla, sillä on ilmeistä, että komissio aikoi jatkaa tutkimusta sellaisena kuin se olisi toteutunut aiemmin, kun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (8) oli edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(18)

Yksi tuoja totesi, että ei ollut selvää, missä määrin uudelleenaloittaminen voidaan toteuttaa nykyisen perusasetuksen säännösten nojalla, sillä on ilmeistä, että komissio aikoi jatkaa tutkimusta sellaisena kuin se olisi toteutunut aiemmin, kun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (8) oli edelleen voimassa.

8

| (19) | Tähän uuteen tutkimukseen sovellettava lainsäädäntö on asetus (EY) N:o 1225/2009 eli tuomioistuimen kumoaman asetuksen hyväksymisajankohtana sovellettava aineellinen oikeus. Asetus (EU) 2016/1036 on joka tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 ja sen muutosten koonnos. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(19)

Tähän uuteen tutkimukseen sovellettava lainsäädäntö on asetus (EY) N:o 1225/2009 eli tuomioistuimen kumoaman asetuksen hyväksymisajankohtana sovellettava aineellinen oikeus. Asetus (EU) 2016/1036 on joka tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 ja sen muutosten koonnos. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (20) | Eräs thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission olisi otettava uudelleen käyttöön Jinan Meideä koskeva 40,8 prosentin tulli ilman muutoksia, sillä unionin yleinen tuomioistuin ei puuttunut mihinkään sisältöä koskevaan seikkaan vaan ainoastaan menettelyvirheeseen. Se myös väitti, että mahdollisissa sisältöä koskevissa uudelleenkäsittelyissä voidaan puuttua ainoastaan Jinan Meiden normaaliarvon laskemiseen ja että riidanalaisen asetuksen kaikkien muiden päätelmien olisi pysyttävä voimassa, sillä unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa ei ole mitään viitettä siitä, että menettelyvirheen korjaaminen johtaisi merkityksellisiin muutoksiin Jinan Meiden normaaliarvoa koskevassa laskelmassa. |
| --- | --- |

(20)

Eräs thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission olisi otettava uudelleen käyttöön Jinan Meideä koskeva 40,8 prosentin tulli ilman muutoksia, sillä unionin yleinen tuomioistuin ei puuttunut mihinkään sisältöä koskevaan seikkaan vaan ainoastaan menettelyvirheeseen. Se myös väitti, että mahdollisissa sisältöä koskevissa uudelleenkäsittelyissä voidaan puuttua ainoastaan Jinan Meiden normaaliarvon laskemiseen ja että riidanalaisen asetuksen kaikkien muiden päätelmien olisi pysyttävä voimassa, sillä unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa ei ole mitään viitettä siitä, että menettelyvirheen korjaaminen johtaisi merkityksellisiin muutoksiin Jinan Meiden normaaliarvoa koskevassa laskelmassa.

| (21) | Tuomiossaan, joka johti nyt käsillä olevaan uudelleenaloittamiseen, unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että se ei voinut sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tutkimuksen tulos olisi voinut olla erilainen, jos vertailumaan tuottajan luottamuksellisten tietojen luovuttamispyyntö olisi hyväksytty. Uudelleenaloitetussa tutkimuksessa on siis tarkasteltava mahdollista vaikutusta tutkimuksen sisältöön. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(21)

Tuomiossaan, joka johti nyt käsillä olevaan uudelleenaloittamiseen, unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että se ei voinut sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tutkimuksen tulos olisi voinut olla erilainen, jos vertailumaan tuottajan luottamuksellisten tietojen luovuttamispyyntö olisi hyväksytty. Uudelleenaloitetussa tutkimuksessa on siis tarkasteltava mahdollista vaikutusta tutkimuksen sisältöön. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (22) | Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että unionin tuotannonala ei ollut toimittanut mitään huomautuksia uudelleenaloittamisesta, minkä se katsoi merkitsevän, ettei tämän uudelleenaloitetun tutkimuksen tekemiseen liittynyt unionin etua. |
| --- | --- |

(22)

Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että unionin tuotannonala ei ollut toimittanut mitään huomautuksia uudelleenaloittamisesta, minkä se katsoi merkitsevän, ettei tämän uudelleenaloitetun tutkimuksen tekemiseen liittynyt unionin etua.

| (23) | Se, että tietyntyyppiset toimijat eivät esitä huomautuksia, ei sinänsä johda minkäänlaisiin tutkimuksen sisältöä koskeviin päätelmiin. Viisi unionin tuottajaa pyysi joka tapauksessa komissiota ottamaan Jinan Meideä koskevan polkumyyntitullin uudelleen kiireellisesti käyttöön ja myös kirjaamaan tuonnin mahdollista tullin taannehtivaa käyttöönottoa varten, jotta unionin tuottajille nykytilanteesta koituvaa vahinkoa voitaisiin rajoittaa. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(23)

Se, että tietyntyyppiset toimijat eivät esitä huomautuksia, ei sinänsä johda minkäänlaisiin tutkimuksen sisältöä koskeviin päätelmiin. Viisi unionin tuottajaa pyysi joka tapauksessa komissiota ottamaan Jinan Meideä koskevan polkumyyntitullin uudelleen kiireellisesti käyttöön ja myös kirjaamaan tuonnin mahdollista tullin taannehtivaa käyttöönottoa varten, jotta unionin tuottajille nykytilanteesta koituvaa vahinkoa voitaisiin rajoittaa. Tämän vuoksi väite hylättiin.

2.1.2   Normaaliarvon laskemista koskevat huomautukset

Normaaliarvon laskemista koskevat huomautukset

| (24) | Jinan Meide väitti, että sen olisi saatava käyttöönsä kaikki vertailumaan tuottajan toimittamat tiedot ja runsaasti aikaa huomautusten esittämistä varten. Kaikki tällaiset tiedot tarjottiin Jinan Meiden saataville ja sillä oli perusasetuksessa vahvistettua aikataulua enemmän aikaa esittää huomautuksia, ja sille myös järjestettiin useita kuulemistilaisuuksia asian käsittelijöiden ja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa. Kun luottamukselliset tiedot ja polkumyyntilaskelmat oli luovutettu, Jinan Meide esitti huomautuksia myös niitä varten varatun määräajan jälkeen, ja ne otettiin tästä huolimatta huomioon. |
| --- | --- |

(24)

Jinan Meide väitti, että sen olisi saatava käyttöönsä kaikki vertailumaan tuottajan toimittamat tiedot ja runsaasti aikaa huomautusten esittämistä varten. Kaikki tällaiset tiedot tarjottiin Jinan Meiden saataville ja sillä oli perusasetuksessa vahvistettua aikataulua enemmän aikaa esittää huomautuksia, ja sille myös järjestettiin useita kuulemistilaisuuksia asian käsittelijöiden ja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa. Kun luottamukselliset tiedot ja polkumyyntilaskelmat oli luovutettu, Jinan Meide esitti huomautuksia myös niitä varten varatun määräajan jälkeen, ja ne otettiin tästä huolimatta huomioon.

| (25) | Jinan Meide välitti, että tavanomaisen kaupankäynnin määrittämistä ei olisi pitänyt toteuttaa, sillä vertailumaan tuottaja ei pystynyt toimittamaan luotettavia tietoja tuotantokustannuksista samankaltaisen tuotteen tuotelajien mukaisesti. Yksi tuoja tuki tätä väitettä, sillä liikevaihtoon perustuva kustannusten kohdentaminen edellyttää, että kaikkia tuotelajeja koskee sama voittomarginaali, minkä väitettiin olevan epäluotettavaa. |
| --- | --- |

(25)

Jinan Meide välitti, että tavanomaisen kaupankäynnin määrittämistä ei olisi pitänyt toteuttaa, sillä vertailumaan tuottaja ei pystynyt toimittamaan luotettavia tietoja tuotantokustannuksista samankaltaisen tuotteen tuotelajien mukaisesti. Yksi tuoja tuki tätä väitettä, sillä liikevaihtoon perustuva kustannusten kohdentaminen edellyttää, että kaikkia tuotelajeja koskee sama voittomarginaali, minkä väitettiin olevan epäluotettavaa.

| (26) | Komissio on kuitenkin johdonmukaisesti toteuttanut tavanomaisen kaupankäynnin määrittämisen tutkimuksissaan. Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa käsitellään nimenomaan Jinan Meiden tarkoittamia tilanteita, ja siinä todetaan erityisesti, että jos soveltuvampaa menetelmää ei ole, on etusijalle asetettava liikevaihtoon perustuva kustannusten kohdentaminen. Tältä osin on huomattava, että kustannukset kohdennettiin liikevaihdon perusteella ja että yksikään asianomainen osapuoli ei ollut ehdottanut muuta, sopivampaa menetelmää. Näin ollen päätöstä kohdentaa kustannukset liikevaihdon perusteella ja toteuttaa tavanomaisen kaupankäynnin määrittäminen ei muutettu. |
| --- | --- |

(26)

Komissio on kuitenkin johdonmukaisesti toteuttanut tavanomaisen kaupankäynnin määrittämisen tutkimuksissaan. Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa käsitellään nimenomaan Jinan Meiden tarkoittamia tilanteita, ja siinä todetaan erityisesti, että jos soveltuvampaa menetelmää ei ole, on etusijalle asetettava liikevaihtoon perustuva kustannusten kohdentaminen. Tältä osin on huomattava, että kustannukset kohdennettiin liikevaihdon perusteella ja että yksikään asianomainen osapuoli ei ollut ehdottanut muuta, sopivampaa menetelmää. Näin ollen päätöstä kohdentaa kustannukset liikevaihdon perusteella ja toteuttaa tavanomaisen kaupankäynnin määrittäminen ei muutettu.

| (27) | Jinan Meide pyysi, että tuotelajit, joita vertailumaan tuottaja myy alle 200 kg:n määrinä, olisi jätettävä normaaliarvoa koskevien laskelmien ulkopuolelle, sillä tällaisten tuotelajien hinnat ovat sen mukaan epäluotettavia. On huomattava, että Jinan Meide väitti alkuperäisen tutkimuksen aikana, että viiden prosentin edustavuustestiä ei pitäisi soveltaa, kun normaaliarvo määritetään vertailumaassa, ja komissio hyväksyi silloin tämän väitteen. Pyyntö alle 200 kg:n määrinä myytyjen tuotelajien huomiotta jättämiseksi hylätään, sillä samankaltaisen tuotteen alle 200 kg:n määrinä myytyjen tuotelajien myyntihintoja ei voida pitää epäluotettavina, koska ne tarkastettiin ja todettiin yhtä luotettaviksi kuin kaikki muutkin myyntihinnat. |
| --- | --- |

(27)

Jinan Meide pyysi, että tuotelajit, joita vertailumaan tuottaja myy alle 200 kg:n määrinä, olisi jätettävä normaaliarvoa koskevien laskelmien ulkopuolelle, sillä tällaisten tuotelajien hinnat ovat sen mukaan epäluotettavia. On huomattava, että Jinan Meide väitti alkuperäisen tutkimuksen aikana, että viiden prosentin edustavuustestiä ei pitäisi soveltaa, kun normaaliarvo määritetään vertailumaassa, ja komissio hyväksyi silloin tämän väitteen. Pyyntö alle 200 kg:n määrinä myytyjen tuotelajien huomiotta jättämiseksi hylätään, sillä samankaltaisen tuotteen alle 200 kg:n määrinä myytyjen tuotelajien myyntihintoja ei voida pitää epäluotettavina, koska ne tarkastettiin ja todettiin yhtä luotettaviksi kuin kaikki muutkin myyntihinnat.

| (28) | Yksi tuoja kannatti Jinan Meiden väitettä, sillä sen mukaan hintojen epävakaus olisi vähän myytyjen tuotelajien osalta merkittävää. Tämä tarkoittaisi, että tuotelajeilla voi olla hyvin samanlainen laatu ja kustannusrakenne mutta niiden myyntihinnat voisivat olla hyvin erilaisia. Komissio kuitenkin vahvisti, että vertailumaan tuottajan tapauksessa hintojen epävakaus on korkea kaikissa tuotelajeissa, myös eniten myydyissä tuotteissa. Hintojen väitettyä epävakaisuutta ei näin ollen voida käyttää perusteena vähän myytyjen tuotelajien sulkemiseksi polkumyyntilaskelmien ulkopuolelle. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(28)

Yksi tuoja kannatti Jinan Meiden väitettä, sillä sen mukaan hintojen epävakaus olisi vähän myytyjen tuotelajien osalta merkittävää. Tämä tarkoittaisi, että tuotelajeilla voi olla hyvin samanlainen laatu ja kustannusrakenne mutta niiden myyntihinnat voisivat olla hyvin erilaisia. Komissio kuitenkin vahvisti, että vertailumaan tuottajan tapauksessa hintojen epävakaus on korkea kaikissa tuotelajeissa, myös eniten myydyissä tuotteissa. Hintojen väitettyä epävakaisuutta ei näin ollen voida käyttää perusteena vähän myytyjen tuotelajien sulkemiseksi polkumyyntilaskelmien ulkopuolelle. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (29) | Jinan Meide väitti lisäksi, että koska komissio oli kohdentanut vertailumaan tuottajan kustannukset liikevaihdon perusteella, normaaliarvoa ei pitäisi muodostaa laskennallisesti, jos samankaltaisen tuotteen vertailukelpoisia tuotelajeja myydään vertailumaassa alle 200 kg:n määrinä, vaan normaaliarvo olisi tällaisissa tapauksissa määritettävä muiden suurempina määrinä myytävien samankaltaisten tuotelajien hintojen perusteella. Myös tämä väite hylättiin, sillä kokonaiskustannusten kohdentaminen liikevaihdon perusteella on perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaista eivätkä Jinan Meiden esittämät väitteet riittäneet perusteeksi eri menetelmän käyttämiselle tässä nimenomaisessa tapauksessa. |
| --- | --- |

(29)

Jinan Meide väitti lisäksi, että koska komissio oli kohdentanut vertailumaan tuottajan kustannukset liikevaihdon perusteella, normaaliarvoa ei pitäisi muodostaa laskennallisesti, jos samankaltaisen tuotteen vertailukelpoisia tuotelajeja myydään vertailumaassa alle 200 kg:n määrinä, vaan normaaliarvo olisi tällaisissa tapauksissa määritettävä muiden suurempina määrinä myytävien samankaltaisten tuotelajien hintojen perusteella. Myös tämä väite hylättiin, sillä kokonaiskustannusten kohdentaminen liikevaihdon perusteella on perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaista eivätkä Jinan Meiden esittämät väitteet riittäneet perusteeksi eri menetelmän käyttämiselle tässä nimenomaisessa tapauksessa.

2.1.3   Normaaliarvon ja vientihinnan vertailua koskevat huomautukset

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailua koskevat huomautukset

| (30) | Jinan Meide esitti väitteitä vertailumaan tuottajan luottoja, pakkauskustannuksia, kaupan porrasta, pankkikuluja, kotimaan kuljetuksia, hyvityslaskuja, epäsuoria veroja, teknistä tukea, eri raaka-aineiden käyttöä ja erilaista työvoiman tuottavuutta kuvaavien tietojen oikaisuista. |
| --- | --- |

(30)

Jinan Meide esitti väitteitä vertailumaan tuottajan luottoja, pakkauskustannuksia, kaupan porrasta, pankkikuluja, kotimaan kuljetuksia, hyvityslaskuja, epäsuoria veroja, teknistä tukea, eri raaka-aineiden käyttöä ja erilaista työvoiman tuottavuutta kuvaavien tietojen oikaisuista.

| (31) | Komissio hyväksyi väitteen, joka koski kotimaan kuljetuksia ja luottokustannuksia, sillä se liittyi yhteen ainoaan vertailumaan tuottajan asiakkaaseen, ja vastaavat oikaisut tehtiin Jinan Meideä koskeviin polkumyyntilaskelmiin. |
| --- | --- |

(31)

Komissio hyväksyi väitteen, joka koski kotimaan kuljetuksia ja luottokustannuksia, sillä se liittyi yhteen ainoaan vertailumaan tuottajan asiakkaaseen, ja vastaavat oikaisut tehtiin Jinan Meideä koskeviin polkumyyntilaskelmiin.

| (32) | Mitä tulee väitteeseen työvoiman tuottavuuden eroista ja erilaisten raaka-aineiden käytöstä, Jinan Meide väitti, että alhaisempi tuottavuus työntekijää kohden ja erilaisten raaka-aineiden käyttö aiheuttavat vertailumaan tuottajan kustannusten lievää nousua Jinan Meideen verrattuna. Tältä osin on huomattava, että vaikka yritysten tehokkuuden ja tuottavuuden välillä saattaa olla eroja, polkumyyntitutkimuksen pääperiaatteena on varmistaa vientihintojen ja normaaliarvon vertailukelpoisuus, mikä ei edellytä sitä, että vertailumaassa toimivan tuottajan ja muussa kuin markkinatalousmaassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan olosuhteet ovat täysin yhdenmukaiset. Oikaisu voidaan tehdä vain sellaisen seikan perusteella, joka vaikuttaa hintoihin ja vertailumaassa toimivan tuottajan sekä muussa kuin markkinatalousmaassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan hintojen vertailukelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(32)

Mitä tulee väitteeseen työvoiman tuottavuuden eroista ja erilaisten raaka-aineiden käytöstä, Jinan Meide väitti, että alhaisempi tuottavuus työntekijää kohden ja erilaisten raaka-aineiden käyttö aiheuttavat vertailumaan tuottajan kustannusten lievää nousua Jinan Meideen verrattuna. Tältä osin on huomattava, että vaikka yritysten tehokkuuden ja tuottavuuden välillä saattaa olla eroja, polkumyyntitutkimuksen pääperiaatteena on varmistaa vientihintojen ja normaaliarvon vertailukelpoisuus, mikä ei edellytä sitä, että vertailumaassa toimivan tuottajan ja muussa kuin markkinatalousmaassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan olosuhteet ovat täysin yhdenmukaiset. Oikaisu voidaan tehdä vain sellaisen seikan perusteella, joka vaikuttaa hintoihin ja vertailumaassa toimivan tuottajan sekä muussa kuin markkinatalousmaassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan hintojen vertailukelpoisuuteen.

| (33) | Muiden väitteiden tueksi ei saatu paikalla kerättyä eikä asiakirja-aineistoon sisältyvää näyttöä, joten ne oli hylättävä. |
| --- | --- |

(33)

Muiden väitteiden tueksi ei saatu paikalla kerättyä eikä asiakirja-aineistoon sisältyvää näyttöä, joten ne oli hylättävä.

2.2   Muita merkityksellisiä seikkoja

Muita merkityksellisiä seikkoja

| (34) | Valmistellessaan lopullisten päätelmien ilmoittamista komission yksiköt havaitsivat epäsuorien verojen oikaisua koskevan virheen Jinan Meiden polkumyyntilaskelmassa. Toisin kuin komissio totesi väliaikaista (9) ja lopullista (10) tullia koskevien asetusten tekstissä, epäsuorien verojen oikaisua ei virheen vuoksi ollut tehty, kun lopulliset päätelmät ilmoitettiin Jinan Meidelle, vaikka se oli tehty alustavassa vaiheessa. Hyvän hallinnon takaamiseksi tämä virhe korjattiin. |
| --- | --- |

(34)

Valmistellessaan lopullisten päätelmien ilmoittamista komission yksiköt havaitsivat epäsuorien verojen oikaisua koskevan virheen Jinan Meiden polkumyyntilaskelmassa. Toisin kuin komissio totesi väliaikaista (9) ja lopullista (10) tullia koskevien asetusten tekstissä, epäsuorien verojen oikaisua ei virheen vuoksi ollut tehty, kun lopulliset päätelmät ilmoitettiin Jinan Meidelle, vaikka se oli tehty alustavassa vaiheessa. Hyvän hallinnon takaamiseksi tämä virhe korjattiin.

9

10

2.3   Tietojen ilmoittaminen

Tietojen ilmoittaminen

| (35) | Komissio ilmoitti 12 päivänä huhtikuuta 2017 kaikille asianomaisille osapuolille edellä esitetyistä päätelmistä, joiden perusteella aiottiin ehdottaa kerättyjen ja komissiolle toimitettujen, alkuperäiseen tutkimukseen liittyvien tietojen pohjalta polkumyyntitullin ottamista uudelleen käyttöön tuotaessa Jinan Meiden valmistamia kierteitettyjä tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osia, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ilmoitti 12 päivänä huhtikuuta 2017 kaikille asianomaisille osapuolille edellä esitetyistä päätelmistä, joiden perusteella aiottiin ehdottaa kerättyjen ja komissiolle toimitettujen, alkuperäiseen tutkimukseen liittyvien tietojen pohjalta polkumyyntitullin ottamista uudelleen käyttöön tuotaessa Jinan Meiden valmistamia kierteitettyjä tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osia, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta.

| (36) | Jinan Meide ja kolme etuyhteydetöntä tuojaa väittivät, että komissio ei voinut tehdä (epäsuorien verojen oikaisua polkumyyntimarginaalin laskennassa koskevan) virheen korjausta nyt käsillä olevan uudelleenaloittamisen yhteydessä, sillä virhe ei liity unionin yleisen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanoon. Jinan Meide myös pyysi kuulemista kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, mikä sille myönnettiin. Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa väitti, että komissio ei voi saattaa vientiä harjoittavaa tuottajaa alkuperäistä huonompaan asemaan. |
| --- | --- |

(36)

Jinan Meide ja kolme etuyhteydetöntä tuojaa väittivät, että komissio ei voinut tehdä (epäsuorien verojen oikaisua polkumyyntimarginaalin laskennassa koskevan) virheen korjausta nyt käsillä olevan uudelleenaloittamisen yhteydessä, sillä virhe ei liity unionin yleisen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanoon. Jinan Meide myös pyysi kuulemista kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, mikä sille myönnettiin. Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa väitti, että komissio ei voi saattaa vientiä harjoittavaa tuottajaa alkuperäistä huonompaan asemaan.

| (37) | Jinan Meide toisti väitteensä, jonka mukaan komission olisi käsiteltävä tuotelajeja, joissa vertailumaan myyntimäärä oli alle 200 kg, näennäisesti vastaavina tai ei-vastaavina tuotelajeina eikä se voi sulkea myyntiä pois normaaliarvon määrittämisestä epäluotettavien kustannusten pohjalta. |
| --- | --- |

(37)

Jinan Meide toisti väitteensä, jonka mukaan komission olisi käsiteltävä tuotelajeja, joissa vertailumaan myyntimäärä oli alle 200 kg, näennäisesti vastaavina tai ei-vastaavina tuotelajeina eikä se voi sulkea myyntiä pois normaaliarvon määrittämisestä epäluotettavien kustannusten pohjalta.

| (38) | Jinan Meide kyseenalaisti komission päätöksen hylätä sen oikaisupyynnöt kaupan portaan, pakkauskustannusten, luottokustannusten, kotimaisten vakuutuskustannusten sekä raaka-aineiden ja tuottavuuden erojen osalta. |
| --- | --- |

(38)

Jinan Meide kyseenalaisti komission päätöksen hylätä sen oikaisupyynnöt kaupan portaan, pakkauskustannusten, luottokustannusten, kotimaisten vakuutuskustannusten sekä raaka-aineiden ja tuottavuuden erojen osalta.

| (39) | Jinan Meide väitti, että sitä koskevaa tullia ei pitäisi ottaa käyttöön, koska sen mukaan menettelyissä oli virheitä ja muita sääntöjenvastaisuuksia. Tässä yhteydessä yritys väitti, että 23 päivänä joulukuuta 2016 ilmoitetuissa päätelmissä oli virhe, jonka vuoksi ei ollut selvää, oliko komissio luovuttanut alkuperäisen tutkimuksen lopullisessa vaiheessa tehdyn laskelman luottamuksellisen version, eikä niissä selvitetty eroja, joita se väitti olevan alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyyn laskemaan nähden. Se väitti lisäksi, että komissio kieltäytyi antamasta tiettyjä tietoja Jinan Meiden toistuvista pyynnöistä huolimatta. Se myös katsoi, että asiassa T-424/13 esitetyt vaateet, joita unionin yleinen tuomioistuin ei käsitellyt, olivat edelleen päteviä ja rasittaisivat edelleen toimenpiteitä, jos toimenpiteet otetaan uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

(39)

Jinan Meide väitti, että sitä koskevaa tullia ei pitäisi ottaa käyttöön, koska sen mukaan menettelyissä oli virheitä ja muita sääntöjenvastaisuuksia. Tässä yhteydessä yritys väitti, että 23 päivänä joulukuuta 2016 ilmoitetuissa päätelmissä oli virhe, jonka vuoksi ei ollut selvää, oliko komissio luovuttanut alkuperäisen tutkimuksen lopullisessa vaiheessa tehdyn laskelman luottamuksellisen version, eikä niissä selvitetty eroja, joita se väitti olevan alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyyn laskemaan nähden. Se väitti lisäksi, että komissio kieltäytyi antamasta tiettyjä tietoja Jinan Meiden toistuvista pyynnöistä huolimatta. Se myös katsoi, että asiassa T-424/13 esitetyt vaateet, joita unionin yleinen tuomioistuin ei käsitellyt, olivat edelleen päteviä ja rasittaisivat edelleen toimenpiteitä, jos toimenpiteet otetaan uudelleen käyttöön.

| (40) | Komissio toistaa, että valmistellessaan lopullisten päätelmien ilmoittamista se havaitsi epäsuorien verojen oikaisua koskevan virheen Jinan Meiden polkumyyntilaskelmassa. Hyvän hallinnon turvaamiseksi komissio ehdotti virheen korjaamista tässä vaiheessa ja ilmoitti tämän ehdotuksen asianmukaisesti kaikille asianomaisille osapuolille. |
| --- | --- |

(40)

Komissio toistaa, että valmistellessaan lopullisten päätelmien ilmoittamista se havaitsi epäsuorien verojen oikaisua koskevan virheen Jinan Meiden polkumyyntilaskelmassa. Hyvän hallinnon turvaamiseksi komissio ehdotti virheen korjaamista tässä vaiheessa ja ilmoitti tämän ehdotuksen asianmukaisesti kaikille asianomaisille osapuolille.

| (41) | Tarkasteltuaan kaikkia esitettyjä näkemyksiä komissio päätti hyväksyä Jinan Meiden väitteen ja jättää virheen korjaamatta. Komissio noudatti kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan näkemystä ja katsoi, että kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tapauksien uudelleenaloittamiseen ei sisälly yleistä reformatio in peius -kieltoa – eli asianomainen osapuoli, jota kaupan suojatoimenpiteitä koskevan tapauksen uudelleenaloittaminen koskee, voi päätyä epäsuotuisampaan asemaan kuin missä se oli ennen uudelleenaloittamista. Komissio katsoi kuitenkin, että tässä nimenomaisessa tapauksessa uudelleenaloittaminen olisi rajattava vertailumaan tietojen ilmoittamiseen, asianomaisten osapuolten huomautusten vastaanottamiseen ja tarvittaessa tullin tarkistamiseen tämän mukaisesti. Koska vientimyynnin alv-palautusta koskeva virhe, ja erityisesti alv-palautuksen määrä, ei liity vertailumaan tuottajalta saatuihin tietoihin, tällaisen korjauksen katsottiin jäävän uudelleenaloitetun tutkimuksen alan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(41)

Tarkasteltuaan kaikkia esitettyjä näkemyksiä komissio päätti hyväksyä Jinan Meiden väitteen ja jättää virheen korjaamatta. Komissio noudatti kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan näkemystä ja katsoi, että kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tapauksien uudelleenaloittamiseen ei sisälly yleistä reformatio in peius -kieltoa – eli asianomainen osapuoli, jota kaupan suojatoimenpiteitä koskevan tapauksen uudelleenaloittaminen koskee, voi päätyä epäsuotuisampaan asemaan kuin missä se oli ennen uudelleenaloittamista. Komissio katsoi kuitenkin, että tässä nimenomaisessa tapauksessa uudelleenaloittaminen olisi rajattava vertailumaan tietojen ilmoittamiseen, asianomaisten osapuolten huomautusten vastaanottamiseen ja tarvittaessa tullin tarkistamiseen tämän mukaisesti. Koska vientimyynnin alv-palautusta koskeva virhe, ja erityisesti alv-palautuksen määrä, ei liity vertailumaan tuottajalta saatuihin tietoihin, tällaisen korjauksen katsottiin jäävän uudelleenaloitetun tutkimuksen alan ulkopuolelle.

reformatio in peius

| (42) | Komissio lähetti 29 päivänä toukokuuta 2017 asianomaisille osapuolille täydentävän päätelmistä ilmoittamista koskevan asiakirjan, jossa se ilmoitti päätöksestään olla korjaamatta 34 kappaleessa tarkoitettua virhettä. Komissio sai huomautuksia vain yhdeltä tuojalta, joka toisti, että tuojille ilmoitettujen tietojen rajallisuuden vuoksi se ei voinut esittää näkemyksiä oikaisuista. Näin ollen, koska päinvastaisia perusteluja ei estetty, oikaisuja koskevat päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(42)

Komissio lähetti 29 päivänä toukokuuta 2017 asianomaisille osapuolille täydentävän päätelmistä ilmoittamista koskevan asiakirjan, jossa se ilmoitti päätöksestään olla korjaamatta 34 kappaleessa tarkoitettua virhettä. Komissio sai huomautuksia vain yhdeltä tuojalta, joka toisti, että tuojille ilmoitettujen tietojen rajallisuuden vuoksi se ei voinut esittää näkemyksiä oikaisuista. Näin ollen, koska päinvastaisia perusteluja ei estetty, oikaisuja koskevat päätelmät voidaan vahvistaa.

| (43) | Mitä tulee alle 200 kg:n määrinä myytyihin tuotelajeihin, Jinan Meide viittasi julkisasiamiehen ratkaisuehdotukseen asiassa Goldstar (11), jonka mukaan absoluuttisen myyntimäärän kotimaan markkinoilla on oltava riittävä, jotta kotimaan hinnat olisivat vertailukelpoisia, sillä kotimaan hinnat voivat vaihdella myyntikanavasta toiseen. Lisäksi hinnat voivat vaihdella saman viiteajanjakson kuluessa ja ollakseen edustava, kyseisen painotetun keskiarvon on perustuttava vähimmäismäärään myyntitapahtumia. |
| --- | --- |

(43)

Mitä tulee alle 200 kg:n määrinä myytyihin tuotelajeihin, Jinan Meide viittasi julkisasiamiehen ratkaisuehdotukseen asiassa Goldstar (11), jonka mukaan absoluuttisen myyntimäärän kotimaan markkinoilla on oltava riittävä, jotta kotimaan hinnat olisivat vertailukelpoisia, sillä kotimaan hinnat voivat vaihdella myyntikanavasta toiseen. Lisäksi hinnat voivat vaihdella saman viiteajanjakson kuluessa ja ollakseen edustava, kyseisen painotetun keskiarvon on perustuttava vähimmäismäärään myyntitapahtumia.

11

| (44) | Tältä osin on huomattava, että julkisasiamies jatkaa seuraavassa alakohdassa todeten, että tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että yhteisön toimielinten olisi edellä mainitun suhteellisen kynnysarvon lisäksi, joka on vahvistettu 5 prosenttiin ja jonka alittava myynti olisi jätettävä huomiotta ja joka olisi laskettava kullekin mallille, vielä sovellettava lisäksi absoluuttista kynnysarvoa. Ei ole järkevää vahvistaa yleisesti absoluuttista alinta kynnysarvoa, sillä absoluuttinen arvo riippuu liian läheisesti tuotteen luonteesta. Näin ollen julkisasiamiehen ratkaisuehdotus itse asiassa vahvistaa sen, ettei ole tarpeen soveltaa absoluuttisia vähimmäiskynnysarvoa, kuten Jinan Meiden esittämää 200 kg:n absoluuttista kynnysarvoa. |
| --- | --- |

(44)

Tältä osin on huomattava, että julkisasiamies jatkaa seuraavassa alakohdassa todeten, että tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että yhteisön toimielinten olisi edellä mainitun suhteellisen kynnysarvon lisäksi, joka on vahvistettu 5 prosenttiin ja jonka alittava myynti olisi jätettävä huomiotta ja joka olisi laskettava kullekin mallille, vielä sovellettava lisäksi absoluuttista kynnysarvoa. Ei ole järkevää vahvistaa yleisesti absoluuttista alinta kynnysarvoa, sillä absoluuttinen arvo riippuu liian läheisesti tuotteen luonteesta. Näin ollen julkisasiamiehen ratkaisuehdotus itse asiassa vahvistaa sen, ettei ole tarpeen soveltaa absoluuttisia vähimmäiskynnysarvoa, kuten Jinan Meiden esittämää 200 kg:n absoluuttista kynnysarvoa.

| (45) | Hinnanvaihteluista todettiin jo 28 kappaleessa, että ne koskevat kaikki tuotelajeja eivätkä ainoastaan alle 200 kg:n määrinä myytyjä tuotelajeja. |
| --- | --- |

(45)

Hinnanvaihteluista todettiin jo 28 kappaleessa, että ne koskevat kaikki tuotelajeja eivätkä ainoastaan alle 200 kg:n määrinä myytyjä tuotelajeja.

| (46) | Yksi etuyhteydetön tuoja kannatti Jinan Meiden väitettä, joka koski alhaisen liikevaihdon edustavuutta, ja toisti huomautuksensa tältä osin. Se antoi yleisen lausunnon, jonka mukaan komission kanta on ristiriidassa markkinoiden yleisen kokemuksen kanssa. Komission lausunto perustuu vertailumaan tuottajalta saatuihin tietoihin. Väitettä ei ole perusteltu ja kun otetaan huomioon edellä 28 ja 42 ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt seikat, väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(46)

Yksi etuyhteydetön tuoja kannatti Jinan Meiden väitettä, joka koski alhaisen liikevaihdon edustavuutta, ja toisti huomautuksensa tältä osin. Se antoi yleisen lausunnon, jonka mukaan komission kanta on ristiriidassa markkinoiden yleisen kokemuksen kanssa. Komission lausunto perustuu vertailumaan tuottajalta saatuihin tietoihin. Väitettä ei ole perusteltu ja kun otetaan huomioon edellä 28 ja 42 ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt seikat, väite on hylättävä.

| (47) | Mitä tulee epäluotettavista kustannuksista esitettyyn väitteeseen, Junan Meide väitti, että komissio turvautui lopulta sille ensimmäisiksi toimitettuihin kustannustietoihin, vaikka se ei aluksi pitänyt näitä tietoja vaatimusten mukaisina. Tutkimuksessa esille tulleet tosiseikat eivät tue väitettä. Komissio ei ole koskaan katsonut, että alustavat kustannustiedot eivät täyttäneet vaatimuksia. Näissä olosuhteissa ei näin ollen ole aiheellista jättää täysin huomiotta vertailumaan tuottajan ilmoittamia kustannuksia, kuten Jinan Meide pyysi. |
| --- | --- |

(47)

Mitä tulee epäluotettavista kustannuksista esitettyyn väitteeseen, Junan Meide väitti, että komissio turvautui lopulta sille ensimmäisiksi toimitettuihin kustannustietoihin, vaikka se ei aluksi pitänyt näitä tietoja vaatimusten mukaisina. Tutkimuksessa esille tulleet tosiseikat eivät tue väitettä. Komissio ei ole koskaan katsonut, että alustavat kustannustiedot eivät täyttäneet vaatimuksia. Näissä olosuhteissa ei näin ollen ole aiheellista jättää täysin huomiotta vertailumaan tuottajan ilmoittamia kustannuksia, kuten Jinan Meide pyysi.

| (48) | Yksi etuyhteydetön tuoja toisti huomautuksensa, jonka mukaan liikevaihtoon perustuva kustannusten kohdentaminen edellyttää, että kaikista tuotelajeista syntyy sama voittomarginaali, minkä väitettiin olevan markkinoiden logiikan vastaista. Väitettä ei perusteltu. Kuten edellä 26 kappaleessa todetaan, jos soveltuvampaa menetelmää ei ole, perusasetuksen mukaisesti on etusijalle asettava kustannusten kohdentaminen liikevaihdon perusteella. Kustannukset kohdennettiin liikevaihdon perusteella eikä yksikään asianomainen osapuoli ehdottanut muuta, sopivampaa menetelmää. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(48)

Yksi etuyhteydetön tuoja toisti huomautuksensa, jonka mukaan liikevaihtoon perustuva kustannusten kohdentaminen edellyttää, että kaikista tuotelajeista syntyy sama voittomarginaali, minkä väitettiin olevan markkinoiden logiikan vastaista. Väitettä ei perusteltu. Kuten edellä 26 kappaleessa todetaan, jos soveltuvampaa menetelmää ei ole, perusasetuksen mukaisesti on etusijalle asettava kustannusten kohdentaminen liikevaihdon perusteella. Kustannukset kohdennettiin liikevaihdon perusteella eikä yksikään asianomainen osapuoli ehdottanut muuta, sopivampaa menetelmää. Näin ollen väite hylätään.

| (49) | Kaupan porrasta koskevan oikaisun osalta Jinan Meide toisti väitteensä, jonka mukaan määritettäessä, onko kaupan porrasta koskeva oikaisu oikeutettu, riittää, että määritetään keskihintojen ero eri asiakasryhmille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdassa edellytetään kuitenkin, että ”ero on osoitettu [...] eri kaupan portaiden toimintojen ja hintojen pysyvillä ja selvillä eroilla ...” Pelkkää keskihintojen vertailua ei näin ollen pidetä riittävänä, jotta voidaan osoittaa tällainen hintojen pysyvä ja selvä ero. Asiakirja-aineistossa olevan tiedon tarkastelu sitä vastoin osoittaa, että kaikkia asiakastyyppejä on kaikissa hintasegmenteissä. |
| --- | --- |

(49)

Kaupan porrasta koskevan oikaisun osalta Jinan Meide toisti väitteensä, jonka mukaan määritettäessä, onko kaupan porrasta koskeva oikaisu oikeutettu, riittää, että määritetään keskihintojen ero eri asiakasryhmille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdassa edellytetään kuitenkin, että ”ero on osoitettu [...] eri kaupan portaiden toimintojen ja hintojen pysyvillä ja selvillä eroilla ...” Pelkkää keskihintojen vertailua ei näin ollen pidetä riittävänä, jotta voidaan osoittaa tällainen hintojen pysyvä ja selvä ero. Asiakirja-aineistossa olevan tiedon tarkastelu sitä vastoin osoittaa, että kaikkia asiakastyyppejä on kaikissa hintasegmenteissä.

| (50) | Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että komission olisi toteutettava kaupan porrasta koskeva oikaisu mutta se ei voinut kommentoida enempää, sillä tietoja ei ollut sen saatavilla. Se myös väitti, että koska polkumyyntimarginaalilaskelmat eivät olleet sen saatavilla, se ei voinut esittää lisähuomautuksia. Tältä osin on muistettava, että komissiolla on velvollisuus suojata luottamukselliset tiedot, jotka se on saanut muilta asianomaisilta osapuolilta. Kaikki ei-luottamukselliset huomautukset ovat kuitenkin asianomaisten osapuolten käytettävissä, ja osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia. Komissio toteaa kuitenkin, että kuten 49 kappaleessa todetaan, asiakirja-aineistossa olevista tiedoista kävi ilmi, että tässä tapauksessa eri asiakastyypeiltä veloitetuissa hinnoissa ei ollut pysyviä ja selviä eroja. Tämän vuoksi kaupan portaaseen liittyvä oikaisu ei olisi asianmukainen. |
| --- | --- |

(50)

Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että komission olisi toteutettava kaupan porrasta koskeva oikaisu mutta se ei voinut kommentoida enempää, sillä tietoja ei ollut sen saatavilla. Se myös väitti, että koska polkumyyntimarginaalilaskelmat eivät olleet sen saatavilla, se ei voinut esittää lisähuomautuksia. Tältä osin on muistettava, että komissiolla on velvollisuus suojata luottamukselliset tiedot, jotka se on saanut muilta asianomaisilta osapuolilta. Kaikki ei-luottamukselliset huomautukset ovat kuitenkin asianomaisten osapuolten käytettävissä, ja osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia. Komissio toteaa kuitenkin, että kuten 49 kappaleessa todetaan, asiakirja-aineistossa olevista tiedoista kävi ilmi, että tässä tapauksessa eri asiakastyypeiltä veloitetuissa hinnoissa ei ollut pysyviä ja selviä eroja. Tämän vuoksi kaupan portaaseen liittyvä oikaisu ei olisi asianmukainen.

| (51) | Mitä tulee luottokustannuksia koskevaan oikaisuun, myyntiasiakirjoihin sisältyvän tiedon perusteella tehtiin vähennys sekä vientihinnan että normaaliarvon osalta. Jinan Meide väitti, että luottokustannuksia koskeva vähennys pitäisi normaaliarvon osalta tehdä lasku- ja maksupäivän välisten päivien todellisen lukumäärän pohjalta, sillä se väitti, että komissio teki luottokustannuksia koskevan vähennyksen vientimyynnistä, vaikka myyntiasiakirjoissa ei esitetty mitään maksuaikaa. Tutkimuksessa asiakirja-aineisto ei tukenut tätä väitettä. Myöskään Jinan Meide ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Lisäksi todettiin, että sekä normaaliarvon että vientihinnan osalta todellinen maksu tapahtui usein myyntiasiakirjoissa annetun maksuajan jälkeen. Luottokustannuksia koskevan vähennyksen laskeminen todellisen maksupäivän pohjalta normaaliarvon osalta ja myyntiasiakirjoihin sisältyvän tiedon pohjalta vientihinnan osalta ei olisi tämän vuoksi johtanut tasapuoliseen vertailuun. Näin ollen komissio pysyi toimintatavassaan, jossa luottokustannuksia koskeva vähennys tehtiin myyntiasiakirjoihin sisältyvän tiedon perusteella sekä vientihinnan että normaaliarvon osalta. |
| --- | --- |

(51)

Mitä tulee luottokustannuksia koskevaan oikaisuun, myyntiasiakirjoihin sisältyvän tiedon perusteella tehtiin vähennys sekä vientihinnan että normaaliarvon osalta. Jinan Meide väitti, että luottokustannuksia koskeva vähennys pitäisi normaaliarvon osalta tehdä lasku- ja maksupäivän välisten päivien todellisen lukumäärän pohjalta, sillä se väitti, että komissio teki luottokustannuksia koskevan vähennyksen vientimyynnistä, vaikka myyntiasiakirjoissa ei esitetty mitään maksuaikaa. Tutkimuksessa asiakirja-aineisto ei tukenut tätä väitettä. Myöskään Jinan Meide ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Lisäksi todettiin, että sekä normaaliarvon että vientihinnan osalta todellinen maksu tapahtui usein myyntiasiakirjoissa annetun maksuajan jälkeen. Luottokustannuksia koskevan vähennyksen laskeminen todellisen maksupäivän pohjalta normaaliarvon osalta ja myyntiasiakirjoihin sisältyvän tiedon pohjalta vientihinnan osalta ei olisi tämän vuoksi johtanut tasapuoliseen vertailuun. Näin ollen komissio pysyi toimintatavassaan, jossa luottokustannuksia koskeva vähennys tehtiin myyntiasiakirjoihin sisältyvän tiedon perusteella sekä vientihinnan että normaaliarvon osalta.

| (52) | Pakkauskustannusten vähennyksen osalta Jinan Meide toisti väitteensä, jonka mukaan pakkauskustannukset oli kohdennettu virheellisesti, mikä vuoksi pakkauskustannuksia koskeva vähennys oli erittäin alhainen eikä kohtuullinen. Se ei kuitenkaan esittänyt näyttöä väitteensä tueksi, eikä etenkään perustellut, miksi tuloksena saatava vähennys olisi kohtuuttoman alhainen. Tämän vuoksi komissio pitäytyi pakkauskustannusten vähennystä koskevassa menetelmässään. |
| --- | --- |

(52)

Pakkauskustannusten vähennyksen osalta Jinan Meide toisti väitteensä, jonka mukaan pakkauskustannukset oli kohdennettu virheellisesti, mikä vuoksi pakkauskustannuksia koskeva vähennys oli erittäin alhainen eikä kohtuullinen. Se ei kuitenkaan esittänyt näyttöä väitteensä tueksi, eikä etenkään perustellut, miksi tuloksena saatava vähennys olisi kohtuuttoman alhainen. Tämän vuoksi komissio pitäytyi pakkauskustannusten vähennystä koskevassa menetelmässään.

| (53) | Lopuksi komissio hylkää Jinan Meiden väitteet menettelyvirheistä ja muista sääntöjenvastaisuuksista näissä menettelyissä. Komissio on noudattanut kaikkia periaatteita ja toiminut kaikkien menettelyn vaiheiden mukaisesti. Komissio aloitti tutkimuksen uudelleen, ilmoitti vertailumaan tiedot tuomioistuimen antaman tuomion täytäntöönpanon edellyttämällä tavalla ja tarkisti vastaavasti Jinan Meiden tullia. Asianomaisille osapuolille annettiin kaikissa tutkimuksen vaiheissa tilaisuus esittää huomautuksia ja tulla kuulluksi kuulemistilaisuudessa. Itse asiassa koko menettelyn ajan komissio oli avoin ja osallistuva ja valmis järjestämään kokouksia Jinan Meiden esittämien selvennys- ja kuulemispyyntöjen vuoksi. Komissio selvitti teknisen ongelman, joka liittyi viallisen Excel-tiedoston laskelmiin, joista Jinan Meiden tarkoittamat epäjohdonmukaisuudet johtuivat. Tällä virheellä ei ollut vaikutusta polkumyyntimarginaaliin, ja se korjattiin viipymättä. Komissio ilmoitti kaikki luottamukselliset tiedot Jinan Meidelle, mukaan lukien luottamukselliset asiakirjat, joiden lukuja käytettiin vuonna 2013 polkumyyntimarginaalin määrittämiseen. Mitä tulee muihin unionin yleiselle tuomioistuimelle esitettyihin vaateisiin, joita tuomiossa ei käsitelty, komissio kiistää kaikki Jinan Meiden esiin tuomat väitetyt lainvastaisuudet. Komissio on täyttänyt velvollisuutensa panna tuomio täytäntöön ja puuttunut unionin yleisen tuomioistuimen toteamiin lainvastaisuuksiin. Tältä pohjalta komissio ei näe Jinan Meiden tarkoittamia menettelyllisiä rikkomuksia ja toistaa näkemyksensä, jonka mukaan se on noudattanut kaikkia periaatteita ja menettelyvaatimuksia ja antanut Jinan Meidelle (ja muille asianomaisille osapuolille) mahdollisuuden käyttää menettelyllisiä oikeuksiaan koko tutkimuksen ajan. |
| --- | --- |

(53)

Lopuksi komissio hylkää Jinan Meiden väitteet menettelyvirheistä ja muista sääntöjenvastaisuuksista näissä menettelyissä. Komissio on noudattanut kaikkia periaatteita ja toiminut kaikkien menettelyn vaiheiden mukaisesti. Komissio aloitti tutkimuksen uudelleen, ilmoitti vertailumaan tiedot tuomioistuimen antaman tuomion täytäntöönpanon edellyttämällä tavalla ja tarkisti vastaavasti Jinan Meiden tullia. Asianomaisille osapuolille annettiin kaikissa tutkimuksen vaiheissa tilaisuus esittää huomautuksia ja tulla kuulluksi kuulemistilaisuudessa. Itse asiassa koko menettelyn ajan komissio oli avoin ja osallistuva ja valmis järjestämään kokouksia Jinan Meiden esittämien selvennys- ja kuulemispyyntöjen vuoksi. Komissio selvitti teknisen ongelman, joka liittyi viallisen Excel-tiedoston laskelmiin, joista Jinan Meiden tarkoittamat epäjohdonmukaisuudet johtuivat. Tällä virheellä ei ollut vaikutusta polkumyyntimarginaaliin, ja se korjattiin viipymättä. Komissio ilmoitti kaikki luottamukselliset tiedot Jinan Meidelle, mukaan lukien luottamukselliset asiakirjat, joiden lukuja käytettiin vuonna 2013 polkumyyntimarginaalin määrittämiseen. Mitä tulee muihin unionin yleiselle tuomioistuimelle esitettyihin vaateisiin, joita tuomiossa ei käsitelty, komissio kiistää kaikki Jinan Meiden esiin tuomat väitetyt lainvastaisuudet. Komissio on täyttänyt velvollisuutensa panna tuomio täytäntöön ja puuttunut unionin yleisen tuomioistuimen toteamiin lainvastaisuuksiin. Tältä pohjalta komissio ei näe Jinan Meiden tarkoittamia menettelyllisiä rikkomuksia ja toistaa näkemyksensä, jonka mukaan se on noudattanut kaikkia periaatteita ja menettelyvaatimuksia ja antanut Jinan Meidelle (ja muille asianomaisille osapuolille) mahdollisuuden käyttää menettelyllisiä oikeuksiaan koko tutkimuksen ajan.

| (54) | Jinan Meide myös toisti työvoiman tuottavuuden eroja ja eri raaka-aineiden käyttöä koskevat väitteensä esittämättä lisäperusteluja tai uutta näyttöä tältä osin. Yksi etuyhteydetön tuoja tuki tätä kantaa. Näitä väitteitä käsitellään 32 kappaleessa. |
| --- | --- |

(54)

Jinan Meide myös toisti työvoiman tuottavuuden eroja ja eri raaka-aineiden käyttöä koskevat väitteensä esittämättä lisäperusteluja tai uutta näyttöä tältä osin. Yksi etuyhteydetön tuoja tuki tätä kantaa. Näitä väitteitä käsitellään 32 kappaleessa.

| (55) | Yksi etuyhteydetön tuoja toisti väitteensä, jonka mukaan uudelleenaloittaminen ei itsessään ollut yhteensopivaa perusasetuksen säännösten kanssa. Kuten 17 kappaleessa todetaan, yhdistettyjä asioita C-283/14 ja C-284/14 (12) koskevasta tuomiosta käy selväksi, että EU:n toimielimet voivat aloittaa polkumyyntitutkimuksen uudelleen korjatakseen unionin tuomioistuinten toteamia sääntöjenvastaisuuksia, vaikka tästä ei nimenomaisesti perusasetuksessa säädetäkään. Unionin toimielinten edellytetään itse asiassa korjaavan lainvastaisuuksia kaikin tarvittavin toimenpitein. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(55)

Yksi etuyhteydetön tuoja toisti väitteensä, jonka mukaan uudelleenaloittaminen ei itsessään ollut yhteensopivaa perusasetuksen säännösten kanssa. Kuten 17 kappaleessa todetaan, yhdistettyjä asioita C-283/14 ja C-284/14 (12) koskevasta tuomiosta käy selväksi, että EU:n toimielimet voivat aloittaa polkumyyntitutkimuksen uudelleen korjatakseen unionin tuomioistuinten toteamia sääntöjenvastaisuuksia, vaikka tästä ei nimenomaisesti perusasetuksessa säädetäkään. Unionin toimielinten edellytetään itse asiassa korjaavan lainvastaisuuksia kaikin tarvittavin toimenpitein. Tämän vuoksi väite hylättiin.

12

| (56) | Toinen etuyhteydetön tuoja huomautti polkumyyntitullien kielteisistä vaikutuksista (mikä johtuu niiden vaikutuksesta kannattavuuteen ja liikevaihtoon sekä muuttuneista markkinaolosuhteista eli uusista hinnoista ja uusista hankintalähteistä). Kuten edellä 41 kappaleessa esitetään, nyt käsillä oleva uudelleenaloittaminen on rajattu unionin yleisen tuomioistuimen antaman Jinan Meideä koskevan tuomion täytäntöönpanoon, erityisesti vertailumaan tuottajan luottamuksellisten tietojen ilmoittamiseen Jinan Meidelle. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(56)

Toinen etuyhteydetön tuoja huomautti polkumyyntitullien kielteisistä vaikutuksista (mikä johtuu niiden vaikutuksesta kannattavuuteen ja liikevaihtoon sekä muuttuneista markkinaolosuhteista eli uusista hinnoista ja uusista hankintalähteistä). Kuten edellä 41 kappaleessa esitetään, nyt käsillä oleva uudelleenaloittaminen on rajattu unionin yleisen tuomioistuimen antaman Jinan Meideä koskevan tuomion täytäntöönpanoon, erityisesti vertailumaan tuottajan luottamuksellisten tietojen ilmoittamiseen Jinan Meidelle. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (57) | Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että tullin muutos (väitetty korotus) edellyttäisi uutta arviointia tullin vaikutuksesta tuojiin ja käyttäjiin. Kuten 41 kappaleessa todetaan, komissio ei korjannut alv-palautukseen liittyvää virhettä, sillä sen katsottiin olevan uudelleenaloitetun tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolella. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(57)

Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että tullin muutos (väitetty korotus) edellyttäisi uutta arviointia tullin vaikutuksesta tuojiin ja käyttäjiin. Kuten 41 kappaleessa todetaan, komissio ei korjannut alv-palautukseen liittyvää virhettä, sillä sen katsottiin olevan uudelleenaloitetun tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolella. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (58) | Sama osapuoli myös väitti, että komission olisi tehtävä välivaiheen tarkastelu, koska alkuperäinen tutkimusajanjakso oli yli viisi vuotta aiemmin. Uudelleenaloittamisen soveltamisala on selkeästi määritelty uudelleen aloittamista koskevassa ilmoituksessa (13). Uudelleenaloittaminen ja välivaiheen tarkastelu ovat välineitä, joilla on eri tarkoitus. Tämän uudelleenaloittamisen tarkoituksena oli panna täytäntöön unionin yleisen tuomioistuimen tuomio Jinan Meiden osalta. Välivaiheen tarkastelu sitä vastoin on väline, jolla on määritellyt oikeudelliset edellytykset, ja sitä käytetään erityisesti tarkasteltaessa voimassa olevia toimenpiteitä pysyvästi muuttuneiden olosuhteiden vuoksi. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(58)

Sama osapuoli myös väitti, että komission olisi tehtävä välivaiheen tarkastelu, koska alkuperäinen tutkimusajanjakso oli yli viisi vuotta aiemmin. Uudelleenaloittamisen soveltamisala on selkeästi määritelty uudelleen aloittamista koskevassa ilmoituksessa (13). Uudelleenaloittaminen ja välivaiheen tarkastelu ovat välineitä, joilla on eri tarkoitus. Tämän uudelleenaloittamisen tarkoituksena oli panna täytäntöön unionin yleisen tuomioistuimen tuomio Jinan Meiden osalta. Välivaiheen tarkastelu sitä vastoin on väline, jolla on määritellyt oikeudelliset edellytykset, ja sitä käytetään erityisesti tarkasteltaessa voimassa olevia toimenpiteitä pysyvästi muuttuneiden olosuhteiden vuoksi. Tämän vuoksi väite hylättiin.

13

| (59) | Lopuksi yksi osapuoli väitti, että komission olisi pitänyt tarkastella tuomioistuimen menettelyssä esitetyt vaateet, vaikka tuomioistuin ei niitä ole käsitellytkään, jotta vältettäisiin myöhemmät oikeusriidat. Komissio panee merkille, että nyt käsillä oleva uudelleenaloittaminen on rajattu unionin yleisen tuomioistuimen antaman Jinan Meideä koskevan tuomion täytäntöönpanoon, erityisesti vertailumaan tuottajan luottamuksellisten tietojen ilmoittamiseen Jinan Meidelle. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(59)

Lopuksi yksi osapuoli väitti, että komission olisi pitänyt tarkastella tuomioistuimen menettelyssä esitetyt vaateet, vaikka tuomioistuin ei niitä ole käsitellytkään, jotta vältettäisiin myöhemmät oikeusriidat. Komissio panee merkille, että nyt käsillä oleva uudelleenaloittaminen on rajattu unionin yleisen tuomioistuimen antaman Jinan Meideä koskevan tuomion täytäntöönpanoon, erityisesti vertailumaan tuottajan luottamuksellisten tietojen ilmoittamiseen Jinan Meidelle. Tämän vuoksi väite hylättiin.

2.4   Päätelmät

Päätelmät

| (60) | Painotetun keskimääräisen vientihinnan ja uudelleen lasketun painotetun keskimääräisen normaaliarvon vertailu tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla osoitti polkumyynnin esiintymisen. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 39,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(60)

Painotetun keskimääräisen vientihinnan ja uudelleen lasketun painotetun keskimääräisen normaaliarvon vertailu tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla osoitti polkumyynnin esiintymisen. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 39,2 prosenttia.

| (61) | Komissio on ottanut huomioon osapuolten esittämät huomautukset ja päätellyt, että unionin yleisen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanon olisi tapahduttava siten, että Jinan Meidelle ilmoitetaan uudelleen 15 päivänä maaliskuuta 2013 ilmoitetut lopulliset päätelmät sekä lisätiedot normaaliarvolaskelmista, joissa käytettiin vertailumaan tuottajan luottamuksellisia tietoja. Päätelmien uudelleen ilmoittamisen jälkeen komissio sai huomautuksia Jinan Meideltä ja muilta asianomaisilta osapuolilta ja tarkasteli niitä. Tämän arvioinnin ja edellä 40–58 kappaleessa toistettujen seikkojen perusteella komissio katsoi aiheelliseksi ottaa uudelleen käyttöön polkumyyntitulli tuotaessa Jinan Meiden valmistamia kierteitettyjä tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osia, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta. |
| --- | --- |

(61)

Komissio on ottanut huomioon osapuolten esittämät huomautukset ja päätellyt, että unionin yleisen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanon olisi tapahduttava siten, että Jinan Meidelle ilmoitetaan uudelleen 15 päivänä maaliskuuta 2013 ilmoitetut lopulliset päätelmät sekä lisätiedot normaaliarvolaskelmista, joissa käytettiin vertailumaan tuottajan luottamuksellisia tietoja. Päätelmien uudelleen ilmoittamisen jälkeen komissio sai huomautuksia Jinan Meideltä ja muilta asianomaisilta osapuolilta ja tarkasteli niitä. Tämän arvioinnin ja edellä 40–58 kappaleessa toistettujen seikkojen perusteella komissio katsoi aiheelliseksi ottaa uudelleen käyttöön polkumyyntitulli tuotaessa Jinan Meiden valmistamia kierteitettyjä tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osia, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta.

3.   REKISTERÖINTIPYYNTÖ

REKISTERÖINTIPYYNTÖ

| (62) | Unionin tuotannonalaa edustavat viisi unionin tuottajaa väittivät, että Jinan Meideä koskevan polkumyyntitullin kumoamisen jälkeisessä tilanteessa tarvittiin tuonnin kirjaamista. Tämä pyyntö toistettiin lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(62)

Unionin tuotannonalaa edustavat viisi unionin tuottajaa väittivät, että Jinan Meideä koskevan polkumyyntitullin kumoamisen jälkeisessä tilanteessa tarvittiin tuonnin kirjaamista. Tämä pyyntö toistettiin lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

| (63) | Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti tällaisen kirjaamisen ainoa tarkoitus on kuitenkin tullien mahdollinen taannehtivaa kantaminen. Nyt käsillä oleva tapaus ei kuitenkaan täytä taannehtivaa tullien kantamista koskevia ehtoja. Tuonnin kirjaaminen ei näin ollen ole tarpeen. |
| --- | --- |

(63)

Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti tällaisen kirjaamisen ainoa tarkoitus on kuitenkin tullien mahdollinen taannehtivaa kantaminen. Nyt käsillä oleva tapaus ei kuitenkaan täytä taannehtivaa tullien kantamista koskevia ehtoja. Tuonnin kirjaaminen ei näin ollen ole tarpeen.

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (64) | Edellä esitetyn pohjalta komissio katsoi aiheelliseksi ottaa uudelleen käyttöön lopullinen 39,2 prosentin polkumyyntitulli tuotaessa Jinan Meiden valmistamia kierteitettyjä tempervalurautaisia putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta. |
| --- | --- |

(64)

Edellä esitetyn pohjalta komissio katsoi aiheelliseksi ottaa uudelleen käyttöön lopullinen 39,2 prosentin polkumyyntitulli tuotaessa Jinan Meiden valmistamia kierteitettyjä tempervalurautaisia putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta.

Toimenpiteiden kesto

Toimenpiteiden kesto

| (65) | Tällä menettelyllä ei ole vaikutusta siihen päivämäärään, jona riidanalaisella asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolo päättyy perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(65)

Tällä menettelyllä ei ole vaikutusta siihen päivämäärään, jona riidanalaisella asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolo päättyy perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (66) | Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(66)

Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia yrityksen Jinan Meide (Taric-lisäkoodi B336) valmistamia, kierteitettyjä tempervalurautaisia putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 39,2 prosenttia.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 430/2013, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa ja menettelyn päättämisestä Indonesian osalta (EUVL L 129, 13.5.2013, s. 1).

2

(3)  Asia T-424/13 Jinan Meide Castings Co Ltd. v. neuvosto.

3

(4)  Asia T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS) v. neuvosto (Kok. 1998, s. II-3939).

4

(5)  Asia C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques (IPS) v. neuvosto (Kok. 2000, s. I-08147).

5

(6)  
  EUVL C 398, 28.10.2016, s. 57.

6

(7)  Tuomio 28. tammikuuta 2016, yhdistetyt asiat C-283/14 ja C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, 52 kohta.

7

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51).

8

(9)  Komission asetus (EU) N:o 1071/2012, annettu 14 päivänä marraskuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa, johdanto-osan 67 kappale (EUVL L 318, 15.11.2012, s. 10).

9

(10)  Ks. johdanto-osan 19 kappale, jossa vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67 kappaleen päätelmät.

10

(11)  Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus asiassa C-105/90 Goldstar Co. Ltd. v Council of the European Communities, I-704, 11 kohta (ei suomeksi).

11

(12)  Tuomio 28. tammikuuta 2016, yhdistetyt asiat C-283/14 ja C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, ECLI:EU:C:2016:57, 52 kohta.

12

(13)  
  EUVL C 398, 28.10.2016, s. 57.

13

---

| 29.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1147,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017,

rahoitusmarkkinoilla käytettäviä kriittisiä vertailuarvoja koskevan luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 mukaisesti annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1368 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa käytettävistä indekseistä ja direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU sekä asetuksen (EU) N:o 596/2014 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vertailuarvoilla on tärkeä tehtävä monien rahoitusvälineiden ja rahoitussopimusten hinnan määrityksessä sekä monien sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa. Syöttötietojen toimittaminen vertailuarvoja varten ja vertailuarvojen hallinnointi ovat monissa tapauksissa alttiita manipuloinnille, ja asianomaiset henkilöt kohtaavat usein eturistiriitoja. |
| --- | --- |

(1)

Vertailuarvoilla on tärkeä tehtävä monien rahoitusvälineiden ja rahoitussopimusten hinnan määrityksessä sekä monien sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa. Syöttötietojen toimittaminen vertailuarvoja varten ja vertailuarvojen hallinnointi ovat monissa tapauksissa alttiita manipuloinnille, ja asianomaiset henkilöt kohtaavat usein eturistiriitoja.

| (2) | Täyttääkseen taloudellisen tehtävänsä vertailuarvojen on edustettava kohteena olevaa markkina- tai taloustilannetta, jota ne kuvastavat. Jos vertailuarvo ei edusta enää kohteena olevaa markkinatilannetta, kuten pankkien välisiä korkoja, vaarana on, että tästä aiheutuu kielteisiä vaikutuksia muun muassa markkinoiden eheyteen, kotitalouksien rahoitukseen (kiinnelainat ja muut lainat) ja yrityksiin unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Täyttääkseen taloudellisen tehtävänsä vertailuarvojen on edustettava kohteena olevaa markkina- tai taloustilannetta, jota ne kuvastavat. Jos vertailuarvo ei edusta enää kohteena olevaa markkinatilannetta, kuten pankkien välisiä korkoja, vaarana on, että tästä aiheutuu kielteisiä vaikutuksia muun muassa markkinoiden eheyteen, kotitalouksien rahoitukseen (kiinnelainat ja muut lainat) ja yrityksiin unionissa.

| (3) | Käyttäjiin, markkinoihin ja unionin talouteen kohdistuvat riskit kasvavat yleensä, kun tiettyyn vertailuarvoon perustuvien rahoitusvälineiden, rahoitussopimusten tai sijoitusrahastojen kokonaisarvo on suuri. Sen vuoksi asetuksessa (EU) 2016/1011 vahvistetaan eri vertailuarvoluokkia ja asetetaan lisävaatimuksia, joilla varmistetaan tiettyjen kriittisinä pidettyjen vertailuarvojen koskemattomuus ja vakaus. Asetuksessa annetaan myös toimivaltaisille viranomaisille valtuudet asettaa tietyin edellytyksin velvollisuus syöttötietojen toimittamiseen kriittistä vertailuarvoa varten tai kriittisen vertailuarvon hallinnointiin. |
| --- | --- |

(3)

Käyttäjiin, markkinoihin ja unionin talouteen kohdistuvat riskit kasvavat yleensä, kun tiettyyn vertailuarvoon perustuvien rahoitusvälineiden, rahoitussopimusten tai sijoitusrahastojen kokonaisarvo on suuri. Sen vuoksi asetuksessa (EU) 2016/1011 vahvistetaan eri vertailuarvoluokkia ja asetetaan lisävaatimuksia, joilla varmistetaan tiettyjen kriittisinä pidettyjen vertailuarvojen koskemattomuus ja vakaus. Asetuksessa annetaan myös toimivaltaisille viranomaisille valtuudet asettaa tietyin edellytyksin velvollisuus syöttötietojen toimittamiseen kriittistä vertailuarvoa varten tai kriittisen vertailuarvon hallinnointiin.

| (4) | Kriittisten vertailuarvojen hallinnoijien toimivaltaisten viranomaisten lisävelvoitteet ja -valtuudet edellyttävät kriittisten vertailuarvojen muodollista määritysmenettelyä. Asetuksen (EU) 2016/1011 20 artiklan 1 kohdan mukaan vertailuarvo katsotaan kriittiseksi vertailuarvoksi, jos sitä käytetään suoraan tai välillisesti vertailuarvojen yhdistelmässä viitteenä sellaisissa rahoitusvälineissä tai rahoitussopimuksissa tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa, joiden kokonaisarvo on vähintään 500 miljardia euroa vertailuarvon kaikkien maturiteettien tai erääntymisaikojen perusteella, jos tämä on sovellettavissa. |
| --- | --- |

(4)

Kriittisten vertailuarvojen hallinnoijien toimivaltaisten viranomaisten lisävelvoitteet ja -valtuudet edellyttävät kriittisten vertailuarvojen muodollista määritysmenettelyä. Asetuksen (EU) 2016/1011 20 artiklan 1 kohdan mukaan vertailuarvo katsotaan kriittiseksi vertailuarvoksi, jos sitä käytetään suoraan tai välillisesti vertailuarvojen yhdistelmässä viitteenä sellaisissa rahoitusvälineissä tai rahoitussopimuksissa tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa, joiden kokonaisarvo on vähintään 500 miljardia euroa vertailuarvon kaikkien maturiteettien tai erääntymisaikojen perusteella, jos tämä on sovellettavissa.

| (5) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1368 (2) vahvistetaan rahoitusmarkkinoilla käytettäviä kriittisiä vertailuarvoja koskeva luettelo asetuksen (EU) 2016/1011 nojalla. Tietojen analysointi ja Euroopan keskuspankin toimittamat tiedot ovat osoittaneet, että eoniakorkoon (Euro OverNight Index Average) perustuvien rahoitusvälineiden ja rahoitussopimusten arvo unionissa ylittää asetuksen (EU) 2016/1011 20 artiklan 1 kohdassa asetetun 500 miljardin euron kynnysarvon. |
| --- | --- |

(5)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1368 (2) vahvistetaan rahoitusmarkkinoilla käytettäviä kriittisiä vertailuarvoja koskeva luettelo asetuksen (EU) 2016/1011 nojalla. Tietojen analysointi ja Euroopan keskuspankin toimittamat tiedot ovat osoittaneet, että eoniakorkoon (Euro OverNight Index Average) perustuvien rahoitusvälineiden ja rahoitussopimusten arvo unionissa ylittää asetuksen (EU) 2016/1011 20 artiklan 1 kohdassa asetetun 500 miljardin euron kynnysarvon.

| (6) | Eonia on pankkien välisillä markkinoilla unionissa ja EFTA-valtioissa toimivien pankkien ilmoittamien vakuudettomien yön yli -luottojen keskikorko. Se on euromääräisten koronvaihtosopimusten viitekorko. Sen vuoksi se on ratkaisevan tärkeä euromääräisten swap -markkinoiden toiminnan ja unionin rahoitusvakauden kannalta. |
| --- | --- |

(6)

Eonia on pankkien välisillä markkinoilla unionissa ja EFTA-valtioissa toimivien pankkien ilmoittamien vakuudettomien yön yli -luottojen keskikorko. Se on euromääräisten koronvaihtosopimusten viitekorko. Sen vuoksi se on ratkaisevan tärkeä euromääräisten swap -markkinoiden toiminnan ja unionin rahoitusvakauden kannalta.

| (7) | Niiden laskelmien perusteella, jotka Euroopan keskuspankki on tehnyt Euroopan 52 suurimman pankin päivittäisistä rahamarkkinoiden tilastoraportoinneista, eoniakorkoon viittaavien tilastoitujen rahamarkkinavälineiden erääntymättömien määrien voidaan arvioida olevan noin 450 miljardia euroa vakuudettomilla ja 400 miljardia euroa vakuudellisilla markkinoilla yksinomaan näiden 52 pankin osalta. Lisäksi arvioidaan, että suurin osa euromääräisistä yli yön -koronvaihtosopimuksista (overnight index swap, OIS), joiden nimellisarvo on noin 5,2 biljoonaa euroa, on kytköksissä eoniaan. Eoniaa käytetään siten suoraan tai välillisesti vertailuarvojen yhdistelmässä viitteenä sellaisissa rahoitusvälineissä tai rahoitussopimuksissa tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa, joiden kokonaisarvo on vähintään 500 miljardia euroa vertailuarvon kaikkien maturiteettien perusteella. |
| --- | --- |

(7)

Niiden laskelmien perusteella, jotka Euroopan keskuspankki on tehnyt Euroopan 52 suurimman pankin päivittäisistä rahamarkkinoiden tilastoraportoinneista, eoniakorkoon viittaavien tilastoitujen rahamarkkinavälineiden erääntymättömien määrien voidaan arvioida olevan noin 450 miljardia euroa vakuudettomilla ja 400 miljardia euroa vakuudellisilla markkinoilla yksinomaan näiden 52 pankin osalta. Lisäksi arvioidaan, että suurin osa euromääräisistä yli yön -koronvaihtosopimuksista (overnight index swap, OIS), joiden nimellisarvo on noin 5,2 biljoonaa euroa, on kytköksissä eoniaan. Eoniaa käytetään siten suoraan tai välillisesti vertailuarvojen yhdistelmässä viitteenä sellaisissa rahoitusvälineissä tai rahoitussopimuksissa tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa, joiden kokonaisarvo on vähintään 500 miljardia euroa vertailuarvon kaikkien maturiteettien perusteella.

| (8) | Eoniaa hallinnoi sama vertailuarvon hallinnoija kuin euriboria, ja euriboriin syöttötietoja toimittavat pankit ovat tosiasiallisesti osa eoniaan syöttötietoja toimittavista pankeista. Euribor viittaa pitemmän aikavälin luottoihin, kun taas eonia kattaa yli yön -luotot. Sen vuoksi on rahoitusmarkkinoiden vakauden kannalta välttämätöntä, että myös eonia määritetään kriittiseksi vertailuarvoksi. |
| --- | --- |

(8)

Eoniaa hallinnoi sama vertailuarvon hallinnoija kuin euriboria, ja euriboriin syöttötietoja toimittavat pankit ovat tosiasiallisesti osa eoniaan syöttötietoja toimittavista pankeista. Euribor viittaa pitemmän aikavälin luottoihin, kun taas eonia kattaa yli yön -luotot. Sen vuoksi on rahoitusmarkkinoiden vakauden kannalta välttämätöntä, että myös eonia määritetään kriittiseksi vertailuarvoksi.

| (9) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1368 vahvistettua kriittisten vertailuarvojen luetteloa olisi sen vuoksi muutettava niin, että siihen lisätään eonia. |
| --- | --- |

(9)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1368 vahvistettua kriittisten vertailuarvojen luetteloa olisi sen vuoksi muutettava niin, että siihen lisätään eonia.

| (10) | Ottaen huomioon eoniakoron ratkaiseva merkitys pankkien välisillä markkinoilla ja sitä perusteena käyttävien johdannaisten suuri määrä unionissa tämän asetuksen olisi tultava kiireellisesti voimaan. |
| --- | --- |

(10)

Ottaen huomioon eoniakoron ratkaiseva merkitys pankkien välisillä markkinoilla ja sitä perusteena käyttävien johdannaisten suuri määrä unionissa tämän asetuksen olisi tultava kiireellisesti voimaan.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1368 liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 171, 29.6.2016, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1368, annettu 11 päivänä elokuuta 2016, rahoitusmarkkinoilla käytettäviä kriittisiä vertailuarvoja koskevan luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 mukaisesti (EUVL L 217, 12.8.2016, s. 1).

2

---

LIITE

”LIITE

Asetuksen (EU) 2016/1011 20 artiklan 1 kohdan mukainen luettelo kriittisistä vertailuarvoista

| Nro | Vertailuarvo | Hallinnoija | Sijainti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Euribor® (Euro Interbank Offered Rate) | European Money Markets Institute (EMMI) | Bryssel, Belgia |
| 2 | Eonia® (Euro OverNight Index Average) | European Money Markets Institute (EMMI) | Bryssel, Belgia |

Nro

Vertailuarvo

Hallinnoija

Sijainti

1

Euribor® (Euro Interbank Offered Rate)

European Money Markets Institute (EMMI)

Bryssel, Belgia

2

Eonia® (Euro OverNight Index Average)

European Money Markets Institute (EMMI)

Bryssel, Belgia

---

PÄÄTÖKSET

| 29.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/35

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/1148,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2017,

rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 31 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen 2014/512/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 31 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen 2014/512/YUTP (1).

| (2) | Eurooppa-neuvosto sopi 19 päivänä maaliskuuta 2015 tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta rajoittavien toimenpiteiden kesto sidottaisiin selkeästi Minskin sopimusten täysimääräiseen täytäntöönpanoon, ottaen huomioon että täysimääräisen täytäntöönpanon oli määrä tapahtua 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Eurooppa-neuvosto sopi 19 päivänä maaliskuuta 2015 tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta rajoittavien toimenpiteiden kesto sidottaisiin selkeästi Minskin sopimusten täysimääräiseen täytäntöönpanoon, ottaen huomioon että täysimääräisen täytäntöönpanon oli määrä tapahtua 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä.

| (3) | Neuvosto jatkoi 19 päivänä joulukuuta 2016 päätöksen 2014/512/YUTP voimassaoloa 31 päivään heinäkuuta 2017, jotta neuvosto voisi jatkossakin arvioida Minskin sopimusten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto jatkoi 19 päivänä joulukuuta 2016 päätöksen 2014/512/YUTP voimassaoloa 31 päivään heinäkuuta 2017, jotta neuvosto voisi jatkossakin arvioida Minskin sopimusten täytäntöönpanoa.

| (4) | Minskin sopimusten täytäntöönpanon arvioinnin jälkeen päätöksen 2014/512/YUTP voimassaoloa olisi jatkettava kuudella kuukaudella, jotta neuvosto voisi jatkossakin arvioida niiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(4)

Minskin sopimusten täytäntöönpanon arvioinnin jälkeen päätöksen 2014/512/YUTP voimassaoloa olisi jatkettava kuudella kuukaudella, jotta neuvosto voisi jatkossakin arvioida niiden täytäntöönpanoa.

| (5) | Päätös 2014/512/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Päätös 2014/512/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2014/512/YUTP 9 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään tammikuuta 2018.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H. DALLI

---

(1)  Neuvoston päätös 2014/512/YUTP, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta (EUVL L 229, 31.7.2014, s. 13).

1

---

| 29.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/36

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/1149,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2016,

valtiontuesta SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), jonka Romania on myöntänyt romanialaisille alueellisille lentoasemille

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6031)

(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Romania ilmoitti komissiolle 17 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä sähköisellä ilmoituksella SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukiohjelmasta, josta myönnetään julkista tukea pienten (2) alueellisten lentoasemien hyväksi. Ilmoitus kirjattiin asianumerolla N 185/2010. |
| --- | --- |

(1)

Romania ilmoitti komissiolle 17 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä sähköisellä ilmoituksella SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukiohjelmasta, josta myönnetään julkista tukea pienten (2) alueellisten lentoasemien hyväksi. Ilmoitus kirjattiin asianumerolla N 185/2010.

2

| (2) | Komissio pyysi ilmoitetusta toimenpiteestä lisätietoja 23 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä lokakuuta 2010, 3 päivänä joulukuuta 2010 ja 17 päivänä maaliskuuta 2011. Romanian viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 22 päivänä heinäkuuta 2010, 27 päivänä lokakuuta 2010, 20 päivänä tammikuuta 2011 ja 5 päivänä huhtikuuta 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi ilmoitetusta toimenpiteestä lisätietoja 23 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä lokakuuta 2010, 3 päivänä joulukuuta 2010 ja 17 päivänä maaliskuuta 2011. Romanian viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 22 päivänä heinäkuuta 2010, 27 päivänä lokakuuta 2010, 20 päivänä tammikuuta 2011 ja 5 päivänä huhtikuuta 2011.

| (3) | Romanian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 15 päivänä syyskuuta 2010, että ilmoitettuun ohjelmaan oli tehty muutoksia, jotka koskivat erityisesti tuensaajien lukumäärää. |
| --- | --- |

(3)

Romanian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 15 päivänä syyskuuta 2010, että ilmoitettuun ohjelmaan oli tehty muutoksia, jotka koskivat erityisesti tuensaajien lukumäärää.

| (4) | Komissio ilmoitti Romanialle 24 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta tuesta ja muista lentoasemien hyväksi toteutettavista toimenpiteistä, jotka eivät sisältyneet ilmoitukseen mutta joista komissio sai Romanialta tiedon alustavassa arviointivaiheessa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Romanian viranomaiset ilmoittivat alustavassa arviointivaiheessa komissiolle muun muassa, että alueellisille lentoasemille oli myönnetty vuosina 2007–2009 julkista rahoitusta toimintatappioiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Romanialle 24 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta tuesta ja muista lentoasemien hyväksi toteutettavista toimenpiteistä, jotka eivät sisältyneet ilmoitukseen mutta joista komissio sai Romanialta tiedon alustavassa arviointivaiheessa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Romanian viranomaiset ilmoittivat alustavassa arviointivaiheessa komissiolle muun muassa, että alueellisille lentoasemille oli myönnetty vuosina 2007–2009 julkista rahoitusta toimintatappioiden kattamiseksi.

3

| (5) | Komissio teki menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen oikaisun 23 päivänä kesäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(5)

Komissio teki menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen oikaisun 23 päivänä kesäkuuta 2011.

| (6) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(6)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

| (7) | Romania esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 27 päivänä kesäkuuta 2011, 5 päivänä heinäkuuta 2011 ja 19 päivänä elokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Romania esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 27 päivänä kesäkuuta 2011, 5 päivänä heinäkuuta 2011 ja 19 päivänä elokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Komissio vastaanotti huomautuksia kolmelta asianomaiselta osapuolelta: lentoliikenteen harjoittaja Carpatairilta, Cluj-Napocan lentoasemalta ja Romanian lentoasemien yhdistykseltä (Romanian Association of Airports, jäljempänä ’RAA’). |
| --- | --- |

(8)

Komissio vastaanotti huomautuksia kolmelta asianomaiselta osapuolelta: lentoliikenteen harjoittaja Carpatairilta, Cluj-Napocan lentoasemalta ja Romanian lentoasemien yhdistykseltä (Romanian Association of Airports, jäljempänä ’RAA’).

| (9) | Komissio välitti asianomaisten osapuolten huomautukset Romanialle 16 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio välitti asianomaisten osapuolten huomautukset Romanialle 16 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (10) | Romania peruutti ilmoituksensa Romanian pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuuri-investointien suunnitellusta rahoitusohjelmasta 25 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Romania sitoutui rahoittamaan tällaisia lentoasemia noudattaen EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta] määräysten soveltamisesta tehtyä komission päätöstä 2005/842/EY (jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös’ (5)). Näin ollen komissio päätti tätä toimenpidettä koskevan tutkimuksensa 31 päivänä lokakuuta 2011. Muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetyn julkisen rahoituksen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Romania peruutti ilmoituksensa Romanian pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuuri-investointien suunnitellusta rahoitusohjelmasta 25 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Romania sitoutui rahoittamaan tällaisia lentoasemia noudattaen EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta] määräysten soveltamisesta tehtyä komission päätöstä 2005/842/EY (jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös’ (5)). Näin ollen komissio päätti tätä toimenpidettä koskevan tutkimuksensa 31 päivänä lokakuuta 2011. Muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetyn julkisen rahoituksen osalta.

5

| (11) | Komission suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille, jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014 (6). Niillä korvattiin lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta vuonna 2005 julkaistut suuntaviivat, jäljempänä ’vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat’. |
| --- | --- |

(11)

Komission suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille, jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014 (6). Niillä korvattiin lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta vuonna 2005 julkaistut suuntaviivat, jäljempänä ’vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6

| (12) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä asiassa. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä asiassa. Huomautuksia ei esitetty.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2.   TOIMENPITEEN/TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TOIMENPITEEN/TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   RIIDANALAISET TOIMENPITEET

RIIDANALAISET TOIMENPITEET

| (13) | Kuten edellä on mainittu, Romania tiedotti komissiolle pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuuri-investointeja koskevan ilmoituksen yhteydessä, että useimmat Romanian pienet alueelliset lentoasemat olivat tappiollisia ja että niiden toimintatappiot katettiin julkisella rahoituksella vuosittain. |
| --- | --- |

(13)

Kuten edellä on mainittu, Romania tiedotti komissiolle pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuuri-investointeja koskevan ilmoituksen yhteydessä, että useimmat Romanian pienet alueelliset lentoasemat olivat tappiollisia ja että niiden toimintatappiot katettiin julkisella rahoituksella vuosittain.

| (14) | Taulukossa 1 esitetään luokan D lentoasemille (7) vuosina 2007–2009 myönnetty julkinen rahoitus Romanian toimittamien tietojen mukaan.

  Taulukko 1


  13 alueelliselle lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus (tuhatta Romanian leuta)










  Lentoasema | 2007 | 2008 | 2009 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 2 900 | 3 400 | 4 041 | 10 341 |
| Bacău | 3 730,99 | 1 765,52 | 394,14 | 5 890,65 |
| Baia Mare | 2 620 | 6 977 | 6 135 | 15 732 |
| Cluj-Napoca | 34 927 | 43 500 | 44 500 | 122 927 |
| Craiova | 6 505,33 | 8 377,08 | 25 099 | 39 981,38 |
| Iaşi | 19 843,12 | 12 314,89 | 7 812,15 | 39 970,16 |
| Oradea | 3 160 | 6 021 | 5 450 | 14 631 |
| Satu Mare | 3 890 | 3 460 | 2 676 | 10 026 |
| Sibiu | 13 889 | 66 818 | 13 545 | 94 252 |
| Suceava | 5 812,43 | 5 464,52 | 4 614,07 | 15 918,02 |
| Targu Mureş | 4 083,30 | 18 175,60 | 15 573,65 | 37 832,55 |
| Tulcea | 11 651 | 16 921 | 2 069 | 30 641 |
| Constanţa | 25 054,85 | 17 042,27 | 10 161,42 | 52 258,54 |
| YHTEENSÄ | 138 067,02 | 210 236,88 | 142 070,43 | 490 401,3 |

(14)

Taulukossa 1 esitetään luokan D lentoasemille (7) vuosina 2007–2009 myönnetty julkinen rahoitus Romanian toimittamien tietojen mukaan.

7

Taulukko 1

Taulukko 1

13 alueelliselle lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus (tuhatta Romanian leuta)

13 alueelliselle lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus (tuhatta Romanian leuta)

Lentoasema

2007

2008

2009

Yhteensä

Arad

2 900

3 400

4 041

10 341

10 341

Bacău

3 730,99

1 765,52

394,14

5 890,65

5 890,65

Baia Mare

2 620

6 977

6 135

15 732

15 732

Cluj-Napoca

34 927

43 500

44 500

122 927

122 927

Craiova

6 505,33

8 377,08

25 099

39 981,38

39 981,38

Iaşi

19 843,12

12 314,89

7 812,15

39 970,16

39 970,16

Oradea

3 160

6 021

5 450

14 631

14 631

Satu Mare

3 890

3 460

2 676

10 026

10 026

Sibiu

13 889

66 818

13 545

94 252

94 252

Suceava

5 812,43

5 464,52

4 614,07

15 918,02

15 918,02

Targu Mureş

4 083,30

18 175,60

15 573,65

37 832,55

37 832,55

Tulcea

11 651

16 921

2 069

30 641

30 641

Constanţa

25 054,85

17 042,27

10 161,42

52 258,54

52 258,54

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

138 067,02

138 067,02

210 236,88

210 236,88

142 070,43

142 070,43

490 401,3

490 401,3

| (15) | Alustavan tutkintavaiheen aikana Romania ilmoitti, että kyseessä oleva rahoitus olisi suurelta osin tukea, johon ei sovelleta ilmoitusvelvollisuutta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla. Romanian mukaan ainoa poikkeus tästä oli Timișoaran lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus. Komissio tutkii tätä rahoitusta asianumerolla SA.31662 (8). |
| --- | --- |

(15)

Alustavan tutkintavaiheen aikana Romania ilmoitti, että kyseessä oleva rahoitus olisi suurelta osin tukea, johon ei sovelleta ilmoitusvelvollisuutta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla. Romanian mukaan ainoa poikkeus tästä oli Timișoaran lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus. Komissio tutkii tätä rahoitusta asianumerolla SA.31662 (8).

8

| (16) | Romania väitti muun muassa, että alueellisille lentoasemille vuosittain myönnetty julkinen rahoitus oli korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta. Tässä suhteessa toimenpide olisi täyttänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset kumulatiivisesti:






  a) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoaminen oli annettu lentoasemanpitäjien tehtäväksi hallituksen päätöksellä 398/1997, jossa määritellään muun muassa julkisen palvelun velvoitteet, korvauksen laskennassa käytettävät parametrit ja järjestelyt liiallisen korvauksen maksamisen välttämiseksi. |
| --- | --- | --- |

(16)

Romania väitti muun muassa, että alueellisille lentoasemille vuosittain myönnetty julkinen rahoitus oli korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta. Tässä suhteessa toimenpide olisi täyttänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset kumulatiivisesti:

a)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoaminen oli annettu lentoasemanpitäjien tehtäväksi hallituksen päätöksellä 398/1997, jossa määritellään muun muassa julkisen palvelun velvoitteet, korvauksen laskennassa käytettävät parametrit ja järjestelyt liiallisen korvauksen maksamisen välttämiseksi.

| b) | Lentoasemien vuosittainen liikennemäärä oli alle 1 000 000 matkustajaa. |
| --- | --- |

b)

Lentoasemien vuosittainen liikennemäärä oli alle 1 000 000 matkustajaa.

| (17) | Hallituksen päätöksessä 398/1997 viitataan alueellisten lentoasemien omistuksen siirtymiseen liikenneministeriöltä paikallisille hallintoelimille, minkä seurauksena niiden asema muuttuu riippumattomista harjoittajista (’regii autonome’), joilla on kansalliseen etuun liittyviä erityispiirteitä, riippumattomiksi harjoittajiksi, joilla on paikalliseen etuun liittyviä erityispiirteitä. Päätökseen sisältyy muun muassa niiden omaisuuseriä, talousarvioita ja henkilöstöä koskevia säännöksiä. Päätöksen liitteissä säädetään lentoasemien organisaatiosta ja rahoituksesta. Liitteissä luetellaan myös lentoaseman pitäjien toiminnot (muun muassa lentoaseman infrastruktuurin hallinta, käsittelypalveluiden järjestäminen ja tarjoaminen, muun muassa ilma-alusten, matkustajien ja lentoaseman toimintojen turvallisuuden takaaminen sekä kiitoteiden, rullausteiden, asematasojen ja välineiden kehittäminen, huoltaminen ja uudistaminen), mutta niitä ei esitetä lentoaseman pitäjiä sitovina julkisen palvelun velvoitteina. Luetellut toiminnot koskevat kaikkia asiaan kuuluvia lentoasemia; eri lentoasemille ei ole siis laadittu omia luetteloita. Romania väitti, että nämä toiminnot ja erityisesti asianomaisten lentoasemien yleinen hallinta pitäisi katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja että toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille pitäisi arvioida SEUT-sopimuksen 106 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

(17)

Hallituksen päätöksessä 398/1997 viitataan alueellisten lentoasemien omistuksen siirtymiseen liikenneministeriöltä paikallisille hallintoelimille, minkä seurauksena niiden asema muuttuu riippumattomista harjoittajista (’regii autonome’), joilla on kansalliseen etuun liittyviä erityispiirteitä, riippumattomiksi harjoittajiksi, joilla on paikalliseen etuun liittyviä erityispiirteitä. Päätökseen sisältyy muun muassa niiden omaisuuseriä, talousarvioita ja henkilöstöä koskevia säännöksiä. Päätöksen liitteissä säädetään lentoasemien organisaatiosta ja rahoituksesta. Liitteissä luetellaan myös lentoaseman pitäjien toiminnot (muun muassa lentoaseman infrastruktuurin hallinta, käsittelypalveluiden järjestäminen ja tarjoaminen, muun muassa ilma-alusten, matkustajien ja lentoaseman toimintojen turvallisuuden takaaminen sekä kiitoteiden, rullausteiden, asematasojen ja välineiden kehittäminen, huoltaminen ja uudistaminen), mutta niitä ei esitetä lentoaseman pitäjiä sitovina julkisen palvelun velvoitteina. Luetellut toiminnot koskevat kaikkia asiaan kuuluvia lentoasemia; eri lentoasemille ei ole siis laadittu omia luetteloita. Romania väitti, että nämä toiminnot ja erityisesti asianomaisten lentoasemien yleinen hallinta pitäisi katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja että toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille pitäisi arvioida SEUT-sopimuksen 106 artiklan perusteella.

| (18) | Lentoasemien rahoituksen osalta hallituksen päätöksessä 398/1997 säädetään, että kyseisten lentoasemien toiminta- ja pääomakustannukset katettaisiin omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella. Romanian viranomaiset väittävät tämän mekanismin estävän liiallisen korvauksen maksamisen sikäli, että lentoasemat voivat saada korvausta vain kaikkien kustannusten kattamiseen riittävän määrän, jolloin liiallista korvausta ei pääse muodostumaan. |
| --- | --- |

(18)

Lentoasemien rahoituksen osalta hallituksen päätöksessä 398/1997 säädetään, että kyseisten lentoasemien toiminta- ja pääomakustannukset katettaisiin omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella. Romanian viranomaiset väittävät tämän mekanismin estävän liiallisen korvauksen maksamisen sikäli, että lentoasemat voivat saada korvausta vain kaikkien kustannusten kattamiseen riittävän määrän, jolloin liiallista korvausta ei pääse muodostumaan.

| (19) | Lisäksi Romanian viranomaiset huomauttivat, että toimintoja, jotka eivät liity suoraan lentoasemien ydintoimintoihin, ei tueta julkisin varoin, mikä on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 34 kohdan ja 53 kohdan iv alakohdan mukaista. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi Romanian viranomaiset huomauttivat, että toimintoja, jotka eivät liity suoraan lentoasemien ydintoimintoihin, ei tueta julkisin varoin, mikä on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 34 kohdan ja 53 kohdan iv alakohdan mukaista.

| (20) | Yksi taulukossa 1 luetelluista lentoasemista, Constanțan lentoasema, ei kuulu hallituksen päätöksen 398/1997 soveltamisalaan. Romanian viranomaiset selittivät, että tälle lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on hallituksen päätöksen 523/1998 mukaisesti korvausta julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta. Päätöksessä säädetään, että Societatea Națională ”Aeroportul Internațional Constanța” on valtion omistama osakasyhtiö ja että sitä edeltänyt oikeushenkilö (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) lakkautetaan. Päätös ja sen liitteet sisältävät säännöksiä, jotka koskevat omaisuuseriä, organisaatiorakennetta ja rahoitusta, sekä luettelon lentoaseman pitäjän suorittamista toiminnoista (muun muassa lentoaseman infrastruktuurin hallinta, käsittelypalveluiden järjestäminen ja tarjoaminen, muun muassa matkustajien ja ilma-alusten turvallisuuden takaaminen sekä kiitoteiden, rullausteiden ja asematasojen ylläpito). Näitä toimintoja ei ole esitetty lentoaseman pitäjää sitovina julkisen palvelun velvoitteina. Rahoituksesta hallituksen päätöksessä 523/1998 säädetään, että rahoitettavien omaisuuserien ja kustannusten lajista riippuen kustannukset voidaan rahoittaa omin varoin ja luotot joko omin varoin ja niitä täydentävällä julkisella rahoituksella tai pelkällä julkisella rahoituksella (9). Romanian viranomaiset huomauttivat lisäksi tämän lentoaseman olevan Romanian ja Yhdysvaltojen sotilastukikohta, minkä vuoksi sen toiminnan jatkuvuus katsotaan kansallisen turvallisuuden strategiseksi tavoitteeksi. |
| --- | --- |

(20)

Yksi taulukossa 1 luetelluista lentoasemista, Constanțan lentoasema, ei kuulu hallituksen päätöksen 398/1997 soveltamisalaan. Romanian viranomaiset selittivät, että tälle lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on hallituksen päätöksen 523/1998 mukaisesti korvausta julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta. Päätöksessä säädetään, että Societatea Națională ”Aeroportul Internațional Constanța” on valtion omistama osakasyhtiö ja että sitä edeltänyt oikeushenkilö (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) lakkautetaan. Päätös ja sen liitteet sisältävät säännöksiä, jotka koskevat omaisuuseriä, organisaatiorakennetta ja rahoitusta, sekä luettelon lentoaseman pitäjän suorittamista toiminnoista (muun muassa lentoaseman infrastruktuurin hallinta, käsittelypalveluiden järjestäminen ja tarjoaminen, muun muassa matkustajien ja ilma-alusten turvallisuuden takaaminen sekä kiitoteiden, rullausteiden ja asematasojen ylläpito). Näitä toimintoja ei ole esitetty lentoaseman pitäjää sitovina julkisen palvelun velvoitteina. Rahoituksesta hallituksen päätöksessä 523/1998 säädetään, että rahoitettavien omaisuuserien ja kustannusten lajista riippuen kustannukset voidaan rahoittaa omin varoin ja luotot joko omin varoin ja niitä täydentävällä julkisella rahoituksella tai pelkällä julkisella rahoituksella (9). Romanian viranomaiset huomauttivat lisäksi tämän lentoaseman olevan Romanian ja Yhdysvaltojen sotilastukikohta, minkä vuoksi sen toiminnan jatkuvuus katsotaan kansallisen turvallisuuden strategiseksi tavoitteeksi.

9

2.2   TUEN MYÖNTÄVÄT VIRANOMAISET

TUEN MYÖNTÄVÄT VIRANOMAISET

| (21) | Valtion omistamalle lentoasemalle (Constanțan lentoasema) kyseinen rahoitus myönnetään valtion talousarviosta. Muille lentoasemille, joiden omistajuus siirrettiin paikallisviranomaisille hallituksen päätöksellä 398/1997, julkisen rahoituksen myöntävät paikallisviranomaiset paikallisista resursseista. |
| --- | --- |

(21)

Valtion omistamalle lentoasemalle (Constanțan lentoasema) kyseinen rahoitus myönnetään valtion talousarviosta. Muille lentoasemille, joiden omistajuus siirrettiin paikallisviranomaisille hallituksen päätöksellä 398/1997, julkisen rahoituksen myöntävät paikallisviranomaiset paikallisista resursseista.

2.3   TUENSAAJAT

TUENSAAJAT

| (22) | Tuensaajia ovat romanialaisten Aradin, Bacăun, Baia Maren, Cluj-Napocan, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Târgu Mureșin, Tulcean ja Constanțan lentoasemien pitäjät. |
| --- | --- |

(22)

Tuensaajia ovat romanialaisten Aradin, Bacăun, Baia Maren, Cluj-Napocan, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Târgu Mureșin, Tulcean ja Constanțan lentoasemien pitäjät.

| (23) | Taulukossa 2 esitetään näiden lentoasemien liikenne tarkasteluajanjaksolla (2007–2009) sekä viime vuosina (2013–2015).

  Taulukko 2


  Liikenne tarkastelluilla 13 lentoasemalla












  Lentoasema | 2007 | 2008 | 2009 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 67 183 | 128 835 | 88 147 | 40 855 | 28 405 | 8 623 |
| Bacău | 114 323 | 119 657 | 195 952 | 307 488 | 313 376 | 364 727 |
| Baia Mare | 15 334 | 22 468 | 24 983 | 16 568 | 21 560 | 19 228 |
| Cluj-Napoca | 390 434 | 752 181 | 834 400 | 1 035 438 | 1 179 161 | 1 485 937 |
| Craiova | 5 113 | 13 021 | 13 977 | 40 291 | 138 886 | 116 947 |
| Iaşi | 126 334 | 145 933 | 148 538 | 231 933 | 273 047 | 381 603 |
| Oradea | 35 805 | 38 913 | 39 108 | 38 805 | 36 501 | 8 118 |
| Satu Mare | 5 883 | 7 298 | 11 101 | 16 195 | 12 644 | 17 375 |
| Sibiu | 105 654 | 141 032 | 154 160 | 189 152 | 215 951 | 278 403 |
| Suceava | 20 909 | 23 591 | 32 590 | 20 054 | 219 (10) | 2 359 |
| Targu Mureş | 157 531 | 70 349 | 84 120 | 356 699 | 343 521 | 335 993 |
| Tulcea | 1 029 | 4 032 | 854 | 1 894 | 1 311 | 394 |
| Constanţa | 48 705 | 67 227 | 73 664 | 70 090 | 154 320 | 71 165 |

(23)

Taulukossa 2 esitetään näiden lentoasemien liikenne tarkasteluajanjaksolla (2007–2009) sekä viime vuosina (2013–2015).

Taulukko 2

Taulukko 2

Liikenne tarkastelluilla 13 lentoasemalla

Liikenne tarkastelluilla 13 lentoasemalla

Lentoasema

2007

2008

2009

2013

2014

2015

Arad

67 183

128 835

88 147

40 855

28 405

8 623

Bacău

114 323

119 657

195 952

307 488

313 376

364 727

Baia Mare

15 334

22 468

24 983

16 568

21 560

19 228

Cluj-Napoca

390 434

752 181

834 400

1 035 438

1 179 161

1 485 937

Craiova

5 113

13 021

13 977

40 291

138 886

116 947

Iaşi

126 334

145 933

148 538

231 933

273 047

381 603

Oradea

35 805

38 913

39 108

38 805

36 501

8 118

Satu Mare

5 883

7 298

11 101

16 195

12 644

17 375

Sibiu

105 654

141 032

154 160

189 152

215 951

278 403

Suceava

20 909

23 591

32 590

20 054

219 (10)

10

2 359

Targu Mureş

157 531

70 349

84 120

356 699

343 521

335 993

Tulcea

1 029

4 032

854

1 894

1 311

394

Constanţa

48 705

67 227

73 664

70 090

154 320

71 165

| (24) | Näistä 13 lentoasemasta vain viisi (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea) sijaitsee enintään 100 kilometrin tai enintään 60 minuutin matkan päässä toisesta EU:n lentoasemasta. Aradin lentoasema sijaitsee 50 kilometrin ja 40 minuutin matkan päässä Timișoaran lentoasemasta. Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat sijaitsevat 76 kilometrin sekä 1 tunnin ja 10 minuutin matkan päässä toisistaan. Constanțan lentoasema sijaitsee 45 kilometrin ja 30 minuutin matkan päässä Tuzlan lentoasemasta. Oradean lentoasema sijaitsee 80 kilometrin ja noin puolentoista tunnin matkan päässä Unkarissa sijaitsevasta Debrecenin lentoasemasta.

  Taulukko 3


  Etäisyys ja matka-aika lähimmille lentoasemille









  Lentoasema | Lähin lentoasema | Etäisyys
  (km) | Matka-aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | Timişoara | 50 | 0 h 40 min |
| Bacău | Iaşi | 138 | 2 h |
| Baia Mare | Satu Mare | 76 | 1 h 10 min |
| Cluj-Napoca | Târgu Mureş | 104 | 1 h 27 min |
| Craiova | Sibiu | 223 | 3 h 28 min |
| Iaşi | Bacău | 128 | 2 h |
| Satu Mare | Baia Mare | 76 | 1 h 10 min |
| Sibiu | Târgu Mureş | 124 | 1 h 46 min |
| Suceava | Iaşi | 170 | 2 h 45 min |
| Targu Mureş | Cluj-Napoca | 107 | 1 h 45 min |
| Tulcea | Constanţa | 111 | 1 h 30 min |
| Constanţa | Tuzla | 45 | 0 h 30 min |
| Oradea | Debrecen (Unkari) | 80 | 1 h 30 min |

(24)

Näistä 13 lentoasemasta vain viisi (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea) sijaitsee enintään 100 kilometrin tai enintään 60 minuutin matkan päässä toisesta EU:n lentoasemasta. Aradin lentoasema sijaitsee 50 kilometrin ja 40 minuutin matkan päässä Timișoaran lentoasemasta. Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat sijaitsevat 76 kilometrin sekä 1 tunnin ja 10 minuutin matkan päässä toisistaan. Constanțan lentoasema sijaitsee 45 kilometrin ja 30 minuutin matkan päässä Tuzlan lentoasemasta. Oradean lentoasema sijaitsee 80 kilometrin ja noin puolentoista tunnin matkan päässä Unkarissa sijaitsevasta Debrecenin lentoasemasta.

Taulukko 3

Taulukko 3

Etäisyys ja matka-aika lähimmille lentoasemille

Etäisyys ja matka-aika lähimmille lentoasemille

Lentoasema

Lähin lentoasema

Etäisyys

(km)

Matka-aika

Arad

Timişoara

50

0 h 40 min

Bacău

Iaşi

138

2 h

Baia Mare

Satu Mare

76

1 h 10 min

Cluj-Napoca

Târgu Mureş

104

1 h 27 min

Craiova

Sibiu

223

3 h 28 min

Iaşi

Bacău

128

2 h

Satu Mare

Baia Mare

76

1 h 10 min

Sibiu

Târgu Mureş

124

1 h 46 min

Suceava

Iaşi

170

2 h 45 min

Targu Mureş

Cluj-Napoca

107

1 h 45 min

Tulcea

Constanţa

111

1 h 30 min

Constanţa

Tuzla

45

0 h 30 min

Oradea

Debrecen (Unkari)

80

1 h 30 min

| (25) | Niiden lentoasemien osalta, joita lähinnä oleva toinen lentoasema sijaitsee enintään 100 kilometrin tai enintään 60 minuutin matkan päässä, Romanian viranomaisia pyydettiin tarkentamaan niiden mahdolliset erityispiirteet, joiden perusteella voitaisiin pitää perusteltuna oletusta, että kyseiset lentoasemat sijaitsevat eri vaikutusalueilla siten kuin vaikutusalue on määritelty vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa (11). |
| --- | --- |

(25)

Niiden lentoasemien osalta, joita lähinnä oleva toinen lentoasema sijaitsee enintään 100 kilometrin tai enintään 60 minuutin matkan päässä, Romanian viranomaisia pyydettiin tarkentamaan niiden mahdolliset erityispiirteet, joiden perusteella voitaisiin pitää perusteltuna oletusta, että kyseiset lentoasemat sijaitsevat eri vaikutusalueilla siten kuin vaikutusalue on määritelty vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa (11).

11

| (26) | Romania vastasi tähän komission pyyntöön seuraavasti (12): |
| --- | --- |

(26)

Romania vastasi tähän komission pyyntöön seuraavasti (12):

12

ARAD – TIMIȘOARA

| (27) | Aradin lentoasema on avoinna kotimaiselle ja kansainväliselle matkustaja- ja rahtiliikenteelle, ja sillä oli 1 800 metrin pituinen ja 45 metrin levyinen kiitotie. Lentoaseman kapasiteetti on 200 matkustajaa tunnissa. Lentoasemalla on laadukas tekninen varustus. Romanian mukaan paikallisviranomaiset hyväksyivät tietojen toimittamisen aikaan Aradin lentoaseman laajentamisen ja modernisoimisen rahoituksen muun muassa siksi, että paikallisviranomaisten strategisena tavoitteena oli tehdä lentoasemasta intermodaalinen matkustaja- ja rahtiliikenteen keskus alueen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Aradin lentoasema on avoinna kotimaiselle ja kansainväliselle matkustaja- ja rahtiliikenteelle, ja sillä oli 1 800 metrin pituinen ja 45 metrin levyinen kiitotie. Lentoaseman kapasiteetti on 200 matkustajaa tunnissa. Lentoasemalla on laadukas tekninen varustus. Romanian mukaan paikallisviranomaiset hyväksyivät tietojen toimittamisen aikaan Aradin lentoaseman laajentamisen ja modernisoimisen rahoituksen muun muassa siksi, että paikallisviranomaisten strategisena tavoitteena oli tehdä lentoasemasta intermodaalinen matkustaja- ja rahtiliikenteen keskus alueen kehittämiseksi.

| (28) | Vuosina 2007–2009 lentoasema keskittyi halpaliikenteeseen. Blueair lensi useisiin eurooppalaisiin kohteisiin (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona ja Treviso) ja Ryanair lensi yhteen kohteeseen (Milano) huhti–kesäkuussa 2008. |
| --- | --- |

(28)

Vuosina 2007–2009 lentoasema keskittyi halpaliikenteeseen. Blueair lensi useisiin eurooppalaisiin kohteisiin (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona ja Treviso) ja Ryanair lensi yhteen kohteeseen (Milano) huhti–kesäkuussa 2008.

| (29) | Romanian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle lentoaseman vuonna 2008 laatiman analyysin mainitun ajanjakson toiminnasta ja matkustajaliikenteestä vuosina 2009–2020. |
| --- | --- |

(29)

Romanian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle lentoaseman vuonna 2008 laatiman analyysin mainitun ajanjakson toiminnasta ja matkustajaliikenteestä vuosina 2009–2020.

| (30) | Analyysista kävivät ilmi seuraavaa:






  — | Tulot muusta kuin ilmailutoiminnasta kasvoivat 0,7 miljoonasta leusta (2007) 1,3 miljoonaan leuhun (2008). |
| --- | --- | --- |

(30)

Analyysista kävivät ilmi seuraavaa:

—

Tulot muusta kuin ilmailutoiminnasta kasvoivat 0,7 miljoonasta leusta (2007) 1,3 miljoonaan leuhun (2008).

| — | Tulot ilmailutoiminnasta kasvoivat 1,7 miljoonasta leusta (2007) 2,3 miljoonaan leuhun (2008). |
| --- | --- |

—

Tulot ilmailutoiminnasta kasvoivat 1,7 miljoonasta leusta (2007) 2,3 miljoonaan leuhun (2008).

| — | Käsittelytulot kasvoivat 0,2 miljoonasta leusta (2007) 1 miljoonaan leuhun (2008). |
| --- | --- |

—

Käsittelytulot kasvoivat 0,2 miljoonasta leusta (2007) 1 miljoonaan leuhun (2008).

| — | Lentoaseman julkinen rahoitus kasvoi 2,4 miljoonasta leusta (2007) 3,4 miljoonaan leuhun (2008). |
| --- | --- |

—

Lentoaseman julkinen rahoitus kasvoi 2,4 miljoonasta leusta (2007) 3,4 miljoonaan leuhun (2008).

| (31) | Analyysin mukaan pääasiallinen lentoaseman kasvua lisännyt tekijä oli halpaliikenne: Blue Airin operoimat reittilennot muodostivat 88 prosenttia ja Ryanairin reittilennot 11 prosenttia vuoden 2008 matkustajaliikenteestä. Analyysissa oletettiin, että lentoyhteyksiä voidaan laajentaa houkuttelemalla mukaan uusi halpalentoyhtiö, EasyJet. |
| --- | --- |

(31)

Analyysin mukaan pääasiallinen lentoaseman kasvua lisännyt tekijä oli halpaliikenne: Blue Airin operoimat reittilennot muodostivat 88 prosenttia ja Ryanairin reittilennot 11 prosenttia vuoden 2008 matkustajaliikenteestä. Analyysissa oletettiin, että lentoyhteyksiä voidaan laajentaa houkuttelemalla mukaan uusi halpalentoyhtiö, EasyJet.

| (32) | Analyysissa esitettyjen optimistisimpien ennusteiden mukaan Aradin lentoaseman liikennemäärä, joka oli 128 834 matkustajaa vuonna 2008, nousee 1 064 116 matkustajaan vuonna 2020. |
| --- | --- |

(32)

Analyysissa esitettyjen optimistisimpien ennusteiden mukaan Aradin lentoaseman liikennemäärä, joka oli 128 834 matkustajaa vuonna 2008, nousee 1 064 116 matkustajaan vuonna 2020.

| (33) | Timișoaran lentoaseman henkilöliikenne oli 859 329 matkustajaa vuonna 2007, ja se kasvoi 886 083 matkustajaan vuonna 2008 ja 991 758 matkustajaan vuonna 2009. Vuosina 2007–2009 lentoasema oli Carpatairin alueellinen päälentoasema; Carpatair on alueellinen täyden palvelun lentoliikenteen harjoittaja, joka lensi noin 32 kotimaiseen ja eurooppalaiseen kohteeseen. Lentoasemalla liikennöivät myös muun muassa Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines ja Wizzair. |
| --- | --- |

(33)

Timișoaran lentoaseman henkilöliikenne oli 859 329 matkustajaa vuonna 2007, ja se kasvoi 886 083 matkustajaan vuonna 2008 ja 991 758 matkustajaan vuonna 2009. Vuosina 2007–2009 lentoasema oli Carpatairin alueellinen päälentoasema; Carpatair on alueellinen täyden palvelun lentoliikenteen harjoittaja, joka lensi noin 32 kotimaiseen ja eurooppalaiseen kohteeseen. Lentoasemalla liikennöivät myös muun muassa Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines ja Wizzair.

BAIA MARE – SATU MARE

| (34) | Baia Maren lentoaseman kiitotien ominaisuuksien vuoksi lentoasemalla voivat liikennöidä säännöllisesti lyhyen välimatkan lentoja tekevät ilma-alukset, joiden enimmäiskapasiteetti on 75 matkustajaa. |
| --- | --- |

(34)

Baia Maren lentoaseman kiitotien ominaisuuksien vuoksi lentoasemalla voivat liikennöidä säännöllisesti lyhyen välimatkan lentoja tekevät ilma-alukset, joiden enimmäiskapasiteetti on 75 matkustajaa.

| (35) | Satu Maren lentoaseman kiitotien ominaisuuksien vuoksi lentoasemalla voivat liikennöidä keskipitkän välimatkan lentoja tekevät ilma-alukset, joiden matkustajaistuinkapasiteetti riittää enintään 180 matkustajalle. Lentoaseman kapasiteetti on 100 matkustajaa tunnissa. |
| --- | --- |

(35)

Satu Maren lentoaseman kiitotien ominaisuuksien vuoksi lentoasemalla voivat liikennöidä keskipitkän välimatkan lentoja tekevät ilma-alukset, joiden matkustajaistuinkapasiteetti riittää enintään 180 matkustajalle. Lentoaseman kapasiteetti on 100 matkustajaa tunnissa.

CONSTANȚA – TUZLA

| (36) | Tuzlan lentoasemalla on ruohopäällysteinen kiitotie, joka on pienten ilma-alusten (joiden lentoonlähtöpaino (MTOW) on enintään 5 700 kilogrammaa (13)) käytössä; lentoasemalla ei ole radionavigointijärjestelmää. Constanțan lentoasemalta lähti vuosina 2007–2009 huomattavasti vähemmän lentoja, jotka tehtiin enintään 5 700 kilogramman lentoonlähtöpainon omaavilla ilma-aluksilla, kuin Tuzlan lentoasemalta (5–16 kertaa vähemmän tarkasteluajanjaksolla). Tuzlan lentoasemalla liikennöi pääasiassa erikoislentoja, kun taas Constanțan lentoasemalla liikennöi kaupallisen liikenteen keskisuuria ja suuria ilma-aluksia. |
| --- | --- |

(36)

Tuzlan lentoasemalla on ruohopäällysteinen kiitotie, joka on pienten ilma-alusten (joiden lentoonlähtöpaino (MTOW) on enintään 5 700 kilogrammaa (13)) käytössä; lentoasemalla ei ole radionavigointijärjestelmää. Constanțan lentoasemalta lähti vuosina 2007–2009 huomattavasti vähemmän lentoja, jotka tehtiin enintään 5 700 kilogramman lentoonlähtöpainon omaavilla ilma-aluksilla, kuin Tuzlan lentoasemalta (5–16 kertaa vähemmän tarkasteluajanjaksolla). Tuzlan lentoasemalla liikennöi pääasiassa erikoislentoja, kun taas Constanțan lentoasemalla liikennöi kaupallisen liikenteen keskisuuria ja suuria ilma-aluksia.

13

ORADEA – DEBRECEN

| (37) | Debrecenin lentoasema Unkarissa on 80 kilometrin päässä Oradean lentoasemasta, mutta matka-aika on vähintään puolitoista tuntia, sillä matkan aikana pitää kulkea passintarkastuksen läpi Romanian ja Unkarin välisellä rajalla; Romania ei kuulu Schengen-alueeseen toisin kuin Unkari. Debrecenin lentoasemalla oli 42 900 matkustajaa vuonna 2007, 42 650 matkustajaa vuonna 2008 ja 25 060 matkustajaa vuonna 2009. Näillä kahdella lentoasemalla oli vuosina 2007–2009 erilaiset liiketoimintamallit, sillä Debrecenin lentoasema keskittyi tilauslentoihin (halpaliikenne on lisääntynyt vasta viime vuosina), kun taas Oradean lentoasema keskittyi alueellisten ja kansallisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien kotimaanlentoihin. |
| --- | --- |

(37)

Debrecenin lentoasema Unkarissa on 80 kilometrin päässä Oradean lentoasemasta, mutta matka-aika on vähintään puolitoista tuntia, sillä matkan aikana pitää kulkea passintarkastuksen läpi Romanian ja Unkarin välisellä rajalla; Romania ei kuulu Schengen-alueeseen toisin kuin Unkari. Debrecenin lentoasemalla oli 42 900 matkustajaa vuonna 2007, 42 650 matkustajaa vuonna 2008 ja 25 060 matkustajaa vuonna 2009. Näillä kahdella lentoasemalla oli vuosina 2007–2009 erilaiset liiketoimintamallit, sillä Debrecenin lentoasema keskittyi tilauslentoihin (halpaliikenne on lisääntynyt vasta viime vuosina), kun taas Oradean lentoasema keskittyi alueellisten ja kansallisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien kotimaanlentoihin.

2.4   BUDJETTI

BUDJETTI

| (38) | Tarkastelun kohteena olevan toimenpiteen kokonaisbudjetti on 490 401,3 tuhatta leuta, kuten taulukossa 1 esitetään. |
| --- | --- |

(38)

Tarkastelun kohteena olevan toimenpiteen kokonaisbudjetti on 490 401,3 tuhatta leuta, kuten taulukossa 1 esitetään.

2.5   MUUT KÄYNNISSÄ OLEVAT TUTKINTAMENETTELYT

MUUT KÄYNNISSÄ OLEVAT TUTKINTAMENETTELYT

| (39) | Tämän päätöksen kohteena olevien tutkintamenettelyjen lisäksi komissio käynnisti 31 päivänä heinäkuuta 2015 kaksi muodollista tutkintamenettelyä, jotka koskevat muun muassa julkisia rahoitustoimenpiteitä, jotka myönnettiin Cluj-Napocan lentoaseman hyväksi vuosina 2010–2014 (14) ja Târgu Mureșin lentoaseman hyväksi vuosina 2011–2014 (15). |
| --- | --- |

(39)

Tämän päätöksen kohteena olevien tutkintamenettelyjen lisäksi komissio käynnisti 31 päivänä heinäkuuta 2015 kaksi muodollista tutkintamenettelyä, jotka koskevat muun muassa julkisia rahoitustoimenpiteitä, jotka myönnettiin Cluj-Napocan lentoaseman hyväksi vuosina 2010–2014 (14) ja Târgu Mureșin lentoaseman hyväksi vuosina 2011–2014 (15).

14

15

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (40) | Kuten johdanto-osan 4 kappaleessa kerrotaan, komissio päätti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käynnistää muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta tuesta ja toimintatappioiden kattamiseksi vuosina 2007–2009 myönnetystä julkisesta rahoituksesta. Romanian peruutettua tämän jälkeen ilmoituksensa suunnitellusta infrastruktuuri-investointien rahoitusohjelmasta muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemilleen vuosina 2007–2009 myöntämän julkisen rahoituksen osalta (katso johdanto-osan 10 kappale). |
| --- | --- |

(40)

Kuten johdanto-osan 4 kappaleessa kerrotaan, komissio päätti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käynnistää muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta tuesta ja toimintatappioiden kattamiseksi vuosina 2007–2009 myönnetystä julkisesta rahoituksesta. Romanian peruutettua tämän jälkeen ilmoituksensa suunnitellusta infrastruktuuri-investointien rahoitusohjelmasta muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemilleen vuosina 2007–2009 myöntämän julkisen rahoituksen osalta (katso johdanto-osan 10 kappale).

| (41) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kriteerit, joiden mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista maksettava korvaus ei muodosta SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua etua, eivät täyty tässä tapauksessa kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(41)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kriteerit, joiden mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista maksettava korvaus ei muodosta SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua etua, eivät täyty tässä tapauksessa kumulatiivisesti.

| (42) | Altmark-tuomion (16) neljännen kriteerin mukaan korvaus on rajattava tehokkaasti toimivan yrityksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, jotta korvausta ei katsota valtiontueksi. Kriteeri katsotaan täytetyksi, jos korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla. Vaihtoehtoisesti korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(42)

Altmark-tuomion (16) neljännen kriteerin mukaan korvaus on rajattava tehokkaasti toimivan yrityksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, jotta korvausta ei katsota valtiontueksi. Kriteeri katsotaan täytetyksi, jos korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla. Vaihtoehtoisesti korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

16

| (43) | Komissio katsoi alustavasti, ettei kriteeri täyttynyt, sillä tukea saaneiden lentoasemien pitäjiä ei ollut valittu julkisella tarjouskilpailulla. Romania ei ollut myöskään väittänyt, että korvaus olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle tyypilliselle lentoaseman pitäjälle aiheutuisi. |
| --- | --- |

(43)

Komissio katsoi alustavasti, ettei kriteeri täyttynyt, sillä tukea saaneiden lentoasemien pitäjiä ei ollut valittu julkisella tarjouskilpailulla. Romania ei ollut myöskään väittänyt, että korvaus olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle tyypilliselle lentoaseman pitäjälle aiheutuisi.

| (44) | Tästä syystä komissio katsoi, että toimenpide tuotti tuensaajille taloudellisen edun, ja totesi alustavasti, että vuotuiset toimintatuet olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(44)

Tästä syystä komissio katsoi, että toimenpide tuotti tuensaajille taloudellisen edun, ja totesi alustavasti, että vuotuiset toimintatuet olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

| (45) | Komissio totesi myös, ettei Romania ollut kiistänyt toimenpiteen luokittelemista tueksi. |
| --- | --- |

(45)

Komissio totesi myös, ettei Romania ollut kiistänyt toimenpiteen luokittelemista tueksi.

| (46) | Toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio esitti epäilyjä sen suhteen, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset olisivat täyttyneet ja että lentoasemille vuosittain maksetut toimintatuet olisivat siksi vapautettuja ilmoitusvelvollisuudesta, kuten Romania alun perin väitti. |
| --- | --- |

(46)

Toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio esitti epäilyjä sen suhteen, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset olisivat täyttyneet ja että lentoasemille vuosittain maksetut toimintatuet olisivat siksi vapautettuja ilmoitusvelvollisuudesta, kuten Romania alun perin väitti.

| (47) | Tässä suhteessa komissio huomautti ensin, että jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä voidaan soveltaa tietyissä tapauksissa, kyseisten palveluiden on oltava aidosti yleisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita ja jäsenvaltion on määriteltävä ne selvästi sellaisiksi. |
| --- | --- |

(47)

Tässä suhteessa komissio huomautti ensin, että jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä voidaan soveltaa tietyissä tapauksissa, kyseisten palveluiden on oltava aidosti yleisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita ja jäsenvaltion on määriteltävä ne selvästi sellaisiksi.

| (48) | Komissio katsoi tässä tapauksessa, etteivät Romanian toimittamat tiedot riittäneet perusteluksi sille, että 13 alueellisen lentoaseman toiminta voitaisiin katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi siinä mielessä, että lentoasemien kattaman alueen yhteydet muuhun maahan olisivat riittämättömät, jos ne jätettäisiin yksin markkinavoimien hallintaan. |
| --- | --- |

(48)

Komissio katsoi tässä tapauksessa, etteivät Romanian toimittamat tiedot riittäneet perusteluksi sille, että 13 alueellisen lentoaseman toiminta voitaisiin katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi siinä mielessä, että lentoasemien kattaman alueen yhteydet muuhun maahan olisivat riittämättömät, jos ne jätettäisiin yksin markkinavoimien hallintaan.

| (49) | Komissio katsoi myös, ettei jäsenvaltio ollut määritellyt lentoasemapalveluita selvästi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Komissio katsoi alustavasti, että alueellisten lentoasemien ilmeinen sijainti samalla vaikutusalueella voi selittää, miksi nämä lentoasemat tuottivat tappiota. Tältä osin komissio huomautti, että monilla näistä lentoasemista oli alle 50 000 matkustajaa vuosittain ja että niiden lineaarinen etäisyys toisistaan oli alle 100 kilometriä. |
| --- | --- |

(49)

Komissio katsoi myös, ettei jäsenvaltio ollut määritellyt lentoasemapalveluita selvästi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Komissio katsoi alustavasti, että alueellisten lentoasemien ilmeinen sijainti samalla vaikutusalueella voi selittää, miksi nämä lentoasemat tuottivat tappiota. Tältä osin komissio huomautti, että monilla näistä lentoasemista oli alle 50 000 matkustajaa vuosittain ja että niiden lineaarinen etäisyys toisistaan oli alle 100 kilometriä.

| (50) | Näin ollen komissio katsoi, että julkisen palvelun määritelmä ei ollut riittävän selvä ja että se saattaa olla ilmeisen virheellinen sikäli, kun lentoasemien pitäminen olisi voitu määritellä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ilman tosiasiallista tarvetta taata vaikutusalueen kunkin lentoaseman yhteys muuhun maahan. |
| --- | --- |

(50)

Näin ollen komissio katsoi, että julkisen palvelun määritelmä ei ollut riittävän selvä ja että se saattaa olla ilmeisen virheellinen sikäli, kun lentoasemien pitäminen olisi voitu määritellä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ilman tosiasiallista tarvetta taata vaikutusalueen kunkin lentoaseman yhteys muuhun maahan.

| (51) | Komissio epäili myös, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklassa esitetyt toimeksiantoasiakirjan sisältöä koskevat vaatimukset eivät täyttyneet kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(51)

Komissio epäili myös, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklassa esitetyt toimeksiantoasiakirjan sisältöä koskevat vaatimukset eivät täyttyneet kokonaisuudessaan.

| (52) | Lopuksi komissio huomautti, että vaikka Romanian viranomaiset ovat vahvistaneet tukea myönnetyn vain lentoasemien ydintoimintoihin, ei ollut riittävän selvää, oliko tukea tosiasiallisesti myönnetty vain tukikelpoisten toimintojen kustannuksiin. Toimeksiantoasiakirja ei sisältänyt erillissäännöksiä tukikelpoisten kustannusten rajaamisesta lentoasemien ydintoimintoihin. |
| --- | --- |

(52)

Lopuksi komissio huomautti, että vaikka Romanian viranomaiset ovat vahvistaneet tukea myönnetyn vain lentoasemien ydintoimintoihin, ei ollut riittävän selvää, oliko tukea tosiasiallisesti myönnetty vain tukikelpoisten toimintojen kustannuksiin. Toimeksiantoasiakirja ei sisältänyt erillissäännöksiä tukikelpoisten kustannusten rajaamisesta lentoasemien ydintoimintoihin.

4.   ROMANIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ROMANIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (53) | Romanian menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämät huomautukset koskivat pääasiassa komission epäilyjä valtiontukiohjelmasta, jolla rahoitetaan sellaisten lentoasemien infrastruktuuria, joiden vuotuinen liikennemäärä oli alle miljoona matkustajaa; tätä ohjelmaa koskeva ilmoitus on peruutettu. |
| --- | --- |

(53)

Romanian menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämät huomautukset koskivat pääasiassa komission epäilyjä valtiontukiohjelmasta, jolla rahoitetaan sellaisten lentoasemien infrastruktuuria, joiden vuotuinen liikennemäärä oli alle miljoona matkustajaa; tätä ohjelmaa koskeva ilmoitus on peruutettu.

| (54) | Romanian alueellisten lentoasemien julkisen rahoituksen osalta Romania vastasi komission näkemykseen, jonka mukaan lentoasemien liian suuri määrä tietyillä alueilla estää näiden lentoasemien kehittymistä, ilmoittamalla, että alueellisten lentoasemien tilanne (liikenteen vähäisyys, jonka vuoksi lentoasemien toiminta ei voi olla voitollista) johtui ensisijaisesti niiden alueiden kehitysasteesta, joilla lentoasemat sijaitsivat, ei niinkään lentoasemien etäisyydestä lähimpään toiseen lentoasemaan. |
| --- | --- |

(54)

Romanian alueellisten lentoasemien julkisen rahoituksen osalta Romania vastasi komission näkemykseen, jonka mukaan lentoasemien liian suuri määrä tietyillä alueilla estää näiden lentoasemien kehittymistä, ilmoittamalla, että alueellisten lentoasemien tilanne (liikenteen vähäisyys, jonka vuoksi lentoasemien toiminta ei voi olla voitollista) johtui ensisijaisesti niiden alueiden kehitysasteesta, joilla lentoasemat sijaitsivat, ei niinkään lentoasemien etäisyydestä lähimpään toiseen lentoasemaan.

| (55) | Hallituksen päätökseen 398/1997 perustuvan julkisen rahoituksen osalta Romania tarkensi, että tukisummia ei makseta vuoden alussa kustannusennusteiden perusteella eikä mahdollisia ylijäämiä palauteta tilivuoden päätteeksi, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään, vaan rahoitus myönnetään hetkellä, jolloin toimintoja toteutetaan, tositteiden perusteella ja hyväksytyn talousarvion rajoissa. |
| --- | --- |

(55)

Hallituksen päätökseen 398/1997 perustuvan julkisen rahoituksen osalta Romania tarkensi, että tukisummia ei makseta vuoden alussa kustannusennusteiden perusteella eikä mahdollisia ylijäämiä palauteta tilivuoden päätteeksi, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään, vaan rahoitus myönnetään hetkellä, jolloin toimintoja toteutetaan, tositteiden perusteella ja hyväksytyn talousarvion rajoissa.

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

5.1   CARPATAIRIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

CARPATAIRIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (56) | Carpatairin huomautukset koskevat osittain Timișoaran lentoaseman ja Wizz Airin julkista rahoitusta. Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa on kerrottu, Timișoaran lentoaseman ja Wizz Airin julkista rahoitusta käsitellään toisessa muodollisessa tutkintamenettelyssä (17). Tästä syystä komissio esittää seuraavassa vain ne Carpatairin huomautukset, jotka koskevat tarkasteltavana olevaa asiaa. |
| --- | --- |

(56)

Carpatairin huomautukset koskevat osittain Timișoaran lentoaseman ja Wizz Airin julkista rahoitusta. Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa on kerrottu, Timișoaran lentoaseman ja Wizz Airin julkista rahoitusta käsitellään toisessa muodollisessa tutkintamenettelyssä (17). Tästä syystä komissio esittää seuraavassa vain ne Carpatairin huomautukset, jotka koskevat tarkasteltavana olevaa asiaa.

17

| (57) | Carpatair toteaa, että toimintatuen myöntämistä pidetään yleensä laittomana ja EU:n edun vastaisena ja että sitä pitäisi myöntää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Toimintatuen myöntäminen lentoasemille olisi Carpatairin näkemyksen mukaan alalle haitallista seuraavista syistä:






  a) | Se loisi epäreilua kilpailua EU:n lentoasemien välille, sillä valtiontukea saava lentoasema voisi houkutella lentoliikenteen harjoittajia tarjoamalla alennuksia lentoasemamaksuista. Tuen ulkopuolelle jäävät lentoasemat eivät voisi kilpailla lentoliikenteen harjoittajista tehokkaasti. |
| --- | --- | --- |

(57)

Carpatair toteaa, että toimintatuen myöntämistä pidetään yleensä laittomana ja EU:n edun vastaisena ja että sitä pitäisi myöntää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Toimintatuen myöntäminen lentoasemille olisi Carpatairin näkemyksen mukaan alalle haitallista seuraavista syistä:

a)

Se loisi epäreilua kilpailua EU:n lentoasemien välille, sillä valtiontukea saava lentoasema voisi houkutella lentoliikenteen harjoittajia tarjoamalla alennuksia lentoasemamaksuista. Tuen ulkopuolelle jäävät lentoasemat eivät voisi kilpailla lentoliikenteen harjoittajista tehokkaasti.

| b) | Toimenpide kannustaisi toimintatukea saavia lentoasemia tarjoamaan lentoasemamaksuista suuria alennuksia, jollaisia ei annettaisi, jos lentoasemat toimisivat markkinoiden ehdoilla. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide kannustaisi toimintatukea saavia lentoasemia tarjoamaan lentoasemamaksuista suuria alennuksia, jollaisia ei annettaisi, jos lentoasemat toimisivat markkinoiden ehdoilla.

| (58) | Carpatair huomauttaa, että toimintatuki vaikuttaa haitallisesti lentoliikenteen ja lentoasemapalveluiden markkinoihin, sillä se johtaa lentoasemien väliseen epäreiluun kilpailuun ja lopulta näillä lentoasemilla liikennöivien lentoyhtiöiden väliseen epäreiluun kilpailuun. Toimintatuet aiheuttavat epäreilua kilpailua Romanian lentoasemien välille ja vaikuttavat haitallisesti myös naapurimaissa, kuten Unkarissa, sijaitseviin lentoasemiin. |
| --- | --- |

(58)

Carpatair huomauttaa, että toimintatuki vaikuttaa haitallisesti lentoliikenteen ja lentoasemapalveluiden markkinoihin, sillä se johtaa lentoasemien väliseen epäreiluun kilpailuun ja lopulta näillä lentoasemilla liikennöivien lentoyhtiöiden väliseen epäreiluun kilpailuun. Toimintatuet aiheuttavat epäreilua kilpailua Romanian lentoasemien välille ja vaikuttavat haitallisesti myös naapurimaissa, kuten Unkarissa, sijaitseviin lentoasemiin.

5.2   RAA:N ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

RAA:N ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (59) | RAA on voittoa tavoittelematon yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka edustaa Romanian siviililentoasemia. |
| --- | --- |

(59)

RAA on voittoa tavoittelematon yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka edustaa Romanian siviililentoasemia.

| (60) | RAA:n menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämät huomautukset koskevat pääasiassa infrastruktuuri-investointeja rahoittavaan valtiontukiohjelmaan liittyviä eri näkökohtia. RAA:n huomautusten pääsisältö on se, että Romanian useimpien alueellisten lentoasemien infrastruktuuri vaatii uudistamista ja on tasoltaan selvästi muiden EU:n jäsenvaltioiden lentoasemainfrastruktuuria heikompaa. RAA:n mukaan julkisen rahoituksen myöntäminen lentoasemainfrastruktuurin uudistamiseen on perusteltua, koska Romaniassa ei ole käyttökelpoisia ja luotettavia vaihtoehtoisia liikennemuotoja (ei moottoriteitä eikä suurnopeusjunia). |
| --- | --- |

(60)

RAA:n menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämät huomautukset koskevat pääasiassa infrastruktuuri-investointeja rahoittavaan valtiontukiohjelmaan liittyviä eri näkökohtia. RAA:n huomautusten pääsisältö on se, että Romanian useimpien alueellisten lentoasemien infrastruktuuri vaatii uudistamista ja on tasoltaan selvästi muiden EU:n jäsenvaltioiden lentoasemainfrastruktuuria heikompaa. RAA:n mukaan julkisen rahoituksen myöntäminen lentoasemainfrastruktuurin uudistamiseen on perusteltua, koska Romaniassa ei ole käyttökelpoisia ja luotettavia vaihtoehtoisia liikennemuotoja (ei moottoriteitä eikä suurnopeusjunia).

5.3   CLUJ-NAPOCAN LENTOASEMAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

CLUJ-NAPOCAN LENTOASEMAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (61) | Cluj-Napocan lentoaseman mukaan paikallisen hallintoelimen sille myöntämää julkista rahoitusta käytettiin vain muiden kuin taloudellisten toimintojen tukemiseen, minkä vuoksi rahoitus jää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(61)

Cluj-Napocan lentoaseman mukaan paikallisen hallintoelimen sille myöntämää julkista rahoitusta käytettiin vain muiden kuin taloudellisten toimintojen tukemiseen, minkä vuoksi rahoitus jää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle.

| (62) | Kyseiset tukisummat oli lentoaseman mukaan tarkoitettu kattamaan joidenkin lentoaseman tiloissa harjoitettavien, muiden kuin taloudellisten toimintojen, kuten rajavartioinnin, erikoisjoukkojen, tullin, poliisin ja erityisilmailuyksikön, kustannukset sekä tuki-infrastruktuurista ja -välineistä aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien niiden ylläpidosta, uudistamisesta ja hallinnasta aiheutuvat kustannukset, sekä lentoaseman lisäpalveluista, paloturvallisuudesta, ensiavusta ja turvallisuustoimenpiteistä aiheutuvat kustannukset. Cluj-Napocan lentoaseman mukaan nämä kustannukset kuuluvat julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, minkä vuoksi ne eivät kuulu valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(62)

Kyseiset tukisummat oli lentoaseman mukaan tarkoitettu kattamaan joidenkin lentoaseman tiloissa harjoitettavien, muiden kuin taloudellisten toimintojen, kuten rajavartioinnin, erikoisjoukkojen, tullin, poliisin ja erityisilmailuyksikön, kustannukset sekä tuki-infrastruktuurista ja -välineistä aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien niiden ylläpidosta, uudistamisesta ja hallinnasta aiheutuvat kustannukset, sekä lentoaseman lisäpalveluista, paloturvallisuudesta, ensiavusta ja turvallisuustoimenpiteistä aiheutuvat kustannukset. Cluj-Napocan lentoaseman mukaan nämä kustannukset kuuluvat julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, minkä vuoksi ne eivät kuulu valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan.

| (63) | Lentoasema ilmoitti myös, ettei se kirjannut vuosina 2007–2009 toimintatappioita. |
| --- | --- |

(63)

Lentoasema ilmoitti myös, ettei se kirjannut vuosina 2007–2009 toimintatappioita.

6.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMIÄ HUOMAUTUKSIA KOSKEVAT ROMANIAN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMIÄ HUOMAUTUKSIA KOSKEVAT ROMANIAN HUOMAUTUKSET

| (64) | Romania toimitti komissiolle 17 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa asianomaisten osapuolten tutkinnan aikana esittämistä huomautuksista. |
| --- | --- |

(64)

Romania toimitti komissiolle 17 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa asianomaisten osapuolten tutkinnan aikana esittämistä huomautuksista.

| (65) | Huomautukset koskivat yksinomaan ilmoitettua infrastruktuuri-investointeja koskevaa valtiontukiohjelmaa, mutta osalla niistä on merkitystä tämän päätöksen kohteena olevien toimintatukien arvioinnin kannalta. Nämä huomautukset esitetään lyhyesti seuraavassa. |
| --- | --- |

(65)

Huomautukset koskivat yksinomaan ilmoitettua infrastruktuuri-investointeja koskevaa valtiontukiohjelmaa, mutta osalla niistä on merkitystä tämän päätöksen kohteena olevien toimintatukien arvioinnin kannalta. Nämä huomautukset esitetään lyhyesti seuraavassa.

| (66) | Romanian mukaan useimpien Romanian alueellisten lentoasemien vuotuinen liikennemäärä on alle 50 000 matkustajaa ja että millään näistä lentoasemista matkustajamäärä ei tule olemaan yli 300 000 matkustajaa vuoteen 2015 mennessä. Tällä perusteella Romania katsoo, ettei näille lentoasemille myönnettävä julkinen tuki todennäköisesti vaikuta kilpailuun eikä vääristä jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(66)

Romanian mukaan useimpien Romanian alueellisten lentoasemien vuotuinen liikennemäärä on alle 50 000 matkustajaa ja että millään näistä lentoasemista matkustajamäärä ei tule olemaan yli 300 000 matkustajaa vuoteen 2015 mennessä. Tällä perusteella Romania katsoo, ettei näille lentoasemille myönnettävä julkinen tuki todennäköisesti vaikuta kilpailuun eikä vääristä jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (67) | Romanian mukaan myöskään lentoasemien välinen etäisyys ei vaikuta millään tavoin niiden kehittymiseen. Tämä johtuu siitä, että matka-aika lentoasemalta toiselle on yleensä yli 2 tuntia, vaikka lineaarinen etäisyys olisikin alle 100 kilometriä, minkä vuoksi nämä lentoasemat eivät muodosta toinen toisilleen kilpailupainetta. |
| --- | --- |

(67)

Romanian mukaan myöskään lentoasemien välinen etäisyys ei vaikuta millään tavoin niiden kehittymiseen. Tämä johtuu siitä, että matka-aika lentoasemalta toiselle on yleensä yli 2 tuntia, vaikka lineaarinen etäisyys olisikin alle 100 kilometriä, minkä vuoksi nämä lentoasemat eivät muodosta toinen toisilleen kilpailupainetta.

7.   TUEN ARVIOINTI

TUEN ARVIOINTI

| (68) | Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa on selitetty, Romanian peruutettua ilmoituksensa suunnitellusta infrastruktuuri-investointien rahoitusohjelmasta muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemilleen vuosina 2007–2009 myöntämän julkisen rahoituksen osalta. Jäljempänä esitetty arviointi koskee näin ollen kyseistä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(68)

Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa on selitetty, Romanian peruutettua ilmoituksensa suunnitellusta infrastruktuuri-investointien rahoitusohjelmasta muodollinen tutkintamenettely jatkui Romanian alueellisille lentoasemilleen vuosina 2007–2009 myöntämän julkisen rahoituksen osalta. Jäljempänä esitetty arviointi koskee näin ollen kyseistä toimenpidettä.

| (69) | Koska komissio päätti 31 päivänä heinäkuuta 2015 käynnistää Cluj-Napocan lentoasemaa ja Târgu Mureșin lentoasemaa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn (ks. johdanto-osan 39 kappale), komissio katsoo aiheelliseksi päättää käynnissä olevan tutkinnan kaikkien sen kohteena olevien lentoasemien osalta lukuun ottamatta Cluj-Napocan lentoasemaa ja Târgu Mureșin lentoasemaa. Komissio aikoo päättää tutkinnan SA.30931 näiden kahden lentoaseman osalta samanaikaisesti 31 päivänä heinäkuuta 2015 aloitettujen tutkintojen kanssa. Tästä syystä jäljempänä esitetty arvio koskee vain yhdelletoista muulle lentoasemalle myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(69)

Koska komissio päätti 31 päivänä heinäkuuta 2015 käynnistää Cluj-Napocan lentoasemaa ja Târgu Mureșin lentoasemaa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn (ks. johdanto-osan 39 kappale), komissio katsoo aiheelliseksi päättää käynnissä olevan tutkinnan kaikkien sen kohteena olevien lentoasemien osalta lukuun ottamatta Cluj-Napocan lentoasemaa ja Târgu Mureșin lentoasemaa. Komissio aikoo päättää tutkinnan SA.30931 näiden kahden lentoaseman osalta samanaikaisesti 31 päivänä heinäkuuta 2015 aloitettujen tutkintojen kanssa. Tästä syystä jäljempänä esitetty arvio koskee vain yhdelletoista muulle lentoasemalle myönnettyä tukea.

7.1   TUEN OLEMASSAOLO

TUEN OLEMASSAOLO

| (70) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jollei SEUT-sopimuksessa toisin määrätä. |
| --- | --- |

(70)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jollei SEUT-sopimuksessa toisin määrätä.

| (71) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Siten kaikkien edellä esitettyjen ehtojen on täytyttävä, jotta tutkinnan kohteina olevat toimenpiteet voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Rahoitustuki on valtiontukea, jos se






  a) | on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty |
| --- | --- | --- |

(71)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Siten kaikkien edellä esitettyjen ehtojen on täytyttävä, jotta tutkinnan kohteina olevat toimenpiteet voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Rahoitustuki on valtiontukea, jos se

a)

on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty

| b) | suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja |
| --- | --- |

b)

suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja

| c) | vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua |
| --- | --- |

c)

vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua

| d) | vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.1   
  Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

| (72) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, ovatko lentoasemien pitäjät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. Yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (18). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(72)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, ovatko lentoasemien pitäjät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. Yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (18). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla.

18

| (73) | Leipzig/Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että tuomion Aéroports de Paris päivämäärästä (12 joulukuuta 2000) alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(73)

Leipzig/Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että tuomion Aéroports de Paris päivämäärästä (12 joulukuuta 2000) alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle.

Aéroports de Paris

| (74) | Tästä syystä komissio katsoo, että lentoaseman pitäjä on harjoittanut taloudellista toimintaa vähintään joulukuun 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien ja että se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 29 kohta). |
| --- | --- |

(74)

Tästä syystä komissio katsoo, että lentoaseman pitäjä on harjoittanut taloudellista toimintaa vähintään joulukuun 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien ja että se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 29 kohta).

7.1.2   
  Yleinen etu

Yleinen etu

| (75) | Vaikka lentoaseman pitäjien on katsottava olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä vähintään joulukuun 12 päivästä 2000 lähtien, on kuitenkin muistettava, että kaikki lentoaseman pitäjän toiminnot eivät välttämättä ole luonteeltaan taloudellisia (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 34 kohta) (19). |
| --- | --- |

(75)

Vaikka lentoaseman pitäjien on katsottava olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä vähintään joulukuun 12 päivästä 2000 lähtien, on kuitenkin muistettava, että kaikki lentoaseman pitäjän toiminnot eivät välttämättä ole luonteeltaan taloudellisia (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 34 kohta) (19).

19

| (76) | Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(76)

Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

| (77) | Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai suoraan tällaiseen toimintaan liittyvän infrastruktuurin rahoittaminen ei yleensä ole valtiontukea (20). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, sekä investoinnit, jotka liittyvät tämän toiminnan harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 35 kohta) (21). |
| --- | --- |

(77)

Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai suoraan tällaiseen toimintaan liittyvän infrastruktuurin rahoittaminen ei yleensä ole valtiontukea (20). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, sekä investoinnit, jotka liittyvät tämän toiminnan harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 35 kohta) (21).

20

21

| (78) | Muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei saa kuitenkaan aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan edusta on kyse silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (22). Jos tietyssä oikeusjärjestelmässä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palveluiden kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluita sinänsä pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 37 kohta). |
| --- | --- |

(78)

Muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei saa kuitenkaan aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan edusta on kyse silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (22). Jos tietyssä oikeusjärjestelmässä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palveluiden kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluita sinänsä pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana (ks. myös vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 37 kohta).

22

| (79) | Romania ei missään vaiheessa väittänyt, että rahoituksella olisi katettu jollekin tässä päätöksessä tarkasteltavana olevista alueellisista lentoasemista koituvia kustannuksia, jotka voitaisiin lukea yleisen edun piiriin kuuluviksi kustannuksiksi. Myöskään mikään lentoaseman pitäjistä ei ole tutkinnan aikana esittänyt tällaisia väitteitä Cluj-Napocan lentoasemaa lukuun ottamatta. Itse asiassa korvausjärjestely on laadittu kattamaan lentoasemien tulojen ja tappioiden välinen erotus tekemättä eroa yleisen edun piiriin kuuluvien kustannusten ja muuntyyppisten kustannusten välille. Tämä kysymys voidaan jättää avoimeksi Cluj-Napocan lentoaseman ja Târgu Mureșin lentoaseman osalta, sillä tällä päätöksellä ei päätetä niitä koskevaa tutkintaa. Muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että toimenpiteet eivät muodosta korvausta yleisen edun piiriin kuuluvista kustannuksista. |
| --- | --- |

(79)

Romania ei missään vaiheessa väittänyt, että rahoituksella olisi katettu jollekin tässä päätöksessä tarkasteltavana olevista alueellisista lentoasemista koituvia kustannuksia, jotka voitaisiin lukea yleisen edun piiriin kuuluviksi kustannuksiksi. Myöskään mikään lentoaseman pitäjistä ei ole tutkinnan aikana esittänyt tällaisia väitteitä Cluj-Napocan lentoasemaa lukuun ottamatta. Itse asiassa korvausjärjestely on laadittu kattamaan lentoasemien tulojen ja tappioiden välinen erotus tekemättä eroa yleisen edun piiriin kuuluvien kustannusten ja muuntyyppisten kustannusten välille. Tämä kysymys voidaan jättää avoimeksi Cluj-Napocan lentoaseman ja Târgu Mureșin lentoaseman osalta, sillä tällä päätöksellä ei päätetä niitä koskevaa tutkintaa. Muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että toimenpiteet eivät muodosta korvausta yleisen edun piiriin kuuluvista kustannuksista.

7.1.3   
  Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (80) | Valtiontuen käsitettä sovelletaan mihin tahansa suoraan tai välillisesti myönnettyyn etuun, joka on rahoitettu valtion varoin joko itse valtion toimesta tai siirretyn toimivallan nojalla välittäjänä toimivan elimen toimesta. Näin ollen valtiontuen käsitettä sovelletaan myös kaikkiin jäsenvaltioiden alueellisten tai paikallisten viranomaisten myöntämiin etuihin kyseisten viranomaisten asemasta tai kuvauksesta riippumatta (23). |
| --- | --- |

(80)

Valtiontuen käsitettä sovelletaan mihin tahansa suoraan tai välillisesti myönnettyyn etuun, joka on rahoitettu valtion varoin joko itse valtion toimesta tai siirretyn toimivallan nojalla välittäjänä toimivan elimen toimesta. Näin ollen valtiontuen käsitettä sovelletaan myös kaikkiin jäsenvaltioiden alueellisten tai paikallisten viranomaisten myöntämiin etuihin kyseisten viranomaisten asemasta tai kuvauksesta riippumatta (23).

23

| (81) | Tässä tapauksessa rahoituksen myöntää suoraan valtio tai paikallisviranomaiset omista varoistaan. Siksi komissio katsoo, että kaikki tarkasteltavana olevat toimenpiteet on myönnetty valtion varoista ja voidaan katsoa valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(81)

Tässä tapauksessa rahoituksen myöntää suoraan valtio tai paikallisviranomaiset omista varoistaan. Siksi komissio katsoo, että kaikki tarkasteltavana olevat toimenpiteet on myönnetty valtion varoista ja voidaan katsoa valtion toiminnaksi.

7.1.4   
  Valikoiva taloudellinen etu

Valikoiva taloudellinen etu

| (82) | Lentoaseman pitäjille myönnetyn julkisen rahoituksen tavoitteena oli hyvittää tappioita, jotka olivat aiheutuneet niiden tavanomaisesta toiminnasta. Mikään komission saatavilla olevassa tosiasioihin perustuvassa näytössä taikka Romanialta tai kolmansilta osapuolilta saaduissa huomautuksissa ei viittaa siihen, että tuen myöntäneet viranomaiset olisivat voineet odottaa rahoitustoimenpiteiltä taloudellista tuottoa päättäessään niiden myöntämisestä. Tästä syystä tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(82)

Lentoaseman pitäjille myönnetyn julkisen rahoituksen tavoitteena oli hyvittää tappioita, jotka olivat aiheutuneet niiden tavanomaisesta toiminnasta. Mikään komission saatavilla olevassa tosiasioihin perustuvassa näytössä taikka Romanialta tai kolmansilta osapuolilta saaduissa huomautuksissa ei viittaa siihen, että tuen myöntäneet viranomaiset olisivat voineet odottaa rahoitustoimenpiteiltä taloudellista tuottoa päättäessään niiden myöntämisestä. Tästä syystä tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia.

| (83) | Tutkinnan aikana Romania väitti, että riidanalainen julkinen rahoitus olisi korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(83)

Tutkinnan aikana Romania väitti, että riidanalainen julkinen rahoitus olisi korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta.

| (84) | Kun on kyse yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjoavista yrityksistä, voidakseen määrittää, muodostavatko tarkasteltavat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen edun, komission on selvitettävä, täyttyvätkö yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Altmark vahvistamat kriteerit (24). Altmark-kriteerit voidaan tiivistää seuraavasti:






  a) | Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, jäljempänä ’ensimmäinen Altmark-kriteeri’. |
| --- | --- | --- |

(84)

Kun on kyse yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjoavista yrityksistä, voidakseen määrittää, muodostavatko tarkasteltavat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen edun, komission on selvitettävä, täyttyvätkö yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Altmark vahvistamat kriteerit (24). Altmark-kriteerit voidaan tiivistää seuraavasti:

24

a)

Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, jäljempänä ’ensimmäinen Altmark-kriteeri’.

| b) | Parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jäljempänä ’toinen Altmark-kriteeri’. |
| --- | --- |

b)

Parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jäljempänä ’toinen Altmark-kriteeri’.

| c) | Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ’kolmas Altmark-kriteeri’. |
| --- | --- |

c)

Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ’kolmas Altmark-kriteeri’.

| d) | Silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ’neljäs Altmark-kriteeri’. |
| --- | --- |

d)

Silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ’neljäs Altmark-kriteeri’.

| (85) | Näiden neljän kriteerin on täytyttävä kumulatiivisesti. Jos jokin kriteereistä ei täyty, ei voida siis väittää Altmark-tuomion perusteella, että tarkasteltaviin toimenpiteisiin ei liity taloudellista etua. |
| --- | --- |

(85)

Näiden neljän kriteerin on täytyttävä kumulatiivisesti. Jos jokin kriteereistä ei täyty, ei voida siis väittää Altmark-tuomion perusteella, että tarkasteltaviin toimenpiteisiin ei liity taloudellista etua.

7.1.4.1   Ensimmäinen Altmark-kriteeri

Ensimmäinen Altmark-kriteeri

| (86) | Ensimmäisen Altmark-kriteerin vaatimus on yhtenevä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisen selkeää toimeksiantoasiakirjaa ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyä koskevan vaatimuksen kanssa (25). |
| --- | --- |

(86)

Ensimmäisen Altmark-kriteerin vaatimus on yhtenevä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisen selkeää toimeksiantoasiakirjaa ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyä koskevan vaatimuksen kanssa (25).

25

| (87) | SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa sovelletaan vain ”[y]rityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja”. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti korostanut toimeksiantoasiakirjan tarpeellisuutta (26). Tästä syystä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen selkeän määrittelyn tarve on olennainen ja erottamaton osa toimeksiannon ajatusta ja johtuu suoraan SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdasta. |
| --- | --- |

(87)

SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa sovelletaan vain ”[y]rityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja”. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti korostanut toimeksiantoasiakirjan tarpeellisuutta (26). Tästä syystä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen selkeän määrittelyn tarve on olennainen ja erottamaton osa toimeksiannon ajatusta ja johtuu suoraan SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdasta.

26

| (88) | Vuonna 2001 annetussa yleishyödyllisiä palveluita koskevassa tiedonannossa komissio korosti yhteyttä selkeän määrittelyn, toimeksiannon sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävän korvauksen tarpeellisuuden ja suhteellisuuden välillä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 nojalla (27). Tiedonannon 22 kohdassa tarkennetaan näin: ”[j]otta 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta voidaan soveltaa, julkisen palvelun tehtävä on määriteltävä selvästi ja tehtävän on perustuttava julkisen vallan päätökseen [...]. Tämä velvoite on tarpeen oikeusvarmuuden ja avoimuuden varmistamiseksi kansalaisten suhteen ja se on välttämätön komission tekemää suhteellisuusarviointia varten.” Toimeksianto ja määrittely ovat siis looginen edellytys korvausten suhteellisuuden mielekkäälle arvioinnille. Unionin tuomioistuimet ovat johdonmukaisesti korostaneet, että julkisen palvelun velvoitteiden on oltava selkeästi määritellyt, jos sovelletaan poikkeusta Altmark-tuomioon tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta (28). |
| --- | --- |

(88)

Vuonna 2001 annetussa yleishyödyllisiä palveluita koskevassa tiedonannossa komissio korosti yhteyttä selkeän määrittelyn, toimeksiannon sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävän korvauksen tarpeellisuuden ja suhteellisuuden välillä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 nojalla (27). Tiedonannon 22 kohdassa tarkennetaan näin: ”[j]otta 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta voidaan soveltaa, julkisen palvelun tehtävä on määriteltävä selvästi ja tehtävän on perustuttava julkisen vallan päätökseen [...]. Tämä velvoite on tarpeen oikeusvarmuuden ja avoimuuden varmistamiseksi kansalaisten suhteen ja se on välttämätön komission tekemää suhteellisuusarviointia varten.” Toimeksianto ja määrittely ovat siis looginen edellytys korvausten suhteellisuuden mielekkäälle arvioinnille. Unionin tuomioistuimet ovat johdonmukaisesti korostaneet, että julkisen palvelun velvoitteiden on oltava selkeästi määritellyt, jos sovelletaan poikkeusta Altmark-tuomioon tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta (28).

27

Altmark

28

| (89) | Myös Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen vuonna 2011 annetussa komission tiedonannossa (29) tarkennetaan, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut ja julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selvästi etukäteen. Jotta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa voitaisiin soveltaa, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on tiedonannon 51 kohdan mukaan annettava yhden tai useamman yrityksen hoidettavaksi. Tämä tarkoittaa sitä, että valtion on täytynyt antaa kyseisten yritysten hoidettavaksi erityistehtävä. Ensimmäinen Altmark-kriteeri edellyttää, että yrityksellä on hoidettavanaan julkisen palvelun velvoite. Altmark-oikeuskäytännön noudattaminen edellyttää siis julkisen palvelun toimeksiantoa, jossa määritellään asianomaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoajan velvollisuudet sekä kyseisen palvelun hoitamisen tälle yritykselle antaneen viranomaisen velvollisuudet. Tiedonannon 52 kohdan mukaan julkista palvelua koskeva toimeksianto on tehtävä yhdellä tai usealla asiakirjalla, joissa on täsmennettävä ainakin julkisen palvelun velvoitteet, yritys ja tarvittaessa alue sekä asianomaisen viranomaisen yritykselle mahdollisesti myöntämien yksin- tai erityisoikeuksien luonne. |
| --- | --- |

(89)

Myös Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen vuonna 2011 annetussa komission tiedonannossa (29) tarkennetaan, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut ja julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selvästi etukäteen. Jotta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa voitaisiin soveltaa, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on tiedonannon 51 kohdan mukaan annettava yhden tai useamman yrityksen hoidettavaksi. Tämä tarkoittaa sitä, että valtion on täytynyt antaa kyseisten yritysten hoidettavaksi erityistehtävä. Ensimmäinen Altmark-kriteeri edellyttää, että yrityksellä on hoidettavanaan julkisen palvelun velvoite. Altmark-oikeuskäytännön noudattaminen edellyttää siis julkisen palvelun toimeksiantoa, jossa määritellään asianomaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoajan velvollisuudet sekä kyseisen palvelun hoitamisen tälle yritykselle antaneen viranomaisen velvollisuudet. Tiedonannon 52 kohdan mukaan julkista palvelua koskeva toimeksianto on tehtävä yhdellä tai usealla asiakirjalla, joissa on täsmennettävä ainakin julkisen palvelun velvoitteet, yritys ja tarvittaessa alue sekä asianomaisen viranomaisen yritykselle mahdollisesti myöntämien yksin- tai erityisoikeuksien luonne.

29

| (90) | Tässä asiassa Romania väitti, että asianomaisille lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetty julkinen rahoitus oli korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden tarjoamisesta. Romania väitti, että hallituksen päätöksessä 398/1997 määriteltiin selvällä ja läpinäkyvällä tavalla julkisen palvelun velvoitteet, korvauksen laskennassa huomioitavat parametrit sekä järjestelyt, joilla vältetään liiallisen korvauksen myöntäminen. |
| --- | --- |

(90)

Tässä asiassa Romania väitti, että asianomaisille lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetty julkinen rahoitus oli korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden tarjoamisesta. Romania väitti, että hallituksen päätöksessä 398/1997 määriteltiin selvällä ja läpinäkyvällä tavalla julkisen palvelun velvoitteet, korvauksen laskennassa huomioitavat parametrit sekä järjestelyt, joilla vältetään liiallisen korvauksen myöntäminen.

| (91) | Hallituksen päätöksessä 398/1997 säädetään, että päätöksessä lueteltujen lentoasemien toiminta- ja pääomakustannukset katetaan omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella, sekä luetellaan kaikkien asianomaisten lentoasemien pitäjien vastuulle kuuluvat toiminnot (toimintoja ei siis luetella lentoasemakohtaisesti). Päätöksessä ei kuitenkaan aseteta selkeitä julkisen palvelun velvoitteita millekään lentoaseman pitäjälle. |
| --- | --- |

(91)

Hallituksen päätöksessä 398/1997 säädetään, että päätöksessä lueteltujen lentoasemien toiminta- ja pääomakustannukset katetaan omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella, sekä luetellaan kaikkien asianomaisten lentoasemien pitäjien vastuulle kuuluvat toiminnot (toimintoja ei siis luetella lentoasemakohtaisesti). Päätöksessä ei kuitenkaan aseteta selkeitä julkisen palvelun velvoitteita millekään lentoaseman pitäjälle.

| (92) | Constanțan lentoaseman osalta hallituksen päätöksessä 523/1998 säädetään, mitä kustannuksia voidaan täydentää tai kattaa kokonaan julkisella rahoituksella, sekä luetellaan toiminnot, jotka lentoaseman pitäjän on hoidettava, mutta siinä ei aseteta selkeitä julkisen palvelun velvoitteita millekään lentoaseman pitäjälle. |
| --- | --- |

(92)

Constanțan lentoaseman osalta hallituksen päätöksessä 523/1998 säädetään, mitä kustannuksia voidaan täydentää tai kattaa kokonaan julkisella rahoituksella, sekä luetellaan toiminnot, jotka lentoaseman pitäjän on hoidettava, mutta siinä ei aseteta selkeitä julkisen palvelun velvoitteita millekään lentoaseman pitäjälle.

| (93) | Romanian väite, jonka mukaan lentoasemapalvelut olisivat olennaisia kutakin lentoasemaa ympäröivän alueen taloudellisen kehityksen kannalta tai niiden avulla pyrittäisiin täyttämään strategisia turvallisuustavoitteita, ei riitä osoittamaan, että tuensaajille olisi asianmukaisella tavalla annettu hoidettavaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu siinä määrin, että voitaisiin puhua julkisen palvelun velvoitteesta. |
| --- | --- |

(93)

Romanian väite, jonka mukaan lentoasemapalvelut olisivat olennaisia kutakin lentoasemaa ympäröivän alueen taloudellisen kehityksen kannalta tai niiden avulla pyrittäisiin täyttämään strategisia turvallisuustavoitteita, ei riitä osoittamaan, että tuensaajille olisi asianmukaisella tavalla annettu hoidettavaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu siinä määrin, että voitaisiin puhua julkisen palvelun velvoitteesta.

| (94) | Komissio jättää avoimeksi kysymyksen siitä, voidaanko kyseiset lentoasemat katsoa tosiasiallisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi, sillä tämän arvioiminen ei ole välttämätöntä, koska, kuten edellä on kerrottu, julkisen palvelun velvoitteita ei ole määritelty selvästi toimeksiantoasiakirjassa. Tästä syystä komission ei tarvitse ottaa kantaa tähän kysymykseen. |
| --- | --- |

(94)

Komissio jättää avoimeksi kysymyksen siitä, voidaanko kyseiset lentoasemat katsoa tosiasiallisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi, sillä tämän arvioiminen ei ole välttämätöntä, koska, kuten edellä on kerrottu, julkisen palvelun velvoitteita ei ole määritelty selvästi toimeksiantoasiakirjassa. Tästä syystä komission ei tarvitse ottaa kantaa tähän kysymykseen.

| (95) | Näin ollen tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole ensimmäisen Altmark-kriteerin mukaisia. |
| --- | --- |

(95)

Näin ollen tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole ensimmäisen Altmark-kriteerin mukaisia.

7.1.4.2   Neljäs Altmark-kriteeri

Neljäs Altmark-kriteeri

| (96) | Neljännen Altmark-kriteerin mukaan korvauksen suuruus on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, jotta sitä ei katsota valtiontueksi. Kriteeri täyttyy, jos korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai vaihtoehtoisesti jos korvaus on laskettu tarkastelemalla tehokkaan yrityksen kustannuksia. |
| --- | --- |

(96)

Neljännen Altmark-kriteerin mukaan korvauksen suuruus on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, jotta sitä ei katsota valtiontueksi. Kriteeri täyttyy, jos korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai vaihtoehtoisesti jos korvaus on laskettu tarkastelemalla tehokkaan yrityksen kustannuksia.

| (97) | Tässä asiassa tuensaajia ei ole valittu julkisella tarjouskilpailulla. Lisäksi ei ole näyttöä siitä, että korvauksen taso olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja näiden velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (virheellinen määritelmä – ks. johdanto-osan 86–95 kappale). Komissio katsoo tästä syystä, ettei voida osoittaa, että kyseinen julkinen rahoitus olisi määritetty tehokkaan yrityksen kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(97)

Tässä asiassa tuensaajia ei ole valittu julkisella tarjouskilpailulla. Lisäksi ei ole näyttöä siitä, että korvauksen taso olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja näiden velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (virheellinen määritelmä – ks. johdanto-osan 86–95 kappale). Komissio katsoo tästä syystä, ettei voida osoittaa, että kyseinen julkinen rahoitus olisi määritetty tehokkaan yrityksen kustannusten perusteella.

| (98) | Näin ollen tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole neljännen Altmark-kriteerin mukaisia. |
| --- | --- |

(98)

Näin ollen tarkasteltavat toimenpiteet eivät ole neljännen Altmark-kriteerin mukaisia.

7.1.4.3   Päätelmä valikoivan taloudellisen edun olemassaolosta

Päätelmä valikoivan taloudellisen edun olemassaolosta

| (99) | Koska ensimmäinen ja neljäs Altmark-kriteeri eivät täyty, komissio katsoo, että unionin tuomioistuimen asiassa Altmark asettamat neljä kriteeriä eivät täyty tarkasteltavana olevassa asiassa kumulatiivisesti. Koska myöskään markkinataloustoimijaperiaatetta ei ole noudatettu, kuten edellä johdanto-osan 82 kappaleessa on todettu, tarkasteltavat toimenpiteet ovat tuottaneet lentoaseman pitäjille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(99)

Koska ensimmäinen ja neljäs Altmark-kriteeri eivät täyty, komissio katsoo, että unionin tuomioistuimen asiassa Altmark asettamat neljä kriteeriä eivät täyty tarkasteltavana olevassa asiassa kumulatiivisesti. Koska myöskään markkinataloustoimijaperiaatetta ei ole noudatettu, kuten edellä johdanto-osan 82 kappaleessa on todettu, tarkasteltavat toimenpiteet ovat tuottaneet lentoaseman pitäjille taloudellista etua.

| (100) | Lisäksi tämä taloudellinen etu on valikoiva, sillä se on suunnattu tietyille yrityksille, jotka kuuluvat tietylle talouden sektorille, toisin sanoen lentoasemille. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi tämä taloudellinen etu on valikoiva, sillä se on suunnattu tietyille yrityksille, jotka kuuluvat tietylle talouden sektorille, toisin sanoen lentoasemille.

7.1.5   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (101) | Lentoasemien välistä kilpailua voidaan arvioida lentoyhtiöiden käyttämien valintaperusteiden avulla vertaamalla sellaisia tekijöitä kuin lentoasemien tarjoamat lentoasemapalvelut ja niiden asiakkaat, alueen väestö tai taloudellinen toiminta, ruuhkat, maaliikenneyhteydet sekä lentoaseman infrastruktuurin ja palvelujen käytöstä perittävät maksut ja käyttöön sovellettavat yleiset kaupalliset ehdot (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 43 kohta). |
| --- | --- |

(101)

Lentoasemien välistä kilpailua voidaan arvioida lentoyhtiöiden käyttämien valintaperusteiden avulla vertaamalla sellaisia tekijöitä kuin lentoasemien tarjoamat lentoasemapalvelut ja niiden asiakkaat, alueen väestö tai taloudellinen toiminta, ruuhkat, maaliikenneyhteydet sekä lentoaseman infrastruktuurin ja palvelujen käytöstä perittävät maksut ja käyttöön sovellettavat yleiset kaupalliset ehdot (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 43 kohta).

| (102) | Lentoaseman pitäjät kilpailevat lentoaseman infrastruktuurin hallinnoinnista, mukaan lukien paikalliset ja alueelliset lentoasemat. Lentoaseman julkinen rahoitus voi sen vuoksi vääristää kilpailua lentoaseman infrastruktuurin hallintamarkkinoilla. Lisäksi lentoasemien julkinen rahoitus voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan lentoliikenteen markkinoilla unionissa. Lentoasemien julkinen rahoitus voi vaikuttaa myös kuljetusmuotojen väliseen kilpailuun (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 44 kohta). |
| --- | --- |

(102)

Lentoaseman pitäjät kilpailevat lentoaseman infrastruktuurin hallinnoinnista, mukaan lukien paikalliset ja alueelliset lentoasemat. Lentoaseman julkinen rahoitus voi sen vuoksi vääristää kilpailua lentoaseman infrastruktuurin hallintamarkkinoilla. Lisäksi lentoasemien julkinen rahoitus voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan lentoliikenteen markkinoilla unionissa. Lentoasemien julkinen rahoitus voi vaikuttaa myös kuljetusmuotojen väliseen kilpailuun (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 44 kohta).

| (103) | Sen vuoksi tarkasteltavat toimenpiteet vääristivät kilpailua tai vähintäänkin uhkasivat vääristää kilpailua ja vaikuttivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(103)

Sen vuoksi tarkasteltavat toimenpiteet vääristivät kilpailua tai vähintäänkin uhkasivat vääristää kilpailua ja vaikuttivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.6   
  Päätelmä tuen olemassaolosta

Päätelmä tuen olemassaolosta

| (104) | Edellä esitetyn huomioon ottaen komissio päättelee, että tarkasteltavat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea kyseisille lentoasemille. |
| --- | --- |

(104)

Edellä esitetyn huomioon ottaen komissio päättelee, että tarkasteltavat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea kyseisille lentoasemille.

7.2   TUEN TYYPPI: VOIMASSA OLEVA VAI UUSI TUKI?

TUEN TYYPPI: VOIMASSA OLEVA VAI UUSI TUKI?

| (105) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.2.2 kohdassa ”Tuen tyyppi: voimassa oleva vai uusi tuki” (johdanto-osan 93–95 kappale) tehty arviointi siitä, pitäisikö tuki katsoa voimassa olevaksi vai uudeksi tueksi Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista tehdyn asiakirjan liitteen V määräysten nojalla, pysyy voimassa. Näin ollen toimenpiteitä ei katsota voimassa olevaksi tueksi. |
| --- | --- |

(105)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.2.2 kohdassa ”Tuen tyyppi: voimassa oleva vai uusi tuki” (johdanto-osan 93–95 kappale) tehty arviointi siitä, pitäisikö tuki katsoa voimassa olevaksi vai uudeksi tueksi Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista tehdyn asiakirjan liitteen V määräysten nojalla, pysyy voimassa. Näin ollen toimenpiteitä ei katsota voimassa olevaksi tueksi.

7.3   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (106) | Tarkasteltavat toimenpiteet pantiin täytäntöön ennen komission muodollista hyväksyntää. Siitä syystä ne ovat sääntöjenvastaista tukea, elleivät ne täytä jonkin sellaisen unionin säädöksen edellytyksiä, jolla mahdollistetaan ryhmäpoikkeus SEUT-sopimuksen 108 artiklassa säädetystä ilmoitusvelvollisuudesta joillekin tukityypeille. Tässä asiassa ainoa säädös, joka olisi voinut mahdollistaa tällaisen poikkeuksen, on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös. |
| --- | --- |

(106)

Tarkasteltavat toimenpiteet pantiin täytäntöön ennen komission muodollista hyväksyntää. Siitä syystä ne ovat sääntöjenvastaista tukea, elleivät ne täytä jonkin sellaisen unionin säädöksen edellytyksiä, jolla mahdollistetaan ryhmäpoikkeus SEUT-sopimuksen 108 artiklassa säädetystä ilmoitusvelvollisuudesta joillekin tukityypeille. Tässä asiassa ainoa säädös, joka olisi voinut mahdollistaa tällaisen poikkeuksen, on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös.

| (107) | Tutkinnan aikana Romania on väittänyt, että kyseisille 13 lentoasemalle myönnetty tuki täyttää näiden toimenpiteiden myöntämishetkellä voimassa olleen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen edellytykset. |
| --- | --- |

(107)

Tutkinnan aikana Romania on väittänyt, että kyseisille 13 lentoasemalle myönnetty tuki täyttää näiden toimenpiteiden myöntämishetkellä voimassa olleen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen edellytykset.

| (108) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä sovellettiin lentoasemiin,






  a) | joiden vuotuinen liikennemäärä on korkeintaan 1 000 000 matkustajaa; |
| --- | --- | --- |

(108)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä sovellettiin lentoasemiin,

a)

joiden vuotuinen liikennemäärä on korkeintaan 1 000 000 matkustajaa;

| b) | joiden keskimääräinen vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantoa edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja joiden kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa (30). |
| --- | --- |

b)

joiden keskimääräinen vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantoa edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja joiden kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa (30).

30

| (109) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä sovellettiin ainoastaan julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävään tukeen, jota myönnetään todellisiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettavaan korvaukseen voitaisiin soveltaa tätä poikkeusta, korvauksen on täytettävä myös päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyt yksityiskohtaiset edellytykset (31). |
| --- | --- |

(109)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä sovellettiin ainoastaan julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävään tukeen, jota myönnetään todellisiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettavaan korvaukseen voitaisiin soveltaa tätä poikkeusta, korvauksen on täytettävä myös päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyt yksityiskohtaiset edellytykset (31).

31

| (110) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että vastuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta annetaan yritykselle yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla, jossa ilmoitetaan muun muassa julkisen palvelun velvoitteiden luonne ja kesto, korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädetään, että korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kohtuullinen tuotto. Kyseisen päätöksen 6 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, ettei yrityksille makseta 5 artiklan mukaisesti määritetyn määrän ylittäviä korvauksia. |
| --- | --- |

(110)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että vastuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta annetaan yritykselle yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla, jossa ilmoitetaan muun muassa julkisen palvelun velvoitteiden luonne ja kesto, korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädetään, että korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kohtuullinen tuotto. Kyseisen päätöksen 6 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, ettei yrityksille makseta 5 artiklan mukaisesti määritetyn määrän ylittäviä korvauksia.

| (111) | Kuten 7.1.4.1 kohdassa on todettu, Romania ei ole pystynyt osoittamaan, että lentoaseman pitäjille olisi annettu toimeksi selvästi määritellyt julkisen palvelun velvoitteet väitetyillä toimeksiantoasiakirjoilla, joita Romania käytti perusteena, toisin sanoen hallituksen päätöksillä 398/1997 ja 523/1998. Tästä syystä 4 artiklan vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

(111)

Kuten 7.1.4.1 kohdassa on todettu, Romania ei ole pystynyt osoittamaan, että lentoaseman pitäjille olisi annettu toimeksi selvästi määritellyt julkisen palvelun velvoitteet väitetyillä toimeksiantoasiakirjoilla, joita Romania käytti perusteena, toisin sanoen hallituksen päätöksillä 398/1997 ja 523/1998. Tästä syystä 4 artiklan vaatimukset eivät täyty.

| (112) | Näin ollen kyseisille yhdelletoista lentoaseman pitäjälle myönnettyä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(112)

Näin ollen kyseisille yhdelletoista lentoaseman pitäjälle myönnettyä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen perusteella.

| (113) | Komission päätöksen 2012/21/EU (jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös’ (32)), 10 artiklan mukaan kaikki ennen kyseisen päätöksen voimaantuloa käyttöön otettu tuki, joka ei ollut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaa ja jota ei ollut vapautettu ilmoitusvaatimuksesta, voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapauttaa ennakkoilmoitusvaatimuksesta, jos tuki täyttää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevassa vuoden 2011 päätöksessä asetetut edellytykset. Edellä 7.1.4.1 kohdassa esitettyjä syitä vastaavista syistä tuki ei täytä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa asetettuja vaatimuksia, jotka vastaavat suurelta osin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4, 5 ja 6 artiklaa. Tästä syystä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(113)

Komission päätöksen 2012/21/EU (jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös’ (32)), 10 artiklan mukaan kaikki ennen kyseisen päätöksen voimaantuloa käyttöön otettu tuki, joka ei ollut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaa ja jota ei ollut vapautettu ilmoitusvaatimuksesta, voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapauttaa ennakkoilmoitusvaatimuksesta, jos tuki täyttää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevassa vuoden 2011 päätöksessä asetetut edellytykset. Edellä 7.1.4.1 kohdassa esitettyjä syitä vastaavista syistä tuki ei täytä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen 4, 5 ja 6 artiklassa asetettuja vaatimuksia, jotka vastaavat suurelta osin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4, 5 ja 6 artiklaa. Tästä syystä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella.

32

| (114) | Näin ollen tarkasteltavana olevat toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(114)

Näin ollen tarkasteltavana olevat toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista valtiontukea.

7.4   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (115) | Edellä esitetyistä syistä tukea ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella. Näin ollen komissio arvioi tarkasteltavien toimenpiteiden soveltuvuuden yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevissa vuoden 2011 puitteissa ja vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa asetettujen edellytysten perusteella, sillä nämä ovat ilmeisesti ainoat oikeusperustat, joiden nojalla tarkasteltavat toimenpiteet olisi kenties mahdollista todeta sisämarkkinoille soveltuviksi. |
| --- | --- |

(115)

Edellä esitetyistä syistä tukea ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella. Näin ollen komissio arvioi tarkasteltavien toimenpiteiden soveltuvuuden yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevissa vuoden 2011 puitteissa ja vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa asetettujen edellytysten perusteella, sillä nämä ovat ilmeisesti ainoat oikeusperustat, joiden nojalla tarkasteltavat toimenpiteet olisi kenties mahdollista todeta sisämarkkinoille soveltuviksi.

7.4.1   
  Soveltuvuus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla

Soveltuvuus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla

| (116) | SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätään, että ”[y]rityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa.” |
| --- | --- |

(116)

SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätään, että ”[y]rityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa.”

| (117) | Artiklassa sallitaan poikkeus SEUT-sopimuksen 107 artiklassa määrätystä valtiontukea koskevasta kiellosta sillä edellytyksellä, että tuki on välttämätöntä ja oikeasuhteista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisen takaamiseksi hyväksyttävissä olevin taloudellisin edellytyksin. SEUT-sopimuksen 106 artiklan 3 kohdan mukaan on komission tehtävä huolehtia tämän artiklan soveltamisesta, muun muassa määrittelemällä, millä edellytyksillä välttämättömyyden ja suhteellisuuden kriteerit sen mukaan täyttyvät. |
| --- | --- |

(117)

Artiklassa sallitaan poikkeus SEUT-sopimuksen 107 artiklassa määrätystä valtiontukea koskevasta kiellosta sillä edellytyksellä, että tuki on välttämätöntä ja oikeasuhteista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisen takaamiseksi hyväksyttävissä olevin taloudellisin edellytyksin. SEUT-sopimuksen 106 artiklan 3 kohdan mukaan on komission tehtävä huolehtia tämän artiklan soveltamisesta, muun muassa määrittelemällä, millä edellytyksillä välttämättömyyden ja suhteellisuuden kriteerit sen mukaan täyttyvät.

| (118) | Ennen tammikuun 31 päivää 2012 julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet, jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2005 puitteet’ (33), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös muodostivat käytännön, jonka mukaisesti komissio soveltaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa vahvistettua poikkeusta. |
| --- | --- |

(118)

Ennen tammikuun 31 päivää 2012 julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet, jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2005 puitteet’ (33), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehty päätös muodostivat käytännön, jonka mukaisesti komissio soveltaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa vahvistettua poikkeusta.

33

| (119) | Tammikuun 31 päivänä 2012 tuli voimaan uusi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva paketti, johon sisältyivät julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (2011), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet’ (34), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös. |
| --- | --- |

(119)

Tammikuun 31 päivänä 2012 tuli voimaan uusi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva paketti, johon sisältyivät julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (2011), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet’ (34), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös.

34

| (120) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 69 kohdan mukaan ”[k]omissio soveltaa tässä tiedonannossa vahvistettuja periaatteita sääntöjenvastaiseen tukeen, josta se tekee päätöksen 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen, vaikka tuki olisi myönnetty jo ennen kyseistä päivämäärää.” |
| --- | --- |

(120)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 69 kohdan mukaan ”[k]omissio soveltaa tässä tiedonannossa vahvistettuja periaatteita sääntöjenvastaiseen tukeen, josta se tekee päätöksen 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen, vaikka tuki olisi myönnetty jo ennen kyseistä päivämäärää.”

| (121) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 16 kohdassa asetetaan vaatimukset, joiden perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu voidaan katsoa pätevästi toimeksi annetuksi. Erityisesti puitteiden 16 kohdan a alakohdassa vaaditaan, että toimeksiantoasiakirjassa on kuvattava julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto. Näin ollen samoista syistä, jotka on esitetty jo 7.1.4.1 ja 7.3 kohdassa, tukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla. |
| --- | --- |

(121)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 16 kohdassa asetetaan vaatimukset, joiden perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu voidaan katsoa pätevästi toimeksi annetuksi. Erityisesti puitteiden 16 kohdan a alakohdassa vaaditaan, että toimeksiantoasiakirjassa on kuvattava julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto. Näin ollen samoista syistä, jotka on esitetty jo 7.1.4.1 ja 7.3 kohdassa, tukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla.

| (122) | Tästä syystä komissio katsoo, että tarkasteltavana olevaa tukitoimenpidettä ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(122)

Tästä syystä komissio katsoo, että tarkasteltavana olevaa tukitoimenpidettä ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella.

7.4.2   
  Soveltuvuus vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla

Soveltuvuus vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla

| (123) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja sovelletaan lentoasemille ennen huhtikuun 4 päivää 2014 myönnettyyn toimintatukeen (35). Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa on asetettu lentoasemille myönnettävälle toimintatuelle soveltuvuuskriteerit, joita sovelletaan sen mukaan, onko tuki myönnetty ennen suuntaviivojen voimaantulopäivää, joka on 4. huhtikuuta 2014, vai sen jälkeen (36). |
| --- | --- |

(123)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja sovelletaan lentoasemille ennen huhtikuun 4 päivää 2014 myönnettyyn toimintatukeen (35). Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa on asetettu lentoasemille myönnettävälle toimintatuelle soveltuvuuskriteerit, joita sovelletaan sen mukaan, onko tuki myönnetty ennen suuntaviivojen voimaantulopäivää, joka on 4. huhtikuuta 2014, vai sen jälkeen (36).

35

36

| (124) | Ennen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen voimaantuloa eli ennen huhtikuun 4 päivää 2014 myönnetty toimintatuki voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: Tämä edellytys täyttyy, jos tuki muun muassa lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (37). |
| --- | --- | --- |

(124)

Ennen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen voimaantuloa eli ennen huhtikuun 4 päivää 2014 myönnetty toimintatuki voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: Tämä edellytys täyttyy, jos tuki muun muassa lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (37).

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

37

| b) | Valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä: Jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukainen väline aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien kannalta, jotka tuella on tarkoitus ratkaista (38). |
| --- | --- |

b)

Valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä: Jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukainen väline aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien kannalta, jotka tuella on tarkoitus ratkaista (38).

Valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä

38

| c) | Tukitoimenpiteiden tarve: Tuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa sillä saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (39). |
| --- | --- |

c)

Tukitoimenpiteiden tarve: Tuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa sillä saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (39).

Tukitoimenpiteiden tarve

39

| d) | Toimenpiteen kannustava vaikutus: Toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan määrä vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollinen investointituki ja liikenteen määrä (40). |
| --- | --- |

d)

Toimenpiteen kannustava vaikutus: Toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan määrä vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollinen investointituki ja liikenteen määrä (40).

Toimenpiteen kannustava vaikutus

40

| e) | Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään): Jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, se on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (41). |
| --- | --- |

e)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään): Jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, se on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (41).

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään)

41

| f) | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (42)
  . |
| --- | --- |

f)

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (42)
  .

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

42

.

7.4.2.1   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (125) | Romanian alueellisille lentoasemille myönnettyjen toimintatukitoimenpiteiden tavoitteena oli tarjota lentoasemille riittävästi pääomaa, jotta nämä voisivat jatkaa toimintaansa kannattavasti. Romanian mukaan alueellisilla lentoasemilla on merkittävä rooli vaikutusalueiden liikenneyhteyksien edistämisessä ja tarkasteltavana olevalla rahoituksella parannetaan lentoasemien turvallisuutta ja tehokkuutta ja edistetään samalla laajempien alueellisten kehittämistavoitteiden saavuttamista. Lisäksi käytännöllisin tapa matkustaa näille alueille / näiltä alueilta on lentoliikenne, koska maitse matkustamiseen menee Romaniassa huomattavasti enemmän aikaa heikon maantie- ja raideinfrastruktuurin takia. |
| --- | --- |

(125)

Romanian alueellisille lentoasemille myönnettyjen toimintatukitoimenpiteiden tavoitteena oli tarjota lentoasemille riittävästi pääomaa, jotta nämä voisivat jatkaa toimintaansa kannattavasti. Romanian mukaan alueellisilla lentoasemilla on merkittävä rooli vaikutusalueiden liikenneyhteyksien edistämisessä ja tarkasteltavana olevalla rahoituksella parannetaan lentoasemien turvallisuutta ja tehokkuutta ja edistetään samalla laajempien alueellisten kehittämistavoitteiden saavuttamista. Lisäksi käytännöllisin tapa matkustaa näille alueille / näiltä alueilta on lentoliikenne, koska maitse matkustamiseen menee Romaniassa huomattavasti enemmän aikaa heikon maantie- ja raideinfrastruktuurin takia.

| (126) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että joidenkin tutkinnan kohteena olleiden lentoasemien välisen lyhyen etäisyyden vuoksi lentoasemainfrastruktuurin mahdollinen päällekkäisyys voi heikentää perusteita sille, että näiden lentoasemien rahoittaminen edistäisi selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. Tästä syystä komission on arvioinnissaan todettava, että näiden lentoasemien rahoittaminen ei johda lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyteen samalla vaikutusalueella. |
| --- | --- |

(126)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että joidenkin tutkinnan kohteena olleiden lentoasemien välisen lyhyen etäisyyden vuoksi lentoasemainfrastruktuurin mahdollinen päällekkäisyys voi heikentää perusteita sille, että näiden lentoasemien rahoittaminen edistäisi selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. Tästä syystä komission on arvioinnissaan todettava, että näiden lentoasemien rahoittaminen ei johda lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyteen samalla vaikutusalueella.

| (127) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa ’lentoaseman vaikutusalueella’ tarkoitetaan maantieteellisten markkinoiden rajaa, joka on yleensä noin 100 kilometrin etäisyydellä tai noin 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä. Tietyn lentoaseman vaikutusalueen määrittelyssä on huomioitava kunkin lentoaseman erityispiirteet. Vaikutusalueen koko ja muoto vaihtelevat lentoaseman erityispiirteiden mukaan, joita ovat muun muassa sen liiketoimintamalli, sijainti ja määräpaikat. |
| --- | --- |

(127)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa ’lentoaseman vaikutusalueella’ tarkoitetaan maantieteellisten markkinoiden rajaa, joka on yleensä noin 100 kilometrin etäisyydellä tai noin 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä. Tietyn lentoaseman vaikutusalueen määrittelyssä on huomioitava kunkin lentoaseman erityispiirteet. Vaikutusalueen koko ja muoto vaihtelevat lentoaseman erityispiirteiden mukaan, joita ovat muun muassa sen liiketoimintamalli, sijainti ja määräpaikat.

| (128) | Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, tässä arvioinnissa tarkastelluista lentoasemista ainoat, joiden vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 12 alakohdassa määritellyllä vaikutusalueella eli enintään 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä sijaitsee toinen lentoasema, ovat Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kaikkien muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että tuella edistettiin kansalaisten liikkuvuuden ja lentoasemien sijaintialueiden liikenneyhteyksien kannalta välttämättömän infrastruktuurin toiminnassa pitämistä ottaen erityisesti huomioon tie- ja raideinfrastruktuurin huono kunto. Kyseisten lentoasemien osalta tuella siis edistettiin unionin yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. Muiden lentoasemien osalta komissio esittää seuraavat huomiot. |
| --- | --- |

(128)

Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, tässä arvioinnissa tarkastelluista lentoasemista ainoat, joiden vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 12 alakohdassa määritellyllä vaikutusalueella eli enintään 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä sijaitsee toinen lentoasema, ovat Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kaikkien muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että tuella edistettiin kansalaisten liikkuvuuden ja lentoasemien sijaintialueiden liikenneyhteyksien kannalta välttämättömän infrastruktuurin toiminnassa pitämistä ottaen erityisesti huomioon tie- ja raideinfrastruktuurin huono kunto. Kyseisten lentoasemien osalta tuella siis edistettiin unionin yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista. Muiden lentoasemien osalta komissio esittää seuraavat huomiot.

Aradin lentoasema

Aradin lentoasema

| (129) | Aradin lentoasema sijaitsee vain 50 kilometrin eli 40 minuutin automatkan päässä Timișoarasta. |
| --- | --- |

(129)

Aradin lentoasema sijaitsee vain 50 kilometrin eli 40 minuutin automatkan päässä Timișoarasta.

| (130) | Timișoaran ja Aradin lentoasemilla oli erilaiset liiketoimintamallit vuosina 2007–2009. Timișoara oli vakiintunut lentoasema, jonka noudattama liiketoimintamalli poikkesi merkittävästi Aradin lentoaseman liiketoimintamallista. Timișoaran lentoasemalla liikennöitiin pääasiassa alueellisten ja kansainvälisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien reittilentoja Timișoarasta useisiin Romanian ja Euroopan kaupunkeihin (43), kun taas Aradin liiketoimintamalli perustui halpaliikenteeseen, kuten johdanto-osan 28 ja 31 kappaleessa mainitaan. Nämä kaksi lentoasemaa jatkoivat toimintaansa noudattaen eri liiketoimintamalleja vuodesta 2009 eteenpäin siten, että halpaliikenne romahti ja lopulta loppui kokonaan Aradin lentoasemalla (lentoasemalla oli vain 8 632 matkustajaa vuonna 2015, ja julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan siellä ei ollut lainkaan kaupallista matkustajaliikennettä vuonna 2016) mutta lisääntyi Timișoaran lentoasemalla. Se, että Timișoaran ja Aradin lentoasemien liiketoimintamallit poikkesivat toisistaan tarkasteluajanjaksolla ja sen jälkeen, viittaa siihen, että lentoasemien keskinäinen korvattavuus oli puutteellinen. |
| --- | --- |

(130)

Timișoaran ja Aradin lentoasemilla oli erilaiset liiketoimintamallit vuosina 2007–2009. Timișoara oli vakiintunut lentoasema, jonka noudattama liiketoimintamalli poikkesi merkittävästi Aradin lentoaseman liiketoimintamallista. Timișoaran lentoasemalla liikennöitiin pääasiassa alueellisten ja kansainvälisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien reittilentoja Timișoarasta useisiin Romanian ja Euroopan kaupunkeihin (43), kun taas Aradin liiketoimintamalli perustui halpaliikenteeseen, kuten johdanto-osan 28 ja 31 kappaleessa mainitaan. Nämä kaksi lentoasemaa jatkoivat toimintaansa noudattaen eri liiketoimintamalleja vuodesta 2009 eteenpäin siten, että halpaliikenne romahti ja lopulta loppui kokonaan Aradin lentoasemalla (lentoasemalla oli vain 8 632 matkustajaa vuonna 2015, ja julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan siellä ei ollut lainkaan kaupallista matkustajaliikennettä vuonna 2016) mutta lisääntyi Timișoaran lentoasemalla. Se, että Timișoaran ja Aradin lentoasemien liiketoimintamallit poikkesivat toisistaan tarkasteluajanjaksolla ja sen jälkeen, viittaa siihen, että lentoasemien keskinäinen korvattavuus oli puutteellinen.

43

| (131) | Ilmailusuuntaviivojen 85 kohdan mukaan kannattamattomien lentoasemien päällekkäisyys tai käyttämättömän lisäkapasiteetin luominen ei edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että Timișoaran lentoasema oli kannattava tarkasteluajanjaksolla. Sen lisäksi Timișoaran lentoasema investoi vuosina 2007–2010 useisiin terminaaleihin lisätäkseen kapasiteettiaan ja vastatakseen lisääntyneen lentoliikenteen tarpeisiin (esimerkiksi kansainvälisten lentojen terminaalin laajentaminen ja uudistaminen vuonna 2007 ja kotimaanlentojen terminaalin laajentaminen vuosina 2008–2010). Näin ollen Timișoaran lentoaseman, joka oli jo huomattavasti suurempi, oli pakko investoida voidakseen kasvaa, joten on epätodennäköistä, että Timișoara olisi voinut ottaa hoitaakseen Aradin liikenteen ilman lisäinvestointeja, jos Arad ei olisi saanut tukea. Tämä antaa lisäviitteitä siitä, että näiden kahden lentoaseman keskinäinen korvattavuus on puutteellinen. |
| --- | --- |

(131)

Ilmailusuuntaviivojen 85 kohdan mukaan kannattamattomien lentoasemien päällekkäisyys tai käyttämättömän lisäkapasiteetin luominen ei edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että Timișoaran lentoasema oli kannattava tarkasteluajanjaksolla. Sen lisäksi Timișoaran lentoasema investoi vuosina 2007–2010 useisiin terminaaleihin lisätäkseen kapasiteettiaan ja vastatakseen lisääntyneen lentoliikenteen tarpeisiin (esimerkiksi kansainvälisten lentojen terminaalin laajentaminen ja uudistaminen vuonna 2007 ja kotimaanlentojen terminaalin laajentaminen vuosina 2008–2010). Näin ollen Timișoaran lentoaseman, joka oli jo huomattavasti suurempi, oli pakko investoida voidakseen kasvaa, joten on epätodennäköistä, että Timișoara olisi voinut ottaa hoitaakseen Aradin liikenteen ilman lisäinvestointeja, jos Arad ei olisi saanut tukea. Tämä antaa lisäviitteitä siitä, että näiden kahden lentoaseman keskinäinen korvattavuus on puutteellinen.

| (132) | Edellä johdanto-osan 130 ja 131 kappaleessa esitettyjen argumenttien valossa komissio katsoo, että vaikka Aradin lentoasema sijaitsee samalla vaikutusalueella kuin Timișoaran lentoasema, näiden lentoasemien välillä ei ole päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

(132)

Edellä johdanto-osan 130 ja 131 kappaleessa esitettyjen argumenttien valossa komissio katsoo, että vaikka Aradin lentoasema sijaitsee samalla vaikutusalueella kuin Timișoaran lentoasema, näiden lentoasemien välillä ei ole päällekkäisyyttä.

| (133) | Edellä esitetyn perusteella komissio voi todeta, että Aradin lentoasemalle myönnetty tuki edisti kansalaisten liikkuvuutta ja lentoaseman sijaintialueen liikenneyhteyksiä, minkä vuoksi se palveli hyvin määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(133)

Edellä esitetyn perusteella komissio voi todeta, että Aradin lentoasemalle myönnetty tuki edisti kansalaisten liikkuvuutta ja lentoaseman sijaintialueen liikenneyhteyksiä, minkä vuoksi se palveli hyvin määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta.

Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat

Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat

| (134) | Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat sijaitsevat 76 kilometrin etäisyydellä toisistaan ja molemmilla liikennöitiin pääasiassa Romanian kansallisen lentoyhtiön, TAROMin, reittilentoja Bukarestiin. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan TAROM liikennöi Baia Maren lentoasemalla vuosina 2007–2009 useita viikoittaisia lentoja Bukarestiin, Austrian Airlines liikennöi lentoja yhteen kohteeseen (Wieniin) huhtikuusta 2008 helmikuuhun 2009 ja Blueair liikennöi kolmeen eurooppalaiseen kohteeseen vain parin kuukauden ajan (lokakuusta joulukuuhun 2009). TAROM liikennöi myös useita viikoittaisia lentoja Satu Maren lentoasemalta Bukarestiin. Alueen tieinfrastruktuurin huonon kunnon vuoksi näiden lentoasemien välinen matkustusaika maanteitse on 1 tunti ja 10 minuuttia; tämä ylittää 60 minuutin matkustusaikakriteerin, jota vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa käytetään lentoaseman vaikutusalueen rajaamiseen. |
| --- | --- |

(134)

Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat sijaitsevat 76 kilometrin etäisyydellä toisistaan ja molemmilla liikennöitiin pääasiassa Romanian kansallisen lentoyhtiön, TAROMin, reittilentoja Bukarestiin. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan TAROM liikennöi Baia Maren lentoasemalla vuosina 2007–2009 useita viikoittaisia lentoja Bukarestiin, Austrian Airlines liikennöi lentoja yhteen kohteeseen (Wieniin) huhtikuusta 2008 helmikuuhun 2009 ja Blueair liikennöi kolmeen eurooppalaiseen kohteeseen vain parin kuukauden ajan (lokakuusta joulukuuhun 2009). TAROM liikennöi myös useita viikoittaisia lentoja Satu Maren lentoasemalta Bukarestiin. Alueen tieinfrastruktuurin huonon kunnon vuoksi näiden lentoasemien välinen matkustusaika maanteitse on 1 tunti ja 10 minuuttia; tämä ylittää 60 minuutin matkustusaikakriteerin, jota vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa käytetään lentoaseman vaikutusalueen rajaamiseen.

| (135) | Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa on todettu, nämä lentoasemat poikkeavat erilaisen infrastruktuurinsa vuoksi toisistaan siinä, minkä kokoiset ilma-alukset voivat liikennöidä niillä säännöllisesti. |
| --- | --- |

(135)

Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa on todettu, nämä lentoasemat poikkeavat erilaisen infrastruktuurinsa vuoksi toisistaan siinä, minkä kokoiset ilma-alukset voivat liikennöidä niillä säännöllisesti.

| (136) | Edellä johdanto-osan 134 ja 135 kappaleessa esitettyjen argumenttien valossa voidaan näin ollen todeta, että vaikka nämä kaksi lentoasemaa sijaitsevat alle 100 kilometrin etäisyydellä toisistaan, minkä perusteella ne kuuluisivat vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määritelmän mukaan samaan vaikutusalueeseen, komissio katsoo, ettei niiden välillä ole päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

(136)

Edellä johdanto-osan 134 ja 135 kappaleessa esitettyjen argumenttien valossa voidaan näin ollen todeta, että vaikka nämä kaksi lentoasemaa sijaitsevat alle 100 kilometrin etäisyydellä toisistaan, minkä perusteella ne kuuluisivat vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määritelmän mukaan samaan vaikutusalueeseen, komissio katsoo, ettei niiden välillä ole päällekkäisyyttä.

| (137) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että näiden kahden lentoaseman saamat tuet edistivät hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueilla, joilla nämä lentoasemat sijaitsevat. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että näiden kahden lentoaseman saamat tuet edistivät hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueilla, joilla nämä lentoasemat sijaitsevat.

Constanțan lentoasema

Constanțan lentoasema

| (138) | Constanțan lentoasema sijaitsee 45 kilometrin ja 30 minuutin matkan päässä Tuzlan lentoasemasta. Constanțan lentoasema tarjosi vuosina 2007–2009 reittilentoja useisiin eurooppalaisiin kohteisiin, minkä vuoksi sillä oli erilainen liiketoimintamalli kuin Tuzlalla, joka ei tarjonnut lainkaan lentoasemapalveluita kaupalliselle ilmailulle, vaan keskittyi erikoislentoihin (esimerkiksi maanviljelyn ja mainonnan tarpeisiin sekä harrastus-, koulutus- ja hätälentoihin). Tästä syystä Tuzlan lentoasemaa ei voida katsoa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 6 alakohdassa tarkoitetuksi ’lentoasemaksi’ eikä sen ja Constanțan lentoaseman välillä ole näin ollen päällekkäisyyttä, vaikka ne sijaitsevat samalla vaikutusalueella. |
| --- | --- |

(138)

Constanțan lentoasema sijaitsee 45 kilometrin ja 30 minuutin matkan päässä Tuzlan lentoasemasta. Constanțan lentoasema tarjosi vuosina 2007–2009 reittilentoja useisiin eurooppalaisiin kohteisiin, minkä vuoksi sillä oli erilainen liiketoimintamalli kuin Tuzlalla, joka ei tarjonnut lainkaan lentoasemapalveluita kaupalliselle ilmailulle, vaan keskittyi erikoislentoihin (esimerkiksi maanviljelyn ja mainonnan tarpeisiin sekä harrastus-, koulutus- ja hätälentoihin). Tästä syystä Tuzlan lentoasemaa ei voida katsoa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 6 alakohdassa tarkoitetuksi ’lentoasemaksi’ eikä sen ja Constanțan lentoaseman välillä ole näin ollen päällekkäisyyttä, vaikka ne sijaitsevat samalla vaikutusalueella.

| (139) | Tämän perusteella komissio toteaa, että Constanțan lentoaseman saama tuki edisti hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueella, jolla lentoasema sijaitsee. |
| --- | --- |

(139)

Tämän perusteella komissio toteaa, että Constanțan lentoaseman saama tuki edisti hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueella, jolla lentoasema sijaitsee.

Oradean lentoasema

Oradean lentoasema

| (140) | Oradea sijaitsee 80 kilometrin päässä Debrecenistä (Unkarissa), mutta niiden välinen matka-aika on vähintään puolitoista tuntia (Schengen-alueen ulkorajan ylittämisen vuoksi). |
| --- | --- |

(140)

Oradea sijaitsee 80 kilometrin päässä Debrecenistä (Unkarissa), mutta niiden välinen matka-aika on vähintään puolitoista tuntia (Schengen-alueen ulkorajan ylittämisen vuoksi).

| (141) | Sen lisäksi näillä lentoasemilla oli vuosina 2007–2009 erilaiset liiketoimintamallit, sillä Oradealla liikennöitiin alueellisten ja kansallisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien kotimaisia lentoja, kun taas Debrecenin lentoasema panosti tuolloin tilauslentoihin (halpaliikenne on lisääntynyt vasta viime vuosina). Tämä viittaa siihen, että näiden lentoasemien keskinäinen korvattavuus oli tarkastelu ajanjaksolla puutteellinen. Vaikka nämä kaksi lentoasemaa sijaitsevat alle 100 kilometrin etäisyydellä toisistaan, minkä perusteella ne kuuluisivat vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määritelmän mukaan samaan vaikutusalueeseen, komissio toteaa, ettei niiden välillä ole päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

(141)

Sen lisäksi näillä lentoasemilla oli vuosina 2007–2009 erilaiset liiketoimintamallit, sillä Oradealla liikennöitiin alueellisten ja kansallisten täyden palvelun lentoliikenteen harjoittajien kotimaisia lentoja, kun taas Debrecenin lentoasema panosti tuolloin tilauslentoihin (halpaliikenne on lisääntynyt vasta viime vuosina). Tämä viittaa siihen, että näiden lentoasemien keskinäinen korvattavuus oli tarkastelu ajanjaksolla puutteellinen. Vaikka nämä kaksi lentoasemaa sijaitsevat alle 100 kilometrin etäisyydellä toisistaan, minkä perusteella ne kuuluisivat vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määritelmän mukaan samaan vaikutusalueeseen, komissio toteaa, ettei niiden välillä ole päällekkäisyyttä.

| (142) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Oradean lentoaseman saama tuki edisti hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueella, jolla lentoasema sijaitsee. |
| --- | --- |

(142)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Oradean lentoaseman saama tuki edisti hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla liikenneyhteyksiä alueella, jolla lentoasema sijaitsee.

7.4.2.2   Tukitoimenpiteiden tarve, valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä, toimenpiteen kannustava vaikutus, tukimäärän oikeasuhteisuus

Tukitoimenpiteiden tarve, valtiontuen tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä, toimenpiteen kannustava vaikutus, tukimäärän oikeasuhteisuus

| (143) | Tuen tarpeellisuuden osalta vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 kohdassa edellytetään, että toimintatuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 120 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukaista aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joihin tuella on tarkoitus puuttua. Tämä toteutuu, jos ilman tarkasteltavana olevaa tukea kyseiset Romanian lentoasemat olisivat todennäköisesti joutuneet poistumaan markkinoilta, minkä seurauksena Romanian alueet olisivat jääneet ilman liikenneinfrastruktuuria, jolla on merkittävä vaikutus niiden liikenneyhteyksiin ja kehitykseen, tai olisivat joutuneet vähentämään toimintaansa huomattavasti. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienillä lentoasemilla voi olla vaikeuksia toimintansa rahoituksessa ilman julkisia varoja. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 118 kohdan mukaan lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajamäärä on enintään 200 000 matkustajaa, eivät ehkä pysty kattamaan suurta osaa toimintakustannuksistaan. Tältä osin komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevien 11 lentoaseman matkustajamäärät olivat vuosina 2007–2009 alle 200 000 matkustajaa. |
| --- | --- |

(143)

Tuen tarpeellisuuden osalta vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 kohdassa edellytetään, että toimintatuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 120 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukaista aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joihin tuella on tarkoitus puuttua. Tämä toteutuu, jos ilman tarkasteltavana olevaa tukea kyseiset Romanian lentoasemat olisivat todennäköisesti joutuneet poistumaan markkinoilta, minkä seurauksena Romanian alueet olisivat jääneet ilman liikenneinfrastruktuuria, jolla on merkittävä vaikutus niiden liikenneyhteyksiin ja kehitykseen, tai olisivat joutuneet vähentämään toimintaansa huomattavasti. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienillä lentoasemilla voi olla vaikeuksia toimintansa rahoituksessa ilman julkisia varoja. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 118 kohdan mukaan lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajamäärä on enintään 200 000 matkustajaa, eivät ehkä pysty kattamaan suurta osaa toimintakustannuksistaan. Tältä osin komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevien 11 lentoaseman matkustajamäärät olivat vuosina 2007–2009 alle 200 000 matkustajaa.

| (144) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 kohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan määrä vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollinen investointituki ja liikenteen määrä. Tarkasteltavassa asiassa tuensaajien toiminta olisi ilman tukea vähentynyt huomattavasti tai jopa loppunut kokonaan kattamattomien tappioiden vuoksi. Jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 kohdan mukaan rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi. Tarkasteltavat toimenpiteet oli rajattu siihen, mikä oli välttämätöntä tappioiden kattamiseksi ja lentoasemien kannattavan toiminnan jatkumisen mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

(144)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 kohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan määrä vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollinen investointituki ja liikenteen määrä. Tarkasteltavassa asiassa tuensaajien toiminta olisi ilman tukea vähentynyt huomattavasti tai jopa loppunut kokonaan kattamattomien tappioiden vuoksi. Jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 kohdan mukaan rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi. Tarkasteltavat toimenpiteet oli rajattu siihen, mikä oli välttämätöntä tappioiden kattamiseksi ja lentoasemien kannattavan toiminnan jatkumisen mahdollistamiseksi.

| (145) | Näin ollen komissio toteaa, että kaikki toimintatuki oli välttämätöntä ja rajoittui välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(145)

Näin ollen komissio toteaa, että kaikki toimintatuki oli välttämätöntä ja rajoittui välttämättömään vähimmäismäärään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

7.4.2.3   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (146) | Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, tämän arvioinnin kohteena olleista lentoasemista ainoat, joista alle 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä sijaitsee toinen lentoasema, ovat Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kuten johdanto-osan 128 kappaleessa on kerrottu, kaikkien muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että tuella edistettiin kansalaisten liikkuvuuden ja lentoasemien sijaintialueiden liikenneyhteyksien kannalta välttämättömän infrastruktuurin toiminnassa pitämistä ottaen erityisesti huomioon tie- ja raideinfrastruktuurin huono kunto. Kyseisten lentoasemien osalta tuella siis edistettiin unionin yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, eikä siitä aiheutunut kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Muiden lentoasemien osalta komissio esittää seuraavat huomiot. |
| --- | --- |

(146)

Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, tämän arvioinnin kohteena olleista lentoasemista ainoat, joista alle 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin auto-, linja-auto-, juna- tai suurnopeusjunamatkan päässä sijaitsee toinen lentoasema, ovat Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kuten johdanto-osan 128 kappaleessa on kerrottu, kaikkien muiden lentoasemien osalta komissio katsoo, että tuella edistettiin kansalaisten liikkuvuuden ja lentoasemien sijaintialueiden liikenneyhteyksien kannalta välttämättömän infrastruktuurin toiminnassa pitämistä ottaen erityisesti huomioon tie- ja raideinfrastruktuurin huono kunto. Kyseisten lentoasemien osalta tuella siis edistettiin unionin yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista, eikä siitä aiheutunut kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Muiden lentoasemien osalta komissio esittää seuraavat huomiot.

Aradin lentoasema

Aradin lentoasema

| (147) | Komissio huomauttaa, että tarkasteluajanjaksolla Aradin lentoasemalla oli hyvin vähän liikennettä sekä absoluuttisesti mitattuna että verrattuna Timișoaran lentoasemaan, joka sijaitsee 50 kilometrin ja 40 minuutin matkan päässä. Aradin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä oli tarkasteluajanjaksolla 67 183–128 835 matkustajaa, kun taas Timișoaran lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä oli 859 329–991 758 matkustajaa. Aradin lentoaseman liikennemäärä oli vuonna 2007 vain 7,8 prosenttia Timișoaran lentoaseman liikennemäärästä; vuonna 2008 se oli 14,5 prosenttia ja vuonna 2009 se oli 8,8 prosenttia. Aradin lentoaseman saaman tuen kilpailuvaikutus Timișoaran lentoasemaan on ollut näiden kahden lentoaseman liikennemäärien perusteella hyvin pieni (44). Yleisesti ottaen tuen vaikutukset kilpailuun ovat olleet väistämättä vaatimattomia lentoaseman vähäisen liikennemäärän vuoksi. Myöskään näiden kahden lentoaseman liikennemäärien muutokset eivät näytä korreloivan keskenään. Aradin lentoaseman liikenne, joka oli 67 183 matkustajaa vuonna 2007, lisääntyi 128 835 matkustajaan vuonna 2008 ja väheni noin 88 147 matkustajaan vuonna 2009; samaan aikaan Timișoaran lentoaseman liikennemäärä kasvoi tasaisesti (859 329 matkustajaa vuonna 2007, 886 083 matkustajaa vuonna 2008 ja 991 758 matkustajaa vuonna 2009) (45). Korrelaation puuttuminen viittaa siihen, että nämä kaksi lentoasemaa palvelivat eri tarpeita ja markkinasegmenttejä ja että niiden välillä ei ollut päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

(147)

Komissio huomauttaa, että tarkasteluajanjaksolla Aradin lentoasemalla oli hyvin vähän liikennettä sekä absoluuttisesti mitattuna että verrattuna Timișoaran lentoasemaan, joka sijaitsee 50 kilometrin ja 40 minuutin matkan päässä. Aradin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä oli tarkasteluajanjaksolla 67 183–128 835 matkustajaa, kun taas Timișoaran lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä oli 859 329–991 758 matkustajaa. Aradin lentoaseman liikennemäärä oli vuonna 2007 vain 7,8 prosenttia Timișoaran lentoaseman liikennemäärästä; vuonna 2008 se oli 14,5 prosenttia ja vuonna 2009 se oli 8,8 prosenttia. Aradin lentoaseman saaman tuen kilpailuvaikutus Timișoaran lentoasemaan on ollut näiden kahden lentoaseman liikennemäärien perusteella hyvin pieni (44). Yleisesti ottaen tuen vaikutukset kilpailuun ovat olleet väistämättä vaatimattomia lentoaseman vähäisen liikennemäärän vuoksi. Myöskään näiden kahden lentoaseman liikennemäärien muutokset eivät näytä korreloivan keskenään. Aradin lentoaseman liikenne, joka oli 67 183 matkustajaa vuonna 2007, lisääntyi 128 835 matkustajaan vuonna 2008 ja väheni noin 88 147 matkustajaan vuonna 2009; samaan aikaan Timișoaran lentoaseman liikennemäärä kasvoi tasaisesti (859 329 matkustajaa vuonna 2007, 886 083 matkustajaa vuonna 2008 ja 991 758 matkustajaa vuonna 2009) (45). Korrelaation puuttuminen viittaa siihen, että nämä kaksi lentoasemaa palvelivat eri tarpeita ja markkinasegmenttejä ja että niiden välillä ei ollut päällekkäisyyttä.

44

45

| (148) | Kun otetaan lisäksi huomioon, että Timișoaran lentoasema oli kannattava vuosina 2007–2009 ja teki investointeja lisätäkseen kapasiteettiaan, on epätodennäköistä, että Aradin lentoaseman saamalla tuella olisi ollut olennainen vaikutus Timișoaran lentoaseman toimintoihin. |
| --- | --- |

(148)

Kun otetaan lisäksi huomioon, että Timișoaran lentoasema oli kannattava vuosina 2007–2009 ja teki investointeja lisätäkseen kapasiteettiaan, on epätodennäköistä, että Aradin lentoaseman saamalla tuella olisi ollut olennainen vaikutus Timișoaran lentoaseman toimintoihin.

| (149) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuen aiheuttamat kilpailun vääristymät olivat vähäisiä ja jäivät pienemmiksi kuin tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin. |
| --- | --- |

(149)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuen aiheuttamat kilpailun vääristymät olivat vähäisiä ja jäivät pienemmiksi kuin tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin.

Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat

Baia Maren ja Satu Maren lentoasemat

| (150) | Koska liikennemäärät olivat Baia Maren ja Satu Maren lentoasemilla tarkasteluajanjaksolla erittäin vähäiset (Baia Maren lentoasemalla 15 334 matkustajaa vuonna 2007 ja 24 983 matkustajaa vuonna 2009 ja Satu Maren lentoasemalla 5 883 matkustajaa vuonna 2007 ja 11 101 matkustajaa vuonna 2009) ja koska niillä liikennöi erikokoisia ilma-aluksia, kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa on mainittu, komissio katsoo, että tuen aiheuttamat kilpailun vääristymät olivat hyvin vähäisiä ja jäivät pienemmiksi kuin tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin. |
| --- | --- |

(150)

Koska liikennemäärät olivat Baia Maren ja Satu Maren lentoasemilla tarkasteluajanjaksolla erittäin vähäiset (Baia Maren lentoasemalla 15 334 matkustajaa vuonna 2007 ja 24 983 matkustajaa vuonna 2009 ja Satu Maren lentoasemalla 5 883 matkustajaa vuonna 2007 ja 11 101 matkustajaa vuonna 2009) ja koska niillä liikennöi erikokoisia ilma-aluksia, kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa on mainittu, komissio katsoo, että tuen aiheuttamat kilpailun vääristymät olivat hyvin vähäisiä ja jäivät pienemmiksi kuin tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin.

Constanțan lentoasema

Constanțan lentoasema

| (151) | Kuten johdanto-osan 138 kappaleessa on esitetty, Constanțan lentoasemalla liikennöitiin kaupallisia lentoja ja sen liiketoimintamalli poikkesi läheisen Tuzlan lentoaseman liiketoimintamallista, sillä Tuzlan lentoasema ei tarjonnut lainkaan lentoasemapalveluja kaupalliselle ilmailulle. Tuzlan lentoasemaa ei voida edes katsoa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 6 alakohdassa annetun määritelmän mukaiseksi lentoasemaksi. Lisäksi Constanțan liikennemäärä oli tarkasteluajanjaksolla erittäin pieni, mikä rajoittaa sen saaman tuen aiheuttamia kilpailun vääristymiä. Tästä syystä komissio katsoo, että Constanțan lentoaseman vuosina 2007–2009 saaman tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin oli suurempi kuin sen aiheuttamat kilpailun vääristymät. |
| --- | --- |

(151)

Kuten johdanto-osan 138 kappaleessa on esitetty, Constanțan lentoasemalla liikennöitiin kaupallisia lentoja ja sen liiketoimintamalli poikkesi läheisen Tuzlan lentoaseman liiketoimintamallista, sillä Tuzlan lentoasema ei tarjonnut lainkaan lentoasemapalveluja kaupalliselle ilmailulle. Tuzlan lentoasemaa ei voida edes katsoa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 6 alakohdassa annetun määritelmän mukaiseksi lentoasemaksi. Lisäksi Constanțan liikennemäärä oli tarkasteluajanjaksolla erittäin pieni, mikä rajoittaa sen saaman tuen aiheuttamia kilpailun vääristymiä. Tästä syystä komissio katsoo, että Constanțan lentoaseman vuosina 2007–2009 saaman tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin oli suurempi kuin sen aiheuttamat kilpailun vääristymät.

Oradean lentoasema

Oradean lentoasema

| (152) | Kuten johdanto-osan 37 ja 140 kappaleessa on esitetty, Oradea sijaitsee 80 kilometrin päässä Debrecenistä (Unkarissa), mutta niiden välinen matka-aika on vähintään puolitoista tuntia (Schengen-alueen ulkorajan ylittämisen vuoksi). Tämän lisäksi Oradean liikennemäärä oli vuosina 2007–2009 hyvin vähäinen (alle 40 000 matkustajaa) ja sen liiketoimintamalli poikkesi Debrecenin lentoaseman liiketoimintamallista (ks. johdanto-osan 141 kappale). |
| --- | --- |

(152)

Kuten johdanto-osan 37 ja 140 kappaleessa on esitetty, Oradea sijaitsee 80 kilometrin päässä Debrecenistä (Unkarissa), mutta niiden välinen matka-aika on vähintään puolitoista tuntia (Schengen-alueen ulkorajan ylittämisen vuoksi). Tämän lisäksi Oradean liikennemäärä oli vuosina 2007–2009 hyvin vähäinen (alle 40 000 matkustajaa) ja sen liiketoimintamalli poikkesi Debrecenin lentoaseman liiketoimintamallista (ks. johdanto-osan 141 kappale).

| (153) | Tällä perusteella komissio katsoo, että Oradean lentoaseman saaman tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin oli suurempi kuin sen aiheuttamat kilpailun vääristymät. |
| --- | --- |

(153)

Tällä perusteella komissio katsoo, että Oradean lentoaseman saaman tuen myönteinen vaikutus liikkuvuuteen ja liikenneyhteyksiin oli suurempi kuin sen aiheuttamat kilpailun vääristymät.

7.4.3   
  Päätelmä tuen soveltuvuudesta

Päätelmä tuen soveltuvuudesta

| (154) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, että romanialaisille Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(154)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, että romanialaisille Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille vuosina 2007–2009 myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (155) | Tämä arviointi ei vaikuta millään tavalla komission mahdollisesti myöhemmin tekemiin arviointeihin näille lentoasemille huhtikuun 4 päivän 2014 jälkeen mahdollisesti myönnetyistä tuista, sillä myöhemmän tuen arvioinnissa on käytettävä eri kriteerejä (46) kuin nyt tarkasteltujen toimenpiteiden tapauksessa. |
| --- | --- |

(155)

Tämä arviointi ei vaikuta millään tavalla komission mahdollisesti myöhemmin tekemiin arviointeihin näille lentoasemille huhtikuun 4 päivän 2014 jälkeen mahdollisesti myönnetyistä tuista, sillä myöhemmän tuen arvioinnissa on käytettävä eri kriteerejä (46) kuin nyt tarkasteltujen toimenpiteiden tapauksessa.

46

8.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (156) | Romanian viranomaisten vuosina 2007–2009 Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille myöntämä rahoitus on sääntöjenvastaista valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(156)

Romanian viranomaisten vuosina 2007–2009 Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille myöntämä rahoitus on sääntöjenvastaista valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (157) | Tutkinta, joka koskee Cluj-Napocan lentoasemalle ja Târgu Mureșin lentoasemalle vuosina 2007–2009 myönnettyä julkista rahoitusta, jatkuu johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyistä syistä, |
| --- | --- |

(157)

Tutkinta, joka koskee Cluj-Napocan lentoasemalle ja Târgu Mureșin lentoasemalle vuosina 2007–2009 myönnettyä julkista rahoitusta, jatkuu johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyistä syistä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Julkinen rahoitus, jonka Romania on myöntänyt vuosina 2007–2009 romanialaisille Aradin, Bacăun, Baia Maren, Craiovan, Iașin, Oradean, Satu Maren, Sibiun, Suceavan, Tulcean ja Constanțan lentoasemille ja joka on suuruudeltaan 490 401,3 tuhatta leuta, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja se on myönnetty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2016.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 207, 13.7.2011, s. 3.

1

(2)  Luokan D lentoasemat eli lentoasemat, joiden kautta kulkee vuosittain alle miljoona matkustajaa, sellaisina kuin ne on määritelty lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta vuonna 2005 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

2

(3)  Muodollinen tutkintamenettely koskee sekä ilmoitettua ohjelmaa pienten alueellisten lentoasemien infrastruktuurin kehittämisen rahoittamiseksi julkisin varoin että tietyille lentoasemille toimintatappioiden kattamiseksi myönnettyä julkista rahoitusta.

3

(4)  Katso alaviite 1.

4

(5)  Komission päätös 2005/842, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67).

5

(6)  
  EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3.

6

(7)  Ks. alaviite 2.

7

(8)  Valtiontuki – Romania – SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) – Romania – Timisoara International Airport – Wizz Air – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 270, 13.9.2011, s. 11).

8

(9)  Hallituksen päätöksen 523/1998 mukaan i) omiin omaisuuseriin liittyvät pääomakustannukset rahoitetaan omin varoin, luotoin ja muista lähteistä; ii) uusien julkisten omaisuuserien luomiseen liittyvät kustannukset sekä nykyisten julkisten omaisuuserien laajentamiseen ja modernisointiin liittyvät kustannukset katetaan valtion talousarviosta; iii) hallituksen hyväksymien lentoasemainvestointien rahoitus uuden oikeushenkilön muodostamispäivään asti toteutetaan omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella; iv) yksityisiin omaisuuseriin liittyvien investointien maksuvelvoitteet, jotka eivät eräänny ennen uuden oikeushenkilön muodostamista, katetaan omin varoin, joita täydennetään julkisella rahoituksella; v) maksuvelvoitteet, jotka liittyvät uusien julkisten omaisuuserien luomiseen tai nykyisten modernisointiin ja jotka eivät eräänny ennen uuden oikeushenkilön muodostamista, katetaan valtion talousarviosta.

9

(10)  Lentoasema oli avoinna vain tammikuussa.

10

(11)  Komission 19.2.2015 päivätty kirje.

11

(12)  Romanian 19.3.2015 ja 24.6.2016 päivätyt kirjeet.

12

(13)  Vertailun vuoksi todettakoon, että Embraer ERJ 135 ER -ilma-aluksen istuinkapasiteetti on 37 ja MTOW 19 000 kg.

13

(14)  Valtiontuki SA. 32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) Romania – Valtiontuki Wizz Airille ja Cluj-Napocan lentoasemalle (EUVL C 104, 18.3.2016, s. 77).

14

Romania

Valtiontuki Wizz Airille ja Cluj-Napocan lentoasemalle

(15)  Valtiontuki SA. 33769 (2015/NN) (ex-2011/CP) – Romania – Väitetty tuki yrityksille Târgu-Mureș Transilvania Airport, Wizz Air ja Ryanair sekä muille lentoyhtiöille (EUVL C 104, 18.3.2016, s. 45).

15

Romania

Väitetty tuki yrityksille Târgu-Mureș Transilvania Airport, Wizz Air ja Ryanair sekä muille lentoyhtiöille

(16)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 93 kohta. Ks. myös tämän päätöksen johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa esitetty analyysi.

16

(17)  Ks. alaviite 8.

17

(18)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23.4.1991, Klaus Höfner ja Fritz Elser v. Macrotron GmbH, C-41/90, EU:C:1991:161, 21 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.2.1993, Poucet ja Pistre v. AGF ja Cancava, C-160/91, EU:C:1993:63, 17 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 18.6.1998, Euroopan yhteisöjen komissio v. Italian tasavalta, C-35/96, EU:C:1998:303, 36 kohta.

18

(19)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.1.1994, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7.

19

(20)  Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, Ilmailun turvaaminen – 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen (EUVL C 148, 25.6.2003, s. 7).

20

(21)  Ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.1.1994, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7, 30 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.3.2009, Selex Sistemi Integrati v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-113/07 P, EU:C:2009:191, 71 kohta.

21

(22)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.3.2005, Heiser v. Finanzamt Innsbruck, C-172/03, EU:C:2005:130, 36 kohta, oikeuskäytäntöviittauksineen.

22

(23)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.10.1987, Saksan liittotasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-248/84, EU:C:1987:437, ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 12.5.2011, yhdistetyt asiat Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08, EU:T:2011:209, ja Communauté d'agglomération du Douaisis v. Euroopan komissio, T-279/08, EU:T:2011:209, 108 kohta.

23

Saksan liittotasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio,

Région Nord-Pas-de-Calais

Communauté d

agglomération du Douaisis v. Euroopan komissio

(24)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

24

(25)  Komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen, 47 kohta (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4).

25

(26)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 27.3.1974, Belgische Radio en Televisie v. SV SABAM ja NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, 19 ja 20 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.4.1989, Ahmed Saeed Flugreisen ja Silver Line Reisebüro GmbH v. Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V, C-66/86, EU:C:1989:140, 55–57 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.3.1983, Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-7/82, EU:C:1983:52; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.7.1981, Gerhard Züchner v. Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

26

(27)  Komission tiedonanto – Yleishyödylliset palvelut Euroopassa (vuoden 2001 yleishyödyllisiä palveluita koskeva tiedonanto) (EYVL C 17, 19.1.2001, s. 4).

27

(28)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 87 kohta; unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 7.11.2012, CBI v. Euroopan komissio, T-137/10, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 97 ja 98 kohta.

28

CBI v. Euroopan komissio

(29)  
  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4.

29

(30)  Päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohta.

30

(31)  Ks. yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen voimaantulopäivä ja erityisesti sen 4 artiklan c, d ja e alakohdan ja 6 artiklan soveltamisen aloituspäivämäärä sen 10 artiklasta.

31

(32)  Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

32

(33)  
  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

33

(34)  
  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 15.

34

(35)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohta.

35

(36)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohta.

36

(37)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113 ja 137 kohta.

37

(38)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 120 ja 137 kohta.

38

(39)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 ja 137 kohta.

39

(40)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 ja 137 kohta.

40

(41)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 ja 137 kohta.

41

(42)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 131 ja 137 kohta.

42

(43)  Halpalentoyhtiö Wizz Air aloitti liikennöinnin Timișoaran lentoasemalta vasta vuoden 2008 lopussa.

43

(44)  Asiassa SA 33961 (2012/C) (ex 2012/NN) valtiontuesta, jonka Ranska myönsi Nîmes – Uzès – Le Viganin kauppa- ja teollisuuskamarille, Veolia Transport Aéroport Nîmesille, Ryanair Limitedille ja Airport Marketing Services Limitedille (EUVL L 113, 27.4.2016, s. 32), komissio totesi, että Nîmesin lentoaseman saaman tuen kilpailuvaikutus läheiseen Montpellier'n lentoasemaan oli myös vähäinen, koska näiden kahden lentoaseman liikennemäärät olivat erisuuruiset; Nîmesin lentoasemalla oli kuusi kertaa vähemmän liikennettä kuin Montpellier'n lentoasemalla.

44

(45)  Läheisten lentoasemien liikennevaihteluiden korrelaation puuttumista käytettiin yhtenä kriteerinä myös asiassa SA.22614 (C 53/07) valtiontuesta, jonka Ranska myönsi Pau-Béarnin kauppa- ja teollisuuskamarille, Ryanairille, Airport Marketing Services -yhtiölle ja Transavialle (EUVL L 201, 30.7.2015, s. 109), perusteltaessa Paun lentoaseman saaman tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

45

(46)  Huhtikuun 2014 jälkeen myönnettävän tuen osalta vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 115 kohdan mukaan kannattamattoman lentoaseman on osoitettava kykynsä kattaa toimintakustannukset täysimääräisesti siirtymäkauden lopussa (ks. suuntaviivojen 128–130 kohta) ja 132 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että kaikki samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat pystyvät kattamaan toimintakustannuksensa täysimääräisesti siirtymäkauden lopussa.

46

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 29.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/58

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 469/15/KOL,

annettu 4 päivänä marraskuuta 2015,

väitettyä valtiontukea Innovasjon Norgen toimintoihin verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla sekä mahdollista tukea alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2017/1150]

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, erityisesti sen 61 artiklan 1 kohdan,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, erityisesti sen II osan 7 artiklan 2 kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan,

ON kyseisten määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   TOSISEIKAT

TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | TellUs IT AS, joka sittemmin on sulautunut yrityksen New Mind kanssa (1), jäljempänä ’New Mind | tellUs’ tai ’kantelija’, teki 5 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2) valvontaviranomaiselle valtiontukea koskevan kantelun yrityksen Innovasjon Norge AS, jäljempänä ’Innovasjon Norge’ tai ’IN’, taloudellisesta toiminnasta verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla matkailualalla. Valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi kantelun 8 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(1)

TellUs IT AS, joka sittemmin on sulautunut yrityksen New Mind kanssa (1), jäljempänä ’New Mind | tellUs’ tai ’kantelija’, teki 5 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2) valvontaviranomaiselle valtiontukea koskevan kantelun yrityksen Innovasjon Norge AS, jäljempänä ’Innovasjon Norge’ tai ’IN’, taloudellisesta toiminnasta verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla matkailualalla. Valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi kantelun 8 päivänä heinäkuuta 2013.

1

2

| (2) | Kantelun alustavan arvioinnin jälkeen valvontaviranomainen päätti 16 päivänä heinäkuuta 2014 aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn hyväksymällä päätöksen N:o 300/14/KOL, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Tällä päätöksellä valvontaviranomainen kehotti Norjan viranomaisia ja asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(2)

Kantelun alustavan arvioinnin jälkeen valvontaviranomainen päätti 16 päivänä heinäkuuta 2014 aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn hyväksymällä päätöksen N:o 300/14/KOL, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Tällä päätöksellä valvontaviranomainen kehotti Norjan viranomaisia ja asianomaisia esittämään huomautuksensa.

3

| (3) | Norjan viranomaiset toimittivat 1 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (4) huomautuksia aloittamista koskevasta päätöksestä. Valvontaviranomainen tapasi 30 päivänä syyskuuta 2014 Norjan viranomaisia ja IN:n. Tuolloin Norjan viranomaiset toimittivat uusia tietoja ja selvennyksiä 1 päivänä syyskuuta 2014 päivättyihin huomautuksiinsa. Lisäksi valvontaviranomainen esitti IN:lle lisäkysymyksiä, joihin vastattiin 17 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä (5). |
| --- | --- |

(3)

Norjan viranomaiset toimittivat 1 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (4) huomautuksia aloittamista koskevasta päätöksestä. Valvontaviranomainen tapasi 30 päivänä syyskuuta 2014 Norjan viranomaisia ja IN:n. Tuolloin Norjan viranomaiset toimittivat uusia tietoja ja selvennyksiä 1 päivänä syyskuuta 2014 päivättyihin huomautuksiinsa. Lisäksi valvontaviranomainen esitti IN:lle lisäkysymyksiä, joihin vastattiin 17 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä (5).

4

5

| (4) | Yksi asianomainen, kantelija, toimitti valvontaviranomaiselle huomautuksensa 9 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä (6). Valvontaviranomainen välitti ne Norjan viranomaisille 10 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (7). Valvontaviranomainen järjesti neuvottelupuhelun IN:n kanssa 27 päivänä lokakuuta ja 5 päivänä marraskuuta 2014. |
| --- | --- |

(4)

Yksi asianomainen, kantelija, toimitti valvontaviranomaiselle huomautuksensa 9 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä (6). Valvontaviranomainen välitti ne Norjan viranomaisille 10 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (7). Valvontaviranomainen järjesti neuvottelupuhelun IN:n kanssa 27 päivänä lokakuuta ja 5 päivänä marraskuuta 2014.

6

7

| (5) | Norjan viranomaiset toimittivat 24 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (8) huomautuksensa kantelijan huomioista sekä lisätietoja asiasta. |
| --- | --- |

(5)

Norjan viranomaiset toimittivat 24 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (8) huomautuksensa kantelijan huomioista sekä lisätietoja asiasta.

8

| (6) | Tämän jälkeen valvontaviranomainen on saanut asiaa koskevia lisätietoja kantelijalta ja IN:ltä (9). Kantelijalta saadut tiedot välitettiin Norjan viranomaisille. |
| --- | --- |

(6)

Tämän jälkeen valvontaviranomainen on saanut asiaa koskevia lisätietoja kantelijalta ja IN:ltä (9). Kantelijalta saadut tiedot välitettiin Norjan viranomaisille.

9

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (7) | Tämä päätös koskee IN:n toimintaa matkailualalla. |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös koskee IN:n toimintaa matkailualalla.

| (8) | IN on julkinen yritys, jonka tehtäväksi on annettu Norjan yritysten ja teollisuuden innovoinnin ja kehittämisen tukeminen. IN tukee Norjan matkailualaa. IN on perustanut verkkosivuston visitnorway.com, jota se hallinnoi ja jolla on norjalaisista matkailusivustoista eniten kävijöitä (10). |
| --- | --- |

(8)

IN on julkinen yritys, jonka tehtäväksi on annettu Norjan yritysten ja teollisuuden innovoinnin ja kehittämisen tukeminen. IN tukee Norjan matkailualaa. IN on perustanut verkkosivuston visitnorway.com, jota se hallinnoi ja jolla on norjalaisista matkailusivustoista eniten kävijöitä (10).

10

| (9) | Visitnorway.com-sivuston avulla IN tarjoaa palveluja alueellisille matkailutoimistoille (11) ja matkakohteiden hallintojärjestöille (12). Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat omilla maantieteellisillä alueillaan toimivia paikallisia/alueellisia matkailunedistämisyksikköjä. |
| --- | --- |

(9)

Visitnorway.com-sivuston avulla IN tarjoaa palveluja alueellisille matkailutoimistoille (11) ja matkakohteiden hallintojärjestöille (12). Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat omilla maantieteellisillä alueillaan toimivia paikallisia/alueellisia matkailunedistämisyksikköjä.

11

12

| (10) | Näitä palveluja ovat muun muassa i) verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut sekä ii) matkailualan markkinointi- ja myynninedistämispalvelut (13). |
| --- | --- |

(10)

Näitä palveluja ovat muun muassa i) verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut sekä ii) matkailualan markkinointi- ja myynninedistämispalvelut (13).

13

| (11) | Kantelussa ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan mahdollisiin verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita koskeviin valtiontukitoimenpiteisiin. Erityisesti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 1 artiklassa viitataan kolmeen mahdolliseen valtiontukitoimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(11)

Kantelussa ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan mahdollisiin verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita koskeviin valtiontukitoimenpiteisiin. Erityisesti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 1 artiklassa viitataan kolmeen mahdolliseen valtiontukitoimenpiteeseen.

| (12) | Ensimmäinen väitetty valtiontukitoimenpide koskee valtiontuen myöntämistä IN:lle luopumalla voitoista verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottaessa. |
| --- | --- |

(12)

Ensimmäinen väitetty valtiontukitoimenpide koskee valtiontuen myöntämistä IN:lle luopumalla voitoista verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottaessa.

| (13) | Toisen toimenpiteen muodostaa väitetty kirjanpidon eriyttämisen puute sekä IN:n taloudellisen ja ei-taloudellisen toiminnan toisistaan erottavan avoimen kustannusten kohdistamismenetelmän puute. Merkityksellinen kysymys onkin se, ristiintuetaanko IN:n verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjontaa julkisilla varoilla, jotka on myönnetty ei-taloudellista toimintaa, tässä tapauksessa Norjan yleistä tunnetuksi tekemistä matkailukohteena, varten. |
| --- | --- |

(13)

Toisen toimenpiteen muodostaa väitetty kirjanpidon eriyttämisen puute sekä IN:n taloudellisen ja ei-taloudellisen toiminnan toisistaan erottavan avoimen kustannusten kohdistamismenetelmän puute. Merkityksellinen kysymys onkin se, ristiintuetaanko IN:n verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjontaa julkisilla varoilla, jotka on myönnetty ei-taloudellista toimintaa, tässä tapauksessa Norjan yleistä tunnetuksi tekemistä matkailukohteena, varten.

| (14) | Kolmas väitetty valtiontukitoimenpide koskee alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille myönnettyä valtiontukea, joka on annettu perimällä verkkoinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä palveluista hintoja, jotka eivät riitä tuottamaan IN:lle kohtuullista tuottoa sen sijoituksista. |
| --- | --- |

(14)

Kolmas väitetty valtiontukitoimenpide koskee alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille myönnettyä valtiontukea, joka on annettu perimällä verkkoinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä palveluista hintoja, jotka eivät riitä tuottamaan IN:lle kohtuullista tuottoa sen sijoituksista.

2.1.   VÄITETYN VALTIONTUEN SAAJAT

| (15) | Norjan hallitus perusti IN:n vuonna 2003 sitä koskevalla lailla (14), jäljempänä ’IN-laki’. Valtio omistaa 51 prosenttia yhtiöstä, ja läänit omistavat loput 49 prosenttia (15). |
| --- | --- |

(15)

Norjan hallitus perusti IN:n vuonna 2003 sitä koskevalla lailla (14), jäljempänä ’IN-laki’. Valtio omistaa 51 prosenttia yhtiöstä, ja läänit omistavat loput 49 prosenttia (15).

14

15

| (16) | Yhtiö perustettiin Norjan hallituksen välineeksi, jolla oli tarkoitus edistää lisäarvoa tuottavaa liiketoiminnan kehittämistä koko maassa (16). IN hallinnoi ja toteuttaa useita Norjan tukijärjestelmiä. Se tukee Norjan matkailualaa. Norjan viranomaisten mukaan IN:n tehtävänä on muun muassa tarjota verkkomarkkinointipalveluita kansainvälisen ja kotimaisen yleisön saavuttamiseksi virallisella visitnorway.com-verkkosivustolla (17). |
| --- | --- |

(16)

Yhtiö perustettiin Norjan hallituksen välineeksi, jolla oli tarkoitus edistää lisäarvoa tuottavaa liiketoiminnan kehittämistä koko maassa (16). IN hallinnoi ja toteuttaa useita Norjan tukijärjestelmiä. Se tukee Norjan matkailualaa. Norjan viranomaisten mukaan IN:n tehtävänä on muun muassa tarjota verkkomarkkinointipalveluita kansainvälisen ja kotimaisen yleisön saavuttamiseksi virallisella visitnorway.com-verkkosivustolla (17).

16

17

| (17) | Paikallisesta ja alueellisesta matkailunedistämisestä vastaavat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt. Norjan viranomaisten toimittamien tietojen (18) mukaan Norjassa on noin 300 alueellista ja paikallista matkailujärjestöä eli alueellista matkailutoimistoa ja matkakohteiden hallintojärjestöä. Niiden päätarkoituksena on järjestää matkailutoimintaa ja antaa matkailutiedotusta. Alueelliset matkailutoimistot keskittyvät alueen kansainväliseen markkinointiin, kun taas matkakohteiden hallintojärjestöt työskentelevät sekä kansainvälisesti että kotimaassa tiettyjen matkakohteiden markkinoimiseksi (19). Niiden osakkeenomistajat ovat yleensä sekä julkisia että yksityisiä yrityksiä (20). Alueelliset matkailutoimistot on yleensä organisoitu osakeyhtiöiksi, joiden osakkeenomistajia ovat läänien viranomaiset ja matkailualan edustajat. Matkakohteiden hallintojärjestöt ovat paikallisia, ja niiden osakasrakenne vaihtelee. Yleensä ne ovat kuitenkin paikallisviranomaisten ja paikallisten matkailuyritysten omistamia. |
| --- | --- |

(17)

Paikallisesta ja alueellisesta matkailunedistämisestä vastaavat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt. Norjan viranomaisten toimittamien tietojen (18) mukaan Norjassa on noin 300 alueellista ja paikallista matkailujärjestöä eli alueellista matkailutoimistoa ja matkakohteiden hallintojärjestöä. Niiden päätarkoituksena on järjestää matkailutoimintaa ja antaa matkailutiedotusta. Alueelliset matkailutoimistot keskittyvät alueen kansainväliseen markkinointiin, kun taas matkakohteiden hallintojärjestöt työskentelevät sekä kansainvälisesti että kotimaassa tiettyjen matkakohteiden markkinoimiseksi (19). Niiden osakkeenomistajat ovat yleensä sekä julkisia että yksityisiä yrityksiä (20). Alueelliset matkailutoimistot on yleensä organisoitu osakeyhtiöiksi, joiden osakkeenomistajia ovat läänien viranomaiset ja matkailualan edustajat. Matkakohteiden hallintojärjestöt ovat paikallisia, ja niiden osakasrakenne vaihtelee. Yleensä ne ovat kuitenkin paikallisviranomaisten ja paikallisten matkailuyritysten omistamia.

18

19

20

| (18) | Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät pyri tuottamaan mahdollisimman suurta voittoa omistajilleen. Niiden tavoitteena on pikemminkin edistää matkailualan taloudellista toimintaa niiden maantieteellisillä vastuualueilla (21). |
| --- | --- |

(18)

Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät pyri tuottamaan mahdollisimman suurta voittoa omistajilleen. Niiden tavoitteena on pikemminkin edistää matkailualan taloudellista toimintaa niiden maantieteellisillä vastuualueilla (21).

21

2.2.   VERKKOINFRASTRUKTUURI JA SIIHEN LIITTYVÄT PALVELUT

| (19) | Verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja tarjotaan matkailualalla kohdehallintajärjestelmän (22) avulla. |
| --- | --- |

(19)

Verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja tarjotaan matkailualalla kohdehallintajärjestelmän (22) avulla.

22

| (20) | Kohdehallintajärjestelmän avulla tietotekniikkayritys tarjoaa palvelun, jossa sen asiakkaat (kohdejärjestelyjä tekevät yritykset (23)) voivat syöttää ja säännöllisesti päivittää matkailukohteita, hotelleja, ravintoloita ja tapahtumia koskevia ja muita vastaavia tietoja omalle verkkosivulleen tai ulkoisiin kanaviin, kuten visitnorway.com-sivustolle, Google Maps -palveluun, matkailuneuvontapisteisiin, mobiiliportaaleihin ja painettuihin sanomalehtiin. Suuri yleisö käyttää tietoja varaus- ja muihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(20)

Kohdehallintajärjestelmän avulla tietotekniikkayritys tarjoaa palvelun, jossa sen asiakkaat (kohdejärjestelyjä tekevät yritykset (23)) voivat syöttää ja säännöllisesti päivittää matkailukohteita, hotelleja, ravintoloita ja tapahtumia koskevia ja muita vastaavia tietoja omalle verkkosivulleen tai ulkoisiin kanaviin, kuten visitnorway.com-sivustolle, Google Maps -palveluun, matkailuneuvontapisteisiin, mobiiliportaaleihin ja painettuihin sanomalehtiin. Suuri yleisö käyttää tietoja varaus- ja muihin tarkoituksiin.

23

| (21) | Kohdehallintajärjestelmä voi tarjota erilaisia toimintoja: i) kohdetiedot-toiminto (jolla luodaan tietokanta kiinnostavista kohteista tai nopeita tiedotteita esimerkiksi tapahtumista, hotelleista, ravintoloista ja taidenäyttelystä), ii) jakelutoiminto (jolla tietokantaan tallennetut tiedot jaellaan eri kanaville ja alustoille) sekä iii) hakutoiminto (jota käytetään verkkosivustoilla matkailutuotteiden hakemiseen ja esittämiseen). |
| --- | --- |

(21)

Kohdehallintajärjestelmä voi tarjota erilaisia toimintoja: i) kohdetiedot-toiminto (jolla luodaan tietokanta kiinnostavista kohteista tai nopeita tiedotteita esimerkiksi tapahtumista, hotelleista, ravintoloista ja taidenäyttelystä), ii) jakelutoiminto (jolla tietokantaan tallennetut tiedot jaellaan eri kanaville ja alustoille) sekä iii) hakutoiminto (jota käytetään verkkosivustoilla matkailutuotteiden hakemiseen ja esittämiseen).

| (22) | Näitä palveluja havainnollistetaan johdanto-osan 43 kohdassa olevassa kaaviossa. |
| --- | --- |

(22)

Näitä palveluja havainnollistetaan johdanto-osan 43 kohdassa olevassa kaaviossa.

2.3.   MARKKINOINTI- JA MYYNNINEDISTÄMISPALVELUT MATKAILUALALLA

| (23) | Matkailualan markkinointi- ja myynninedistämispalveluilla voidaan tarkoittaa jonkin maantieteellisen alueen yleistä matkailunedistämistä tai tiettyjen yritysten myynninedistämistä. |
| --- | --- |

(23)

Matkailualan markkinointi- ja myynninedistämispalveluilla voidaan tarkoittaa jonkin maantieteellisen alueen yleistä matkailunedistämistä tai tiettyjen yritysten myynninedistämistä.

| (24) | Yleisellä matkailunedistämisellä tarkoitetaan matkailijoille annettavaa yleistä matkailutiedotusta esimerkiksi maisemista, ruokaperinteestä tai säästä. Tiettyjen yritysten myynninedistämisellä tarkoitetaan erityisen sisällön markkinointia (esim. tietoja hotelleista, ravintoloista tai kulttuuritapahtumista). |
| --- | --- |

(24)

Yleisellä matkailunedistämisellä tarkoitetaan matkailijoille annettavaa yleistä matkailutiedotusta esimerkiksi maisemista, ruokaperinteestä tai säästä. Tiettyjen yritysten myynninedistämisellä tarkoitetaan erityisen sisällön markkinointia (esim. tietoja hotelleista, ravintoloista tai kulttuuritapahtumista).

| (25) | Lisäksi erityisen sisällön markkinoinnissa visitnorway.com-sivustolla voidaan erottaa kaksi eri mahdollisuutta: tiedot joko julkaistaan suoraan verkkosivustolla (eli tietoja ylläpidetään sivustolla) tai annetaan linkki ulkoiselle sivustolle, jossa kyseiset tiedot julkaistaan. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi erityisen sisällön markkinoinnissa visitnorway.com-sivustolla voidaan erottaa kaksi eri mahdollisuutta: tiedot joko julkaistaan suoraan verkkosivustolla (eli tietoja ylläpidetään sivustolla) tai annetaan linkki ulkoiselle sivustolle, jossa kyseiset tiedot julkaistaan.

2.4.   IN:N TOIMINTA MATKAILUALALLA

| (26) | IN:n toimeksiantoon sisältyy matkailualan edistäminen kansallisella tasolla. Norjan hallitus on ollut aktiivinen toimija matkailualalla vuodesta 1903 lähtien (24). Kuten johdanto-osan 17 kohdassa todettiin, alue- ja paikallistasolla matkailunedistämistä harjoittavat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt. Valtion vuosittaisten budjettikirjeiden IN:ää koskevassa luvussa annetaan IN:n toimintaa matkailualalla koskevia ohjeita (25). |
| --- | --- |

(26)

IN:n toimeksiantoon sisältyy matkailualan edistäminen kansallisella tasolla. Norjan hallitus on ollut aktiivinen toimija matkailualalla vuodesta 1903 lähtien (24). Kuten johdanto-osan 17 kohdassa todettiin, alue- ja paikallistasolla matkailunedistämistä harjoittavat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt. Valtion vuosittaisten budjettikirjeiden IN:ää koskevassa luvussa annetaan IN:n toimintaa matkailualalla koskevia ohjeita (25).

24

25

| (27) | Norjan viranomaiset hyväksyivät vuonna 2007 matkailualan kansallisen strategian (26), jossa asetettiin hallituksen alaa koskevat päätavoitteet. Yksi tavoitteista oli lisätä Norjan tunnettuutta matkailukohteena. Tätä varten IN kehitti ja perusti vuonna 2007 visitnorway.com-verkkosivuston. Matkailualan strategian mukaan verkkosivun tarkoituksena on houkutella matkailijoita Norjaan ja antaa luotettavia ja kattavia tietoja Norjasta ja matkailualan tarjonnasta (27). |
| --- | --- |

(27)

Norjan viranomaiset hyväksyivät vuonna 2007 matkailualan kansallisen strategian (26), jossa asetettiin hallituksen alaa koskevat päätavoitteet. Yksi tavoitteista oli lisätä Norjan tunnettuutta matkailukohteena. Tätä varten IN kehitti ja perusti vuonna 2007 visitnorway.com-verkkosivuston. Matkailualan strategian mukaan verkkosivun tarkoituksena on houkutella matkailijoita Norjaan ja antaa luotettavia ja kattavia tietoja Norjasta ja matkailualan tarjonnasta (27).

26

27

| (28) | Visitnorway.com-verkkosivuston perustamisen jälkeen IN on yleisen Norjaa koskevan sisällön toimittamisen (ei-taloudellisen toiminnan) lisäksi tarjonnut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille mahdollisuuden esittää omaa matkailusisältöään (kuten tietoja tapahtumista, hotelleista ja liikenneyhteyksistä) visitnorway.com-verkkosivustolla. IN on tehnyt alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen kanssa vakiomuotoisia sopimuksia, joiden avulla ne voivat julkaista matkailua koskevaa sisältöä visitnorway.com-sivustolla (suoraan tai hyperlinkkien kautta) vuosittaista tilausmaksua vastaan. Tilausmaksu lasketaan kunkin alueellisen matkailutoimiston ja matkakohteiden hallintojärjestön vuosittaisen liikevaihdon perusteella. Alueellisilla matkailutoimistoilla ja matkakohteiden hallintojärjestöillä on perinteisesti ollut omat verkkosivustonsa, joilla ne tarjoavat yleistä tietoa maantieteellisistä alueistaan sekä tekevät tunnetuksi tiettyjä matkailutuotteita eli taloudellisia palveluja sidosryhmiensä ja omistajiensa puolesta. |
| --- | --- |

(28)

Visitnorway.com-verkkosivuston perustamisen jälkeen IN on yleisen Norjaa koskevan sisällön toimittamisen (ei-taloudellisen toiminnan) lisäksi tarjonnut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille mahdollisuuden esittää omaa matkailusisältöään (kuten tietoja tapahtumista, hotelleista ja liikenneyhteyksistä) visitnorway.com-verkkosivustolla. IN on tehnyt alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen kanssa vakiomuotoisia sopimuksia, joiden avulla ne voivat julkaista matkailua koskevaa sisältöä visitnorway.com-sivustolla (suoraan tai hyperlinkkien kautta) vuosittaista tilausmaksua vastaan. Tilausmaksu lasketaan kunkin alueellisen matkailutoimiston ja matkakohteiden hallintojärjestön vuosittaisen liikevaihdon perusteella. Alueellisilla matkailutoimistoilla ja matkakohteiden hallintojärjestöillä on perinteisesti ollut omat verkkosivustonsa, joilla ne tarjoavat yleistä tietoa maantieteellisistä alueistaan sekä tekevät tunnetuksi tiettyjä matkailutuotteita eli taloudellisia palveluja sidosryhmiensä ja omistajiensa puolesta.

| (29) | Norjan hallitus hyväksyi vuonna 2012 uuden matkailustrategian (28), jolla pyrittiin parantamaan kansallista matkailurakennetta. Uuden strategian tavoitteina oli tehostaa alalle annettavaa julkista tukea, vähentää osallistuvien toimijoiden määrää ja lisätä niiden välistä koordinointia. Lisäksi Norjan viranomaiset ovat todenneet, että ne pyrkivät välttämään Norjan matkailua käsittelevien verkkosivustojen, jotka kaikki saavat osarahoitusta erilaisilta valtiollisilta elimiltä, lääneiltä tai kunnilta, epäyhtenäisyyttä, esimerkiksi erilaisia rakenteita, taittoratkaisuja, varauskoneita ja kieliä. |
| --- | --- |

(29)

Norjan hallitus hyväksyi vuonna 2012 uuden matkailustrategian (28), jolla pyrittiin parantamaan kansallista matkailurakennetta. Uuden strategian tavoitteina oli tehostaa alalle annettavaa julkista tukea, vähentää osallistuvien toimijoiden määrää ja lisätä niiden välistä koordinointia. Lisäksi Norjan viranomaiset ovat todenneet, että ne pyrkivät välttämään Norjan matkailua käsittelevien verkkosivustojen, jotka kaikki saavat osarahoitusta erilaisilta valtiollisilta elimiltä, lääneiltä tai kunnilta, epäyhtenäisyyttä, esimerkiksi erilaisia rakenteita, taittoratkaisuja, varauskoneita ja kieliä.

28

| (30) | Tämän jälkeen kauppa-, teollisuus- ja kalastusministeriö hyväksyi vuonna 2013 uuden matkailualan rakenteen, jonka tavoitteena oli helpottaa Norjan valintaa matkakohteeksi (29). |
| --- | --- |

(30)

Tämän jälkeen kauppa-, teollisuus- ja kalastusministeriö hyväksyi vuonna 2013 uuden matkailualan rakenteen, jonka tavoitteena oli helpottaa Norjan valintaa matkakohteeksi (29).

29

| (31) | IN:ää koskevassa vuoden 2013 budjettikirjeessä (30), jäljempänä ’vuoden 2013 budjettikirje’, todetaan, että Innovasjon Norgen tehtävänä on varmistaa Norjan matkailuelämysten levittäminen visitnorway.com-sivuston kautta ja auttaa matkailualan toimijoita. Visitnorway.com määriteltiin siis keskeiseksi osaksi Norjan matkailunedistämisstrategiaa (31). IN:ää pyydettiin laajentamaan verkkosivustoa ja lisäämään tukeaan matkailualalle. Tavoitteena oli tarjota verkkomarkkinointipalveluja sekä kotimaisen että kansainvälisen yleisön tavoittamiseksi virallisella visitnorway.com-sivustolla (32). |
| --- | --- |

(31)

IN:ää koskevassa vuoden 2013 budjettikirjeessä (30), jäljempänä ’vuoden 2013 budjettikirje’, todetaan, että Innovasjon Norgen tehtävänä on varmistaa Norjan matkailuelämysten levittäminen visitnorway.com-sivuston kautta ja auttaa matkailualan toimijoita. Visitnorway.com määriteltiin siis keskeiseksi osaksi Norjan matkailunedistämisstrategiaa (31). IN:ää pyydettiin laajentamaan verkkosivustoa ja lisäämään tukeaan matkailualalle. Tavoitteena oli tarjota verkkomarkkinointipalveluja sekä kotimaisen että kansainvälisen yleisön tavoittamiseksi virallisella visitnorway.com-sivustolla (32).

30

31

32

| (32) | Tämän tavoitteen huomioon ottaen IN käynnisti hankkeen visitnorwayn uudesta rakenteesta, jäljempänä ’uusi rakenne’ (33). Uudella rakenteella tarjottiin alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille markkinointi- ja myynninedistämispalvelujen (joita tarjottiin jo vakiomuotoisten sopimusten avulla, ks. johdanto-osan 28 kohta) lisäksi muita palveluja. |
| --- | --- |

(32)

Tämän tavoitteen huomioon ottaen IN käynnisti hankkeen visitnorwayn uudesta rakenteesta, jäljempänä ’uusi rakenne’ (33). Uudella rakenteella tarjottiin alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille markkinointi- ja myynninedistämispalvelujen (joita tarjottiin jo vakiomuotoisten sopimusten avulla, ks. johdanto-osan 28 kohta) lisäksi muita palveluja.

33

| (33) | IN on tehnyt joukon tarvittavia muutoksia visitnorway.com-verkkoalustan ominaisuuksiin ja toimintoihin pysyäkseen tekniikan kehityksen tasalla ja voidakseen jatkuvasti ylläpitää sivustoa tehokkaasti. Vuonna 2013 IN ryhtyi tarjoamaan eräitä kohdehallintatoimintoja (joista tässä käytetään yhteisnimitystä ”verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut”) Norjan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka halusivat siirtää omien verkkosivustojensa sisällön visitnorway.com-sivustolle. Sisällön integroiminen visitnorway.com-alustalle on Norjan viranomaisten uudessa matkailualan strategiassa asettamien tavoitteiden mukaista, sillä sen tavoitteena oli muun muassa välttää Norjan matkailua käsittelevien verkkosivustojen epäyhtenäisyys (ks. johdanto-osan 29 kohta). |
| --- | --- |

(33)

IN on tehnyt joukon tarvittavia muutoksia visitnorway.com-verkkoalustan ominaisuuksiin ja toimintoihin pysyäkseen tekniikan kehityksen tasalla ja voidakseen jatkuvasti ylläpitää sivustoa tehokkaasti. Vuonna 2013 IN ryhtyi tarjoamaan eräitä kohdehallintatoimintoja (joista tässä käytetään yhteisnimitystä ”verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut”) Norjan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka halusivat siirtää omien verkkosivustojensa sisällön visitnorway.com-sivustolle. Sisällön integroiminen visitnorway.com-alustalle on Norjan viranomaisten uudessa matkailualan strategiassa asettamien tavoitteiden mukaista, sillä sen tavoitteena oli muun muassa välttää Norjan matkailua käsittelevien verkkosivustojen epäyhtenäisyys (ks. johdanto-osan 29 kohta).

| (34) | Näin ollen kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin vuonna 2014 etukumppanuussopimuksia, joihin sisältyi mahdollisuus käyttää visitnorway.com-sivustoa niiden kotisivuna omien kotisivujen kehittämisen tai ylläpitämisen sijasta. Siirtyminen visitnorway.com-sivustolle edellytti niiden omien verkkosivustojen lakkauttamista. Näitä palveluja tarjottiin vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille eikä yleisesti alan markkinoilla, eli ei kaikille mahdollisille käyttäjille, kuten alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen sidosryhmille tai ulkoisille asiakkaille (34). |
| --- | --- |

(34)

Näin ollen kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin vuonna 2014 etukumppanuussopimuksia, joihin sisältyi mahdollisuus käyttää visitnorway.com-sivustoa niiden kotisivuna omien kotisivujen kehittämisen tai ylläpitämisen sijasta. Siirtyminen visitnorway.com-sivustolle edellytti niiden omien verkkosivustojen lakkauttamista. Näitä palveluja tarjottiin vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille eikä yleisesti alan markkinoilla, eli ei kaikille mahdollisille käyttäjille, kuten alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen sidosryhmille tai ulkoisille asiakkaille (34).

34

| (35) | Kun eräät palvelut, jotka alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt olivat aiemmin ostaneet kantelijan kaltaisilta yrityksiltä, oli siirretty, niistä tuli tarpeettomia. Etenkin hakutoiminto olisi ollut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille turha, ja New Mind | tellUsin kaltaisten yritysten kanssa tehdyt lisenssisopimukset olisi normaalisti irtisanottu. Sitä vastoin muita toimintoja – kuten kohdetiedot-toimintoa tarvittiin edelleen visitnorway.com-sivustolla julkaistavien kiinnostavien kohteiden ja tietoiskujen luomiseksi ja ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Kun eräät palvelut, jotka alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt olivat aiemmin ostaneet kantelijan kaltaisilta yrityksiltä, oli siirretty, niistä tuli tarpeettomia. Etenkin hakutoiminto olisi ollut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille turha, ja New Mind | tellUsin kaltaisten yritysten kanssa tehdyt lisenssisopimukset olisi normaalisti irtisanottu. Sitä vastoin muita toimintoja – kuten kohdetiedot-toimintoa tarvittiin edelleen visitnorway.com-sivustolla julkaistavien kiinnostavien kohteiden ja tietoiskujen luomiseksi ja ylläpitämiseksi.

| (36) | Huolimatta siitä, että kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin etukumppanuussopimuksia, kaikki niistä eivät olleet/ole kiinnostuneita uusista palveluista, sillä visitnorway.com-palveluun siirtyminen edellytti muun muassa IN:n asettamien toimituksellisten ehtojen ja rajoitusten hyväksymistä (35). Tästä syystä eräät alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat jatkaneet vakiomuotoisia sopimuksia, joiden perusteella IN tarjoaa niille myynninedistämis- ja markkinointipalveluja (ks. johdanto-osan 28 kohta). |
| --- | --- |

(36)

Huolimatta siitä, että kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin etukumppanuussopimuksia, kaikki niistä eivät olleet/ole kiinnostuneita uusista palveluista, sillä visitnorway.com-palveluun siirtyminen edellytti muun muassa IN:n asettamien toimituksellisten ehtojen ja rajoitusten hyväksymistä (35). Tästä syystä eräät alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat jatkaneet vakiomuotoisia sopimuksia, joiden perusteella IN tarjoaa niille myynninedistämis- ja markkinointipalveluja (ks. johdanto-osan 28 kohta).

35

| (37) | Visitnorway.com-palveluun sisältyvässä matkailualan uutta rakennetta koskevassa hankkeessa (ks. johdanto-osan 32 kohta) toteutettiin myös kaksi pilottihanketta – Alfa ja Beta – vuonna 2013 ennen johdanto-osan 34 kohdassa mainittua etukumppanuussopimusten allekirjoittamista vuonna 2014. Tätä tarkastellaan lähemmin seuraavassa. |
| --- | --- |

(37)

Visitnorway.com-palveluun sisältyvässä matkailualan uutta rakennetta koskevassa hankkeessa (ks. johdanto-osan 32 kohta) toteutettiin myös kaksi pilottihanketta – Alfa ja Beta – vuonna 2013 ennen johdanto-osan 34 kohdassa mainittua etukumppanuussopimusten allekirjoittamista vuonna 2014. Tätä tarkastellaan lähemmin seuraavassa.

Pilot Alfa -hanke

Pilot Alfa -hanke

| (38) | IN käynnisti maaliskuussa 2013 Pilot Alfa -nimisen hankkeen yhdessä kahden pilottiasiakkaan – VisitSørlandet ja VisitTrondheim – kanssa. Pilot Alfassa on kyse Visit Sørlandet AS:n (36) (alueellinen matkailutoimisto) ja Visit Trondheim AS:n (37) (matkakohteiden hallintojärjestö) verkkosivustojen siirtämisestä visitnorway.com -verkkoalustalle. |
| --- | --- |

(38)

IN käynnisti maaliskuussa 2013 Pilot Alfa -nimisen hankkeen yhdessä kahden pilottiasiakkaan – VisitSørlandet ja VisitTrondheim – kanssa. Pilot Alfassa on kyse Visit Sørlandet AS:n (36) (alueellinen matkailutoimisto) ja Visit Trondheim AS:n (37) (matkakohteiden hallintojärjestö) verkkosivustojen siirtämisestä visitnorway.com -verkkoalustalle.

36

37

| (39) | Nämä kaksi yritystä valittiin osallistumaan pilottihankkeisiin, ja ne allekirjoittivat etukumppanuussopimuksen IN:n kanssa voidakseen käyttää visitnorway.com-sivustoa. Näiden sopimusten seurauksena molemmat yritykset käänsivät URL-osoitteensa (38) ohjautumaan visitnorway.com-sivustolle ja lakkauttivat omat kotisivunsa. Näillä verkkosivuilla olleet tiedot (eli yleiset matkailutiedot ja erityinen matkailusisältö) siirrettiin visitnorway.com-sivustolle. |
| --- | --- |

(39)

Nämä kaksi yritystä valittiin osallistumaan pilottihankkeisiin, ja ne allekirjoittivat etukumppanuussopimuksen IN:n kanssa voidakseen käyttää visitnorway.com-sivustoa. Näiden sopimusten seurauksena molemmat yritykset käänsivät URL-osoitteensa (38) ohjautumaan visitnorway.com-sivustolle ja lakkauttivat omat kotisivunsa. Näillä verkkosivuilla olleet tiedot (eli yleiset matkailutiedot ja erityinen matkailusisältö) siirrettiin visitnorway.com-sivustolle.

38

| (40) | Kun nämä kaksi yritystä ylläpitivät omia verkkosivustojaan, ne olivat kantelijan asiakkaita. Näin ollen ne käyttivät tellUsin kohdetiedot-toimintoa ja hakutoimintoa ja maksoivat kantelijalle lisenssimaksun tästä käytöstä. Käännettyään URL-osoitteensa ohjautumaan visitnorway.com-sivustolle ja lakkautettuaan omat verkkosivustonsa, yritykset kuitenkin irtisanoivat sopimuksensa hakutoiminnon osalta, koska teknisistä syistä visitnorway.com-sivustolla on mahdollista käyttää vain IN:n hakutoimintoa (ainoa sivustolla oleva hakukone on IN:n kehittämä, ja se on asennettu verkkoalustalle). |
| --- | --- |

(40)

Kun nämä kaksi yritystä ylläpitivät omia verkkosivustojaan, ne olivat kantelijan asiakkaita. Näin ollen ne käyttivät tellUsin kohdetiedot-toimintoa ja hakutoimintoa ja maksoivat kantelijalle lisenssimaksun tästä käytöstä. Käännettyään URL-osoitteensa ohjautumaan visitnorway.com-sivustolle ja lakkautettuaan omat verkkosivustonsa, yritykset kuitenkin irtisanoivat sopimuksensa hakutoiminnon osalta, koska teknisistä syistä visitnorway.com-sivustolla on mahdollista käyttää vain IN:n hakutoimintoa (ainoa sivustolla oleva hakukone on IN:n kehittämä, ja se on asennettu verkkoalustalle).

| (41) | Molempien yritysten oli edelleen tehtävä sopimus kantelijan tai vastaavan yrityksen kanssa kohdetiedot-toiminnosta. IN ei tarjoa tätä toimintoa. Kantelija oli aiemmin ainoa kohdehallintapalvelujen tarjoaja Norjan markkinoilla. Vuosina 2012 ja 2013 eräs kansainvälinen kilpailija, CityBreak, tuli kuitenkin markkinoille ja tarjosi kohdetiedot-toimintoa eli antoi matkailupalvelujen tarjoajille mahdollisuuden luoda tietokannan kiinnostavista kohteista (39). |
| --- | --- |

(41)

Molempien yritysten oli edelleen tehtävä sopimus kantelijan tai vastaavan yrityksen kanssa kohdetiedot-toiminnosta. IN ei tarjoa tätä toimintoa. Kantelija oli aiemmin ainoa kohdehallintapalvelujen tarjoaja Norjan markkinoilla. Vuosina 2012 ja 2013 eräs kansainvälinen kilpailija, CityBreak, tuli kuitenkin markkinoille ja tarjosi kohdetiedot-toimintoa eli antoi matkailupalvelujen tarjoajille mahdollisuuden luoda tietokannan kiinnostavista kohteista (39).

39

| (42) | Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, jotka siirtyivät visitnorway.com-sivustolle, pystyivät näin ollen valitsemaan monien eri kohdetiedot-toimintoa tarjoavien yritysten (New Mind | tellUs, CityBreak tai mikä tahansa markkinoille mahdollisesti tuleva toimija) välillä, kun taas tellUsin hakupalveluja käyttävät asiakkaat pystyivät käyttämään vain tellUsin kohdetiedot-toimintoa. Kun New Mind | tellUs oli ainoa verkko- ja infrastruktuuripalvelujen tarjoaja, kaikkien alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen oli tehtävä sopimus New Mind | tellUsin kanssa sekä hakutoiminnon että kohdetiedot-toiminnon osalta. |
| --- | --- |

(42)

Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, jotka siirtyivät visitnorway.com-sivustolle, pystyivät näin ollen valitsemaan monien eri kohdetiedot-toimintoa tarjoavien yritysten (New Mind | tellUs, CityBreak tai mikä tahansa markkinoille mahdollisesti tuleva toimija) välillä, kun taas tellUsin hakupalveluja käyttävät asiakkaat pystyivät käyttämään vain tellUsin kohdetiedot-toimintoa. Kun New Mind | tellUs oli ainoa verkko- ja infrastruktuuripalvelujen tarjoaja, kaikkien alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen oli tehtävä sopimus New Mind | tellUsin kanssa sekä hakutoiminnon että kohdetiedot-toiminnon osalta.

-

| (43) | Eri toimintojen käyttö ennen Pilot Alfa -hanketta ja sen jälkeen esitetään seuraavassa kaaviossa:



  Teksti kuva

  Matkakohteiden hallintojärjestön oma verkkosivusto (ennen Pilot Alfaa)
  Matkakohteiden hallintojärjestön oma verkkosivusto
  tellUsin hakutoiminto
  tellUsin kohdetiedot-toiminto
  tellUsin tietokanta
  kohdejärjestely-yritys
  Visitnorway.com (Pilot Alfan jälkeen)
  CityBreakin kohdetiedot-toiminto
  kohdejärjestely-yrity
  kohdejärjestely-yritys
  tellUsin kohdetiedot-toiminto
  CityBreakin tietokanta
  tellUsin tietokanta
  Visitnorway.comin hakutoiminto
  Visitnorway.com
  IN:n tietokanta


  Lähde: Valvontaviranomainen Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (asiakirja nro 688213). |
| --- | --- |

(43)

Eri toimintojen käyttö ennen Pilot Alfa -hanketta ja sen jälkeen esitetään seuraavassa kaaviossa:

Matkakohteiden hallintojärjestön oma verkkosivusto (ennen Pilot Alfaa)

Matkakohteiden hallintojärjestön oma verkkosivusto

tellUsin hakutoiminto

tellUsin kohdetiedot-toiminto

tellUsin tietokanta

kohdejärjestely-yritys

Visitnorway.com (Pilot Alfan jälkeen)

CityBreakin kohdetiedot-toiminto

kohdejärjestely-yrity

kohdejärjestely-yritys

tellUsin kohdetiedot-toiminto

CityBreakin tietokanta

tellUsin tietokanta

Visitnorway.comin hakutoiminto

Visitnorway.com

IN:n tietokanta

Lähde: Valvontaviranomainen Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (asiakirja nro 688213).

Lähde:

| (44) | Palveluista, joita IN tarjosi alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ennen uutta rakennetta koskevaa hanketta (eli verkkomarkkinointi- ja myynninedistämispalvelut visitnorway.com-sivustolla), perittiin maksu, joka laskettiin niiden vuotuisen liikevaihdon eikä saatujen palvelujen markkinahinnan perusteella (ks. johdanto-osan 28 kohta). Tätä hinnoittelujärjestelmää sovellettiin myös Pilot Alfa -hankkeessa, eikä IN:n tarjoamista lisäpalveluista (verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut) peritty lisämaksuja. |
| --- | --- |

(44)

Palveluista, joita IN tarjosi alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ennen uutta rakennetta koskevaa hanketta (eli verkkomarkkinointi- ja myynninedistämispalvelut visitnorway.com-sivustolla), perittiin maksu, joka laskettiin niiden vuotuisen liikevaihdon eikä saatujen palvelujen markkinahinnan perusteella (ks. johdanto-osan 28 kohta). Tätä hinnoittelujärjestelmää sovellettiin myös Pilot Alfa -hankkeessa, eikä IN:n tarjoamista lisäpalveluista (verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut) peritty lisämaksuja.

| (45) | Norjan viranomaiset selittivät (40), että lisäpalveluista ei peritty lisämaksua sen vuoksi, että uusia palveluja vielä kehitettiin ja että pilottihankkeeseen osallistuneet kaksi yritystä investoivat runsaasti aikaa ja vaivaa auttaakseen kehittämään IN:n uusia toimintoja ja antoivat IN:lle näin ”korvauksen” uusia palveluja koskevana arvokkaana palautteena. |
| --- | --- |

(45)

Norjan viranomaiset selittivät (40), että lisäpalveluista ei peritty lisämaksua sen vuoksi, että uusia palveluja vielä kehitettiin ja että pilottihankkeeseen osallistuneet kaksi yritystä investoivat runsaasti aikaa ja vaivaa auttaakseen kehittämään IN:n uusia toimintoja ja antoivat IN:lle näin ”korvauksen” uusia palveluja koskevana arvokkaana palautteena.

40

Pilot Beta -hanke

Pilot Beta -hanke

| (46) | IN toteutti Pilot Beta -hankkeen heinä–marraskuussa 2013. Tämän pilottihankkeen aikana IN tutki uusia liiketoimintamalleja, muun muassa mahdollisuutta markkinoida uusia etukumppanuussopimuksia kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille. |
| --- | --- |

(46)

IN toteutti Pilot Beta -hankkeen heinä–marraskuussa 2013. Tämän pilottihankkeen aikana IN tutki uusia liiketoimintamalleja, muun muassa mahdollisuutta markkinoida uusia etukumppanuussopimuksia kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille.

| (47) | IN tarjosi 1 päivästä tammikuun 2014 alkaen etukumppanuussopimuksia erotuksetta kaikille kiinnostuneille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille. IN otti käyttöön uuden näitä palveluja koskevan hinnoittelumallin, jossa perityn hinnan oli Norjan viranomaisten mukaan tarkoitus perustua IN:n tarjoamien palvelujen kustannuksiin sekä kohtuulliseen voittoon. Uutta hinnoittelumallia sovellettiin myös molemmissa pilottihankkeissa eli Visit Sørlandetiin ja Visit Trondheimiin 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(47)

IN tarjosi 1 päivästä tammikuun 2014 alkaen etukumppanuussopimuksia erotuksetta kaikille kiinnostuneille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille. IN otti käyttöön uuden näitä palveluja koskevan hinnoittelumallin, jossa perityn hinnan oli Norjan viranomaisten mukaan tarkoitus perustua IN:n tarjoamien palvelujen kustannuksiin sekä kohtuulliseen voittoon. Uutta hinnoittelumallia sovellettiin myös molemmissa pilottihankkeissa eli Visit Sørlandetiin ja Visit Trondheimiin 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.

| (48) | Näin ollen IN tarjosi alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (41) kaksi eri mahdollisuutta, kuten jäljempänä kaaviossa 2 esitetään: i) etukumppanuussopimuksiin perustuvat palvelut (42) ja ii) muihin kuin etukumppanuussopimuksiin perustuva myynninedistäminen (43). Riippumatta visitnorway.com-sivuston suhteesta alueellisiin matkailutoimistoihin ja matkakohteiden hallintojärjestöihin se tekee Norjaa tunnetuksi matkakohteena ja antaa yleisiä tietoja maasta (44). |
| --- | --- |

(48)

Näin ollen IN tarjosi alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (41) kaksi eri mahdollisuutta, kuten jäljempänä kaaviossa 2 esitetään: i) etukumppanuussopimuksiin perustuvat palvelut (42) ja ii) muihin kuin etukumppanuussopimuksiin perustuva myynninedistäminen (43). Riippumatta visitnorway.com-sivuston suhteesta alueellisiin matkailutoimistoihin ja matkakohteiden hallintojärjestöihin se tekee Norjaa tunnetuksi matkakohteena ja antaa yleisiä tietoja maasta (44).

41

42

43

44

| (49) | Etukumppanuussopimuksen allekirjoittivat sellaiset alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, jotka halusivat siirtyä visitnorway.com-sivustolle. Niille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät halunneet siirtää verkkosivustojaan visitnorway.com-sivustolle (muut kuin etukumppanit), IN tarjosi vakiomuotoisilla sopimuksilla samoja myynninedistämis- ja markkinointipalveluja kuin ennenkin.

  Kaavio 2.


  Visitnorway.com-sivuston nykyinen rakenne




  CBIS Product database
  Tellus Product database
  VisitNorway product database
  Full Ownership and full rights
  Full Ownership and full rights
  Standard Presentation OSLO
  Standard Presentation Fjord Norge
  RTB Fjord Norge
  DMO Oslo
  Right to edit
  Right to edit
  New Structure DMO Trondheim
  New Structure RTB Sørlandet
  NORWAY
  POWERED BY NATURE
  Generic Marketing
  DMO Specific
  Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

  Lähde: IN |
| --- | --- |

(49)

Etukumppanuussopimuksen allekirjoittivat sellaiset alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, jotka halusivat siirtyä visitnorway.com-sivustolle. Niille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät halunneet siirtää verkkosivustojaan visitnorway.com-sivustolle (muut kuin etukumppanit), IN tarjosi vakiomuotoisilla sopimuksilla samoja myynninedistämis- ja markkinointipalveluja kuin ennenkin.

Kaavio 2.

Kaavio 2.

Visitnorway.com-sivuston nykyinen rakenne

Visitnorway.com-sivuston nykyinen rakenne

CBIS Product database

Tellus Product database

VisitNorway product database

Full Ownership and full rights

Full Ownership and full rights

Standard Presentation OSLO

Standard Presentation Fjord Norge

RTB Fjord Norge

DMO Oslo

Right to edit

Right to edit

New Structure DMO Trondheim

New Structure RTB Sørlandet

NORWAY

POWERED BY NATURE

Generic Marketing

DMO Specific

Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

Lähde: IN

Lähde

3.   KANTELU

KANTELU

| (50) | New Mind | tellUs katsoo kantelussaan, että IN:n myynninedistämistoimia ja sen visitnorway.com-sivustoon – joka on kansallinen matkailuportaali – liittyviä tehtäviä voidaan pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna ETA:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(50)

New Mind | tellUs katsoo kantelussaan, että IN:n myynninedistämistoimia ja sen visitnorway.com-sivustoon – joka on kansallinen matkailuportaali – liittyviä tehtäviä voidaan pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna ETA:n valtiontukisääntöjen mukaisesti.

| (51) | IN siirtyi kuitenkin vuonna 2013 uusille markkinoille (45) tarjoamalla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille uusia taloudellisia palveluja, joiden avulla ne voivat siirtää verkkosivustonsa visitnorway.com-sivustolle (eli verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja). New Mind | tellUs katsoo, että nämä palvelut eivät sisälly IN:n saamaan toimeksiantoon eikä niitä tarjota Altmark-oikeuskäytännön (46) mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

IN siirtyi kuitenkin vuonna 2013 uusille markkinoille (45) tarjoamalla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille uusia taloudellisia palveluja, joiden avulla ne voivat siirtää verkkosivustonsa visitnorway.com-sivustolle (eli verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja). New Mind | tellUs katsoo, että nämä palvelut eivät sisälly IN:n saamaan toimeksiantoon eikä niitä tarjota Altmark-oikeuskäytännön (46) mukaisesti.

45

46

| (52) | Kantelija korostaa, että IN:n ei pitäisi saada valtiontukea, kun se tarjoaa taloudellisia palveluja (47). |
| --- | --- |

(52)

Kantelija korostaa, että IN:n ei pitäisi saada valtiontukea, kun se tarjoaa taloudellisia palveluja (47).

47

| (53) | Kantelussa viitataan erityisesti neljään erilaiseen väitetyn valtiontuen muotoon:






  a. | IN:n kaupallista toimintaa ei ole eriytetty kirjanpidossa |
| --- | --- | --- |

(53)

Kantelussa viitataan erityisesti neljään erilaiseen väitetyn valtiontuen muotoon:

a.

IN:n kaupallista toimintaa ei ole eriytetty kirjanpidossa

| b. | tuottojen menetys johtuen siitä, että IN:n taloudellinen toiminta on luonteeltaan voittoa tavoittelematonta |
| --- | --- |

b.

tuottojen menetys johtuen siitä, että IN:n taloudellinen toiminta on luonteeltaan voittoa tavoittelematonta

| c. | väitetty tuki, jota IN on myöntänyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinahintaa alhaisempien hintojen muodossa, ja |
| --- | --- |

c.

väitetty tuki, jota IN on myöntänyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinahintaa alhaisempien hintojen muodossa, ja

| d. | IN:lle myönnetty yleinen vapautus yhtiöverosta, jota sovelletaan myös IN:n taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

d.

IN:lle myönnetty yleinen vapautus yhtiöverosta, jota sovelletaan myös IN:n taloudelliseen toimintaan.

| (54) | New Mind | tellUs väittää myös, että IN kannustaa asiakkaitaan irtisanomaan aiemmat sopimuksensa New Mind | tellUsin kanssa tarjoamalla maksuttomia käännöspalveluja visitnorway.com-sivustolle siirtyville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (48). |
| --- | --- |

(54)

New Mind | tellUs väittää myös, että IN kannustaa asiakkaitaan irtisanomaan aiemmat sopimuksensa New Mind | tellUsin kanssa tarjoamalla maksuttomia käännöspalveluja visitnorway.com-sivustolle siirtyville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (48).

48

4.   PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (55) | Valvontaviranomainen päätti 16 päivänä heinäkuuta 2014 aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(55)

Valvontaviranomainen päätti 16 päivänä heinäkuuta 2014 aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn.

| (56) | Valvontaviranomainen rajoitti kuitenkin muodollisen tutkinnan kolmeen kantelijan mainitsemaan toimenpiteeseen: i) IN:n kaupallisen toiminnan eriyttämättä jättäminen kirjanpidossa ja kustannusten kohdistamismekanismin puute, ii) tuottojen menetys johtuen siitä, että taloudellinen toiminta on luonteeltaan voittoa tavoittelematonta, ja iii) väitetty tuki, jota IN on myöntänyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille perimällä verkkoinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä palveluista hintoja, jotka eivät riitä tuottamaan kohtuullista tuottoa sijoitukselle. |
| --- | --- |

(56)

Valvontaviranomainen rajoitti kuitenkin muodollisen tutkinnan kolmeen kantelijan mainitsemaan toimenpiteeseen: i) IN:n kaupallisen toiminnan eriyttämättä jättäminen kirjanpidossa ja kustannusten kohdistamismekanismin puute, ii) tuottojen menetys johtuen siitä, että taloudellinen toiminta on luonteeltaan voittoa tavoittelematonta, ja iii) väitetty tuki, jota IN on myöntänyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille perimällä verkkoinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä palveluista hintoja, jotka eivät riitä tuottamaan kohtuullista tuottoa sijoitukselle.

| (57) | IN:lle myönnetty yleinen vapautus yhtiöverosta jätettiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ulkopuolelle (49). Tästä seikasta on käynnistetty olemassa olevaa valtiontukea koskeva menettely. |
| --- | --- |

(57)

IN:lle myönnetty yleinen vapautus yhtiöverosta jätettiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ulkopuolelle (49). Tästä seikasta on käynnistetty olemassa olevaa valtiontukea koskeva menettely.

49

| (58) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoaminen oli taloudellista toimintaa, joka voidaan erottaa pelkästä Norjan tunnetuksi tekemisestä matkakohteena. Näitä uusia palveluja tarjottiin kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille vasta 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Näin ollen valvontaviranomainen katsoi, että jos toimenpiteet olivat valtiontukea, ne olivat uutta tukea (50). |
| --- | --- |

(58)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoaminen oli taloudellista toimintaa, joka voidaan erottaa pelkästä Norjan tunnetuksi tekemisestä matkakohteena. Näitä uusia palveluja tarjottiin kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille vasta 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Näin ollen valvontaviranomainen katsoi, että jos toimenpiteet olivat valtiontukea, ne olivat uutta tukea (50).

50

| (59) | Valvontaviranomainen katsoi myös, että jos todetaan, että IN ei perinyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamistaan palveluista markkinahintaa, ei voida sulkea pois kyseisille toimijoille myönnetyn uuden valtiontuen olemassaolon mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(59)

Valvontaviranomainen katsoi myös, että jos todetaan, että IN ei perinyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamistaan palveluista markkinahintaa, ei voida sulkea pois kyseisille toimijoille myönnetyn uuden valtiontuen olemassaolon mahdollisuutta.

| (60) | Lisäksi valvontaviranomainen suhtautui epäillen siihen, että väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan sen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti matkailutoimintaa edistävänä tukena (51). |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi valvontaviranomainen suhtautui epäillen siihen, että väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan sen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti matkailutoimintaa edistävänä tukena (51).

51

| (61) | Näiden alustavien päätelmien perusteella valvontaviranomainen katsoi, ettei sillä ollut riittäviä tietoja voidakseen sulkea pois valtiontuen olemassaolon mahdollisuus tai sen soveltumattomuus ETA-sopimuksen toimintaan. Tästä syystä aloitettiin muodollinen tutkintamenettely. |
| --- | --- |

(61)

Näiden alustavien päätelmien perusteella valvontaviranomainen katsoi, ettei sillä ollut riittäviä tietoja voidakseen sulkea pois valtiontuen olemassaolon mahdollisuus tai sen soveltumattomuus ETA-sopimuksen toimintaan. Tästä syystä aloitettiin muodollinen tutkintamenettely.

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

| (62) | Ainoastaan kantelija New Mind | tellUs toimitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(62)

Ainoastaan kantelija New Mind | tellUs toimitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (63) | Aineellisen sisällön osalta kantelija korostaa, että IN on tullut entuudestaan hyvin toimiville verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen, jotka ovat taloudellisia palveluja, markkinoille. Näille markkinoille tuleminen ei vastaa valtion antamia ohjeita ja on ristiriidassa IN:n päätehtävän eli yksityisen yritystoiminnan edistämisen kanssa. |
| --- | --- |

(63)

Aineellisen sisällön osalta kantelija korostaa, että IN on tullut entuudestaan hyvin toimiville verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen, jotka ovat taloudellisia palveluja, markkinoille. Näille markkinoille tuleminen ei vastaa valtion antamia ohjeita ja on ristiriidassa IN:n päätehtävän eli yksityisen yritystoiminnan edistämisen kanssa.

| (64) | New Mind | tellUs yhtyy valvontaviranomaisen alustaviin päätelmiin, jotka koskevat valtion varoja, valtion toiminnaksi katsomista, valikoivuutta ja mahdollista kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(64)

New Mind | tellUs yhtyy valvontaviranomaisen alustaviin päätelmiin, jotka koskevat valtion varoja, valtion toiminnaksi katsomista, valikoivuutta ja mahdollista kilpailun vääristymistä.

| (65) | Edun olemassaolosta kantelija katsoo, että IN on ristiintukenut verkkoinfrastruktuuriaan ja siihen liittyviä palveluja. Tämä johtuu siitä, että IN ei ole eriyttänyt kirjanpitoaan asianmukaisesti ja että IN luopuu tuotosta tarjotessaan näitä taloudellisia palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille. Kantelija väittää myös, että IN tarjoaa maksuttomia käännöspalveluja (ks. johdanto-osan 54 kohta). |
| --- | --- |

(65)

Edun olemassaolosta kantelija katsoo, että IN on ristiintukenut verkkoinfrastruktuuriaan ja siihen liittyviä palveluja. Tämä johtuu siitä, että IN ei ole eriyttänyt kirjanpitoaan asianmukaisesti ja että IN luopuu tuotosta tarjotessaan näitä taloudellisia palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille. Kantelija väittää myös, että IN tarjoaa maksuttomia käännöspalveluja (ks. johdanto-osan 54 kohta).

| (66) | Mitä tulee väitettyyn tukeen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, kantelijan mukaan Norjan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet niille menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(66)

Mitä tulee väitettyyn tukeen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, kantelijan mukaan Norjan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet niille menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (67) | Lisäksi kantelussa väitetään, että pilottihankkeisiin valitut pilottiasiakkaat eivät maksaneet saamistaan palveluista. IN:n myöhemmin käyttöön ottama hinnoittelumalli ei kata kaikkia asiaan liittyviä kustannuksia eikä tuota kohtuullista voittoa. IN ei etenkään ole sisällyttänyt laskelmiinsa kaikkia uutta rakennetta varten luotuun infrastruktuuriin liittyviä kehittämiskustannuksia (18 miljoonaa Norjan kruunua), eikä se laske sijoituksen tuottoa. Tästä syystä alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt saavat edun. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi kantelussa väitetään, että pilottihankkeisiin valitut pilottiasiakkaat eivät maksaneet saamistaan palveluista. IN:n myöhemmin käyttöön ottama hinnoittelumalli ei kata kaikkia asiaan liittyviä kustannuksia eikä tuota kohtuullista voittoa. IN ei etenkään ole sisällyttänyt laskelmiinsa kaikkia uutta rakennetta varten luotuun infrastruktuuriin liittyviä kehittämiskustannuksia (18 miljoonaa Norjan kruunua), eikä se laske sijoituksen tuottoa. Tästä syystä alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt saavat edun.

| (68) | Soveltuvuuden suhteen kantelija katsoo, että kyseisillä markkinoilla ei ole toimintapuutetta. Lisäksi se, että IN tarjoaa maksuttomia tai tuettuja käännöspalveluja sisältöä visitnorway.com-sivustolle siirtäville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, muodostaa kilpailulainsäädännön vastaisen sitomiseen johtavan edellytyksen, mistä syystä väitetyn valtiontuen ei voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(68)

Soveltuvuuden suhteen kantelija katsoo, että kyseisillä markkinoilla ei ole toimintapuutetta. Lisäksi se, että IN tarjoaa maksuttomia tai tuettuja käännöspalveluja sisältöä visitnorway.com-sivustolle siirtäville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, muodostaa kilpailulainsäädännön vastaisen sitomiseen johtavan edellytyksen, mistä syystä väitetyn valtiontuen ei voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

| (69) | Kantelija lähetti 13 päivänä tammikuuta 2015 valvontaviranomaiselle jäljennöksen vuoden 2015 budjettikirjeestä (52). Sen näkemyksen mukaan kirje vahvistaa, että IN:n toiminta verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen alalla ei sisälly IN:n toimeksiantoon, joka rajoittuu Norjan yleiseen tunnetuksi tekemiseen matkakohteena. |
| --- | --- |

(69)

Kantelija lähetti 13 päivänä tammikuuta 2015 valvontaviranomaiselle jäljennöksen vuoden 2015 budjettikirjeestä (52). Sen näkemyksen mukaan kirje vahvistaa, että IN:n toiminta verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen alalla ei sisälly IN:n toimeksiantoon, joka rajoittuu Norjan yleiseen tunnetuksi tekemiseen matkakohteena.

52

6.   NORJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ JA ASIANOMAISEN OSAPUOLEN HUOMAUTUKSISTA

NORJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ JA ASIANOMAISEN OSAPUOLEN HUOMAUTUKSISTA

| (70) | Norjan viranomaiset vastasivat menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (53) toteamalla, että kyseiset toimenpiteet eivät ole valtiontukea ja että jos jokin toimenpiteistä on valtiontukea, se olisi luokiteltava olemassa olevaksi tueksi, koska Norjan matkailun edistäminen oli yksi IN:n edeltäjien tehtävistä ennen ETA-sopimuksen allekirjoittamista. |
| --- | --- |

(70)

Norjan viranomaiset vastasivat menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (53) toteamalla, että kyseiset toimenpiteet eivät ole valtiontukea ja että jos jokin toimenpiteistä on valtiontukea, se olisi luokiteltava olemassa olevaksi tueksi, koska Norjan matkailun edistäminen oli yksi IN:n edeltäjien tehtävistä ennen ETA-sopimuksen allekirjoittamista.

53

| (71) | Jos taas tuki katsotaan uudeksi tueksi, sen olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta tai ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukena matkailualan edistämiseksi. |
| --- | --- |

(71)

Jos taas tuki katsotaan uudeksi tueksi, sen olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta tai ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukena matkailualan edistämiseksi.

| (72) | Norjan viranomaiset toteavat, että jos jokin taloudellinen toiminto voidaan erottaa julkisen elimen tehtävästä, elintä voidaan tässä tehtävässä pitää yrityksenä. Kaikkia toimintoja on Norjan viranomaisten mukaan kuitenkin pidettävä ei-taloudellisina, jos niitä ei ole mahdollista erottaa toisistaan (54). Tämän olettaman perusteella Norjan viranomaiset katsovat valvontaviranomaisen käsittäneen väärin tosiseikat, sillä kyseessä olevia palveluja eli verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita ei tarjota erikseen vaan ainoastaan kiinteänä osana visitnorway.com-sivuston kautta tarjottavia palveluja, ja sivusto kokonaisuutena on katsottava ei-taloudelliseksi toiminnoksi. Näiden palvelujen tarjoaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on osa IN:n tehtävää tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena, mikä puolestaan on osa kansallista matkailu-alan strategiaa liiketoiminnan edistämiseksi. Näin ollen verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita ei voida arvioida erikseen, vaan ainoastaan osana IN:n matkailunedistämistoimintaa. |
| --- | --- |

(72)

Norjan viranomaiset toteavat, että jos jokin taloudellinen toiminto voidaan erottaa julkisen elimen tehtävästä, elintä voidaan tässä tehtävässä pitää yrityksenä. Kaikkia toimintoja on Norjan viranomaisten mukaan kuitenkin pidettävä ei-taloudellisina, jos niitä ei ole mahdollista erottaa toisistaan (54). Tämän olettaman perusteella Norjan viranomaiset katsovat valvontaviranomaisen käsittäneen väärin tosiseikat, sillä kyseessä olevia palveluja eli verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita ei tarjota erikseen vaan ainoastaan kiinteänä osana visitnorway.com-sivuston kautta tarjottavia palveluja, ja sivusto kokonaisuutena on katsottava ei-taloudelliseksi toiminnoksi. Näiden palvelujen tarjoaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on osa IN:n tehtävää tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena, mikä puolestaan on osa kansallista matkailu-alan strategiaa liiketoiminnan edistämiseksi. Näin ollen verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita ei voida arvioida erikseen, vaan ainoastaan osana IN:n matkailunedistämistoimintaa.

54

| (73) | Joka tapauksessa jos IN tekee sopimuksia maksullisten palvelujen toimittamisesta, se käyttää yksinkertaista kustannusmallia varmistaakseen, että kaikki palveluista IN:lle aiheutuvat merkitykselliset kustannukset otetaan huomioon. Tämä menettely kirjattiin IN:ää koskevasta vuoden 2011 budjettikirjeestä (55) poimittuihin käyttäjämaksuja koskeviin suuntaviivoihin, ja IN on soveltanut sitä vuodesta 2011. IN on myös käyttänyt tätä kustannusten kohdistamismenetelmää etusopimuksissa, ja tämän avulla se on voinut kattaa kaikki etusopimuksista aiheutuneet kustannukset. IN on myös sisällyttänyt budjettiinsa ja hintoihinsa [...–... prosentin] odotettavissa olevan voiton. Norjan viranomaiset selittivät myös, että matkailuala ja varsinkin verkkoinfrastruktuuripalvelujen markkinat on hyvin dynaaminen ala. Tästä syystä IN:n ja visitnorway.com-sivuston on mukautettava tarjottavat palvelut tekniikan ja markkinoiden kehitykseen. |
| --- | --- |

(73)

Joka tapauksessa jos IN tekee sopimuksia maksullisten palvelujen toimittamisesta, se käyttää yksinkertaista kustannusmallia varmistaakseen, että kaikki palveluista IN:lle aiheutuvat merkitykselliset kustannukset otetaan huomioon. Tämä menettely kirjattiin IN:ää koskevasta vuoden 2011 budjettikirjeestä (55) poimittuihin käyttäjämaksuja koskeviin suuntaviivoihin, ja IN on soveltanut sitä vuodesta 2011. IN on myös käyttänyt tätä kustannusten kohdistamismenetelmää etusopimuksissa, ja tämän avulla se on voinut kattaa kaikki etusopimuksista aiheutuneet kustannukset. IN on myös sisällyttänyt budjettiinsa ja hintoihinsa [...–... prosentin] odotettavissa olevan voiton. Norjan viranomaiset selittivät myös, että matkailuala ja varsinkin verkkoinfrastruktuuripalvelujen markkinat on hyvin dynaaminen ala. Tästä syystä IN:n ja visitnorway.com-sivuston on mukautettava tarjottavat palvelut tekniikan ja markkinoiden kehitykseen.

55

| (74) | Soveltuvuuden osalta Norjan viranomaiset katsovat, että asiassa on sovellettava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevia sääntöjä. Norjan viranomaiset katsovat, että jos tässä asiassa arvioitavia palveluja pidetään taloudellisena toimintana ja todetaan, että valtiontukea on myönnetty, kyseistä tukea olisi arvioitava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien soveltuvuussääntöjen mukaan (56). Norjan viranomaisten näkemyksen mukaan näiden palvelujen tarjoaminen on komission päätöksen 2012/21/EU (57) hengen mukaista. |
| --- | --- |

(74)

Soveltuvuuden osalta Norjan viranomaiset katsovat, että asiassa on sovellettava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevia sääntöjä. Norjan viranomaiset katsovat, että jos tässä asiassa arvioitavia palveluja pidetään taloudellisena toimintana ja todetaan, että valtiontukea on myönnetty, kyseistä tukea olisi arvioitava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien soveltuvuussääntöjen mukaan (56). Norjan viranomaisten näkemyksen mukaan näiden palvelujen tarjoaminen on komission päätöksen 2012/21/EU (57) hengen mukaista.

56

57

| (75) | Norjan viranomaiset väittävät myös, että kyseisten toimenpiteiden olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 artiklan c kohdan nojalla matkailualaa edistävänä tukena. |
| --- | --- |

(75)

Norjan viranomaiset väittävät myös, että kyseisten toimenpiteiden olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 artiklan c kohdan nojalla matkailualaa edistävänä tukena.

| (76) | Norjan viranomaiset korostavat, että verkkoalustan käyttöoikeuden antaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on lisännyt kilpailua kohdetietopalvelujen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tämä on otettava huomioon väitetyn tuen mahdollisten kielteisten vaikutusten tasapainottamiseksi. Norjan viranomaiset selittävät, että koska visitnorway.com-sivusto kokoaa tietoja matkailutuotteista kaikilta mahdollisilta kilpailijoilta eli New Mind | tellUsilta, CityBreakilta tai miltä tahansa markkinoille mahdollisesti tulevalta yritykseltä, kilpailupaine kyseisillä markkinoilla on lisääntynyt. Aikaisemmin New Mind | tellUs oli markkinoiden ainoa palveluntarjoaja. Lisäksi IN tarjoaa verkkoalustaa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät kilpaile yritysten kanssa Norjan rajojen ulkopuolella. |
| --- | --- |

(76)

Norjan viranomaiset korostavat, että verkkoalustan käyttöoikeuden antaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on lisännyt kilpailua kohdetietopalvelujen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tämä on otettava huomioon väitetyn tuen mahdollisten kielteisten vaikutusten tasapainottamiseksi. Norjan viranomaiset selittävät, että koska visitnorway.com-sivusto kokoaa tietoja matkailutuotteista kaikilta mahdollisilta kilpailijoilta eli New Mind | tellUsilta, CityBreakilta tai miltä tahansa markkinoille mahdollisesti tulevalta yritykseltä, kilpailupaine kyseisillä markkinoilla on lisääntynyt. Aikaisemmin New Mind | tellUs oli markkinoiden ainoa palveluntarjoaja. Lisäksi IN tarjoaa verkkoalustaa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät kilpaile yritysten kanssa Norjan rajojen ulkopuolella.

| (77) | Norjan viranomaiset kiistävät, että IN tarjoaa maksuttomia käännöspalveluja etusopimukset allekirjoittaneille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, ja ne ovat selittäneet, miten IN antaa tukea käännöskustannuksiin eri skenaarioissa. Yleisesti IN maksaa osan alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen yleisesti kiinnostaviin tietoihin liittyvistä käännöskuluista osana sen tehtävää tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena. Se kattaa kuitenkin vain 50 prosenttia alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen tiettyihin kiinnostaviin kohteisiin liittyvistä käännöskuluista (58). Tämä on kaikkia alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä koskeva yleissääntö. Visitnorway.com-sivustolle siirtyneiden alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen (eli etukumppanien) tapauksessa IN ei maksa mitään käännöskuluja. Toisin sanoen etukumppanit menettävät käännöspalvelut. Näin ollen ja toisin kuin kantelija väittää, ei ole olemassa kannustinta tehdä etukumppanuussopimusta korvauksen saamiseksi käännöskuluista. |
| --- | --- |

(77)

Norjan viranomaiset kiistävät, että IN tarjoaa maksuttomia käännöspalveluja etusopimukset allekirjoittaneille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, ja ne ovat selittäneet, miten IN antaa tukea käännöskustannuksiin eri skenaarioissa. Yleisesti IN maksaa osan alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen yleisesti kiinnostaviin tietoihin liittyvistä käännöskuluista osana sen tehtävää tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena. Se kattaa kuitenkin vain 50 prosenttia alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen tiettyihin kiinnostaviin kohteisiin liittyvistä käännöskuluista (58). Tämä on kaikkia alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä koskeva yleissääntö. Visitnorway.com-sivustolle siirtyneiden alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen (eli etukumppanien) tapauksessa IN ei maksa mitään käännöskuluja. Toisin sanoen etukumppanit menettävät käännöspalvelut. Näin ollen ja toisin kuin kantelija väittää, ei ole olemassa kannustinta tehdä etukumppanuussopimusta korvauksen saamiseksi käännöskuluista.

58

| (78) | Vastauksena kantelijan huomautuksiin Norjan viranomaiset korostavat, ett IN ei ole New Mind | tellUsin kilpailija. On totta, että visitnorway.com-sivuston käyttöoikeuden myöntäminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on tehnyt ulkoisten tietotekniikkayritysten aiemmin tarjoamista palveluista osittain tarpeettomia, mutta IN ei kilpaile suorasti kantelijan kanssa. Toisin sanoen IN ei korvaa New Mind | tellUsia tietotekniikkapalvelujen tarjoajana, vaan joitakin toimintoja (kuten tellUsin hakutoimintoa) ei enää tarvita tai ne eivät ole teknisesti toteutuskelpoisia. |
| --- | --- |

(78)

Vastauksena kantelijan huomautuksiin Norjan viranomaiset korostavat, ett IN ei ole New Mind | tellUsin kilpailija. On totta, että visitnorway.com-sivuston käyttöoikeuden myöntäminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on tehnyt ulkoisten tietotekniikkayritysten aiemmin tarjoamista palveluista osittain tarpeettomia, mutta IN ei kilpaile suorasti kantelijan kanssa. Toisin sanoen IN ei korvaa New Mind | tellUsia tietotekniikkapalvelujen tarjoajana, vaan joitakin toimintoja (kuten tellUsin hakutoimintoa) ei enää tarvita tai ne eivät ole teknisesti toteutuskelpoisia.

| (79) | Norjan viranomaiset ovat myös toimittaneet valvontaviranomaiselle näyttöä osoittaakseen, että IN on ilmoittanut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. IN lähetti sähköpostiviestit kaikille etukumppaneille (väitetyille valtiontuen saajille), ja myös IN:n verkkosivustolla viitattiin menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (59). |
| --- | --- |

(79)

Norjan viranomaiset ovat myös toimittaneet valvontaviranomaiselle näyttöä osoittaakseen, että IN on ilmoittanut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. IN lähetti sähköpostiviestit kaikille etukumppaneille (väitetyille valtiontuen saajille), ja myös IN:n verkkosivustolla viitattiin menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (59).

59

| (80) | Vastauksessa kantelijalta saatuun (johdanto-osan 69 kohdassa mainittuun) viimeisimpään sähköpostiviestiin (60) Norjan viranomaiset katsoivat, että New Mind | tellUsin esiin tuomaan kysymykseen oli jo vastattu asianmukaisesti. Siksi lisäselvennyksille ei ollut tarvetta (61). |
| --- | --- |

(80)

Vastauksessa kantelijalta saatuun (johdanto-osan 69 kohdassa mainittuun) viimeisimpään sähköpostiviestiin (60) Norjan viranomaiset katsoivat, että New Mind | tellUsin esiin tuomaan kysymykseen oli jo vastattu asianmukaisesti. Siksi lisäselvennyksille ei ollut tarvetta (61).

60

61

II.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

1.   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (81) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti:

  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(81)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (82) | Toimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos neljä edellytystä täyttyy. Ensinnäkin toimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista rahoitettu ja katsottava valtion toiminnaksi. Toiseksi toimenpiteestä on aiheuduttava etua. Kolmanneksi toimenpiteen on suosittava tiettyjä yrityksiä tai taloudellista toimintaa. Neljänneksi toimenpiteen täytyy vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua ETA-alueella. |
| --- | --- |

(82)

Toimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos neljä edellytystä täyttyy. Ensinnäkin toimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista rahoitettu ja katsottava valtion toiminnaksi. Toiseksi toimenpiteestä on aiheuduttava etua. Kolmanneksi toimenpiteen on suosittava tiettyjä yrityksiä tai taloudellista toimintaa. Neljänneksi toimenpiteen täytyy vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua ETA-alueella.

| (83) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, kaikkien 61 artiklan 1 kohdan kumulatiivisten edellytysten on täytyttävä (62). |
| --- | --- |

(83)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, kaikkien 61 artiklan 1 kohdan kumulatiivisten edellytysten on täytyttävä (62).

62

1.1.   TÄMÄN PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALA

| (84) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan väitettyyn IN:lle sekä alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille myönnettyyn valtiontukeen. Kantelijalta ja Norjan viranomaisilta saatujen tietojen perusteella valvontaviranomainen piti ongelmallisena lähinnä IN:n etukumppanuussopimusten avulla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamaa verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. |
| --- | --- |

(84)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan väitettyyn IN:lle sekä alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille myönnettyyn valtiontukeen. Kantelijalta ja Norjan viranomaisilta saatujen tietojen perusteella valvontaviranomainen piti ongelmallisena lähinnä IN:n etukumppanuussopimusten avulla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamaa verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja.

| (85) | Muodollisen menettelyn aikana valvontaviranomainen on kuitenkin tullut siihen tulokseen, että IN:n verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla harjoittaman toiminnan arvioimiseksi on myös arvioitava IN:n alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamia muita kaupallisia palveluja eli tiettyjen sisältöpalvelujen myynninedistämistä ja markkinointia. Näin siksi, että uutta rakennetta koskevassa IN:n liiketoimintasuunnitelmassa viitataan molempiin palvelutyyppeihin. |
| --- | --- |

(85)

Muodollisen menettelyn aikana valvontaviranomainen on kuitenkin tullut siihen tulokseen, että IN:n verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla harjoittaman toiminnan arvioimiseksi on myös arvioitava IN:n alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamia muita kaupallisia palveluja eli tiettyjen sisältöpalvelujen myynninedistämistä ja markkinointia. Näin siksi, että uutta rakennetta koskevassa IN:n liiketoimintasuunnitelmassa viitataan molempiin palvelutyyppeihin.

| (86) | Vaikka erityiset myynninedistämis- ja markkinointipalvelut eivät kuulu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen eivätkä tämän päätöksen soveltamisalaan, valvontaviranomainen viittaa niihin siltä osin kuin se on tarpeen, jotta voidaan tehdä päätös verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen avulla toteutetuista väitetyistä valtiontukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(86)

Vaikka erityiset myynninedistämis- ja markkinointipalvelut eivät kuulu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen eivätkä tämän päätöksen soveltamisalaan, valvontaviranomainen viittaa niihin siltä osin kuin se on tarpeen, jotta voidaan tehdä päätös verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen avulla toteutetuista väitetyistä valtiontukitoimenpiteistä.

1.2.   MAHDOLLISET VALTIONTUKITOIMENPITEET IN:N HYVÄKSI

1.2.1   
  Voidaanko IN:n katsoa olevan yritys?

Voidaanko IN:n katsoa olevan yritys?

| (87) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdasta seuraa, että ollakseen valtiontukea toimenpiteillä on suosittava tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vain, jos tuen saaja on yritys. Näin ollen on tutkittava, voidaanko IN katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(87)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdasta seuraa, että ollakseen valtiontukea toimenpiteillä on suosittava tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vain, jos tuen saaja on yritys. Näin ollen on tutkittava, voidaanko IN katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi.

| (88) | Yrityksiä ovat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (63). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (64). Kaikki valtiosta oikeudellisesti erilliset yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, katsotaan yrityksiksi. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kattaa kaikki julkiset ja yksityiset yritykset (65). |
| --- | --- |

(88)

Yrityksiä ovat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (63). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (64). Kaikki valtiosta oikeudellisesti erilliset yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, katsotaan yrityksiksi. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kattaa kaikki julkiset ja yksityiset yritykset (65).

63

64

65

| (89) | Jos jokin yksikkö harjoittaa taloudellista toimintaa, sitä on pidettävä yrityksenä vain suhteessa kyseisiin palveluihin riippumatta siitä, miten sen muu toiminta olisi luokiteltava (66). |
| --- | --- |

(89)

Jos jokin yksikkö harjoittaa taloudellista toimintaa, sitä on pidettävä yrityksenä vain suhteessa kyseisiin palveluihin riippumatta siitä, miten sen muu toiminta olisi luokiteltava (66).

66

| (90) | Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista ei voida määritellä taloudelliseksi toiminnaksi. Niiden näkemyksen mukaan kyseisiä palveluja ei voida erottaa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjotuista palveluista, joiden tarkoituksena on tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena visitnorway.com-sivuston avulla. Koska tämän verkkoalustan kehittäminen ja hallinnointi palvelee tavoitetta tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena ja koska tätä yleistä tehtävää ei voida määritellä taloudelliseksi toiminnaksi, tässä asiassa tarkasteltavana olevia tietotekniikkapalveluja ei voida niitäkään määritellä taloudelliseksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

(90)

Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista ei voida määritellä taloudelliseksi toiminnaksi. Niiden näkemyksen mukaan kyseisiä palveluja ei voida erottaa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjotuista palveluista, joiden tarkoituksena on tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena visitnorway.com-sivuston avulla. Koska tämän verkkoalustan kehittäminen ja hallinnointi palvelee tavoitetta tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena ja koska tätä yleistä tehtävää ei voida määritellä taloudelliseksi toiminnaksi, tässä asiassa tarkasteltavana olevia tietotekniikkapalveluja ei voida niitäkään määritellä taloudelliseksi toiminnaksi.

| (91) | Valvontaviranomainen pitää kiinni vastakkaisesta päätelmästään ja vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemansa alustavan kannan. |
| --- | --- |

(91)

Valvontaviranomainen pitää kiinni vastakkaisesta päätelmästään ja vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemansa alustavan kannan.

| (92) | Valvontaviranomainen huomauttaa ensinnäkin, että vuoden 2013 budjettikirjeessä (67) IN:n sallitaan harjoittavan sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, koska ne erotetaan toisistaan toiminnan rahoituksen perusteella: taloudellista toimintaa on harjoitettava markkinaehdoin ja siten sen on oltava asiakkaiden rahoittamaa. Näin ollen IN:n on oikeudellisesti mahdollista tarjota samanaikaisesti sekä taloudellisia että ei-taloudellisia palveluja. |
| --- | --- |

(92)

Valvontaviranomainen huomauttaa ensinnäkin, että vuoden 2013 budjettikirjeessä (67) IN:n sallitaan harjoittavan sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, koska ne erotetaan toisistaan toiminnan rahoituksen perusteella: taloudellista toimintaa on harjoitettava markkinaehdoin ja siten sen on oltava asiakkaiden rahoittamaa. Näin ollen IN:n on oikeudellisesti mahdollista tarjota samanaikaisesti sekä taloudellisia että ei-taloudellisia palveluja.

67

| (93) | Toiseksi, valvontaviranomainen ei pidä sitä tosiseikkaa, että tietyissä tilanteissa IN toimii valtion välineenä, joka tekee Norjaa yleisesti tunnetuksi, eikä tältä osin tarjoa palveluja tai tavaroita markkinoilla, riittävänä perusteena päätellä, ettei IN tarjoa muita taloudellisia palveluita matkailualalla. |
| --- | --- |

(93)

Toiseksi, valvontaviranomainen ei pidä sitä tosiseikkaa, että tietyissä tilanteissa IN toimii valtion välineenä, joka tekee Norjaa yleisesti tunnetuksi, eikä tältä osin tarjoa palveluja tai tavaroita markkinoilla, riittävänä perusteena päätellä, ettei IN tarjoa muita taloudellisia palveluita matkailualalla.

| (94) | Kolmanneksi valvontaviranomainen on samaa mieltä siitä, että Norjan tunnetuksi tekeminen matkakohteena ei ole taloudellista toimintaa. IN tarjoaa kuitenkin verkkoalustalla erityyppisiä palveluja. IN tarjoaa Norjaa koskevan yleisen sisällön markkinointi- ja myynninedistämispalveluja eli yleistä tietoa muun muassa valoisista öistä, säästä, maan maantieteellisistä erityispiirteistä, mutta myös erityistä matkailusisältöä eli hotellien, ravintoloiden tai muiden yritysten myynninedistämistä. Norjaa koskevien yleistietojen markkinointi ei ole taloudellista toimintaa, mutta matkailuyritysten myynninedistäminen on. |
| --- | --- |

(94)

Kolmanneksi valvontaviranomainen on samaa mieltä siitä, että Norjan tunnetuksi tekeminen matkakohteena ei ole taloudellista toimintaa. IN tarjoaa kuitenkin verkkoalustalla erityyppisiä palveluja. IN tarjoaa Norjaa koskevan yleisen sisällön markkinointi- ja myynninedistämispalveluja eli yleistä tietoa muun muassa valoisista öistä, säästä, maan maantieteellisistä erityispiirteistä, mutta myös erityistä matkailusisältöä eli hotellien, ravintoloiden tai muiden yritysten myynninedistämistä. Norjaa koskevien yleistietojen markkinointi ei ole taloudellista toimintaa, mutta matkailuyritysten myynninedistäminen on.

| (95) | Valvontaviranomainen ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei olisi taloudellista toimintaa sillä perusteella, että lopullisena tavoitteena on ei-taloudellisen toiminnan harjoittaminen eli Norjan tunnetuksi tekeminen matkakohteena. Valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaisten tavoitteella ei ole merkitystä määriteltäessä, harjoittaako IN taloudellista toimintaa. Valvontaviranomainen katsoo, että yksityisen matkailuliiketoiminnan edistäminen on taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(95)

Valvontaviranomainen ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei olisi taloudellista toimintaa sillä perusteella, että lopullisena tavoitteena on ei-taloudellisen toiminnan harjoittaminen eli Norjan tunnetuksi tekeminen matkakohteena. Valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaisten tavoitteella ei ole merkitystä määriteltäessä, harjoittaako IN taloudellista toimintaa. Valvontaviranomainen katsoo, että yksityisen matkailuliiketoiminnan edistäminen on taloudellista toimintaa.

| (96) | Oikeuskäytännössä on tietyissä tapauksissa hyväksytty, että ”tuotteen ostamista ei ole erotettava sen myöhemmästä käytöstä tämän ostotoiminnan laadun arvioimisessa ja että sillä, onko ostetun tuotteen myöhempi käyttö taloudellista vai ei, on ratkaiseva merkitys tämän ostotoiminnan luonteen määrittämisessä.” (68) Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin, että IN:n tietotekniikkapalvelujen vastaanottajat, alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, käyttävät näitä palveluja sekä taloudellisiin että ei-taloudellisiin palveluihin. Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt edistävät maantieteellisten alueidensa matkailua yleisesti, mutta myös erityisiä matkailutuotteita sidosryhmiensä ja asiakkaidensa puolesta. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että IN tarjoaa taloudellisia palveluja. |
| --- | --- |

(96)

Oikeuskäytännössä on tietyissä tapauksissa hyväksytty, että ”tuotteen ostamista ei ole erotettava sen myöhemmästä käytöstä tämän ostotoiminnan laadun arvioimisessa ja että sillä, onko ostetun tuotteen myöhempi käyttö taloudellista vai ei, on ratkaiseva merkitys tämän ostotoiminnan luonteen määrittämisessä.” (68) Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin, että IN:n tietotekniikkapalvelujen vastaanottajat, alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, käyttävät näitä palveluja sekä taloudellisiin että ei-taloudellisiin palveluihin. Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt edistävät maantieteellisten alueidensa matkailua yleisesti, mutta myös erityisiä matkailutuotteita sidosryhmiensä ja asiakkaidensa puolesta. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että IN tarjoaa taloudellisia palveluja.

68

| (97) | Neljänneksi valvontaviranomainen katsoo, että toisin kuin Norjan viranomaiset väittävät (ks. johdanto-osan 90 kohta), Norjan tekemiseksi tunnetuksi matkakohteena ei ole välttämätöntä tarjota myös verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. Vuoteen 2013 asti IN itse asiassa edisti menestyksellisesti Norjan matkailua siitä huolimatta, että se on vasta kyseisestä ajankohdasta lähtien tarjonnut verkkopalveluja etukumppanuussopimusten välityksellä. Valvontaviranomainen korostaa, että Norjan viranomaiset eivät ole toimittaneet mitään näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että ellei visitnorway.com-sivustolla tarjottaisi mainittuja verkkopalveluja, IN:n toimet Norjan matkailun edistämiseksi olisivat tehottomia. Tästä syystä valvontaviranomainen ei hyväksy väitettä siitä, että Norjan tekemiseksi tunnetuksi matkakohteena on välttämätöntä tarjota myös verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. Valvontaviranomainen ei näin ollen katso, etteikö näitä palveluja voitaisi erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

(97)

Neljänneksi valvontaviranomainen katsoo, että toisin kuin Norjan viranomaiset väittävät (ks. johdanto-osan 90 kohta), Norjan tekemiseksi tunnetuksi matkakohteena ei ole välttämätöntä tarjota myös verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. Vuoteen 2013 asti IN itse asiassa edisti menestyksellisesti Norjan matkailua siitä huolimatta, että se on vasta kyseisestä ajankohdasta lähtien tarjonnut verkkopalveluja etukumppanuussopimusten välityksellä. Valvontaviranomainen korostaa, että Norjan viranomaiset eivät ole toimittaneet mitään näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että ellei visitnorway.com-sivustolla tarjottaisi mainittuja verkkopalveluja, IN:n toimet Norjan matkailun edistämiseksi olisivat tehottomia. Tästä syystä valvontaviranomainen ei hyväksy väitettä siitä, että Norjan tekemiseksi tunnetuksi matkakohteena on välttämätöntä tarjota myös verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. Valvontaviranomainen ei näin ollen katso, etteikö näitä palveluja voitaisi erottaa toisistaan.

| (98) | Viidenneksi valvontaviranomainen muistuttaa, että määriteltäessä jokin palvelu taloudelliseksi palveluksi merkittävä tekijä on se, onko kyseisillä markkinoilla kilpailua, eli onko olemassa muita yksiköitä, jotka tarjoavat samoja tai korvaavia tavaroita ja palveluja (69). Verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita tarjoavat myös yksityiset toimijat, kuten kantelija, ja tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että tämä edellytys täyttyy tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(98)

Viidenneksi valvontaviranomainen muistuttaa, että määriteltäessä jokin palvelu taloudelliseksi palveluksi merkittävä tekijä on se, onko kyseisillä markkinoilla kilpailua, eli onko olemassa muita yksiköitä, jotka tarjoavat samoja tai korvaavia tavaroita ja palveluja (69). Verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita tarjoavat myös yksityiset toimijat, kuten kantelija, ja tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että tämä edellytys täyttyy tässä tapauksessa.

69

| (99) | EU:n tuomioistuin on oikeuskäytännössään korostanut, että taloudellisia palveluja tarjotaan tavallisesti korvausta vastaan (70). Sekä kantelija että IN tarjoavat verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita korvausta vastaan, mitä valvontaviranomainen pitää toisena syynä määritellä nämä palvelut taloudellisiksi palveluiksi. |
| --- | --- |

(99)

EU:n tuomioistuin on oikeuskäytännössään korostanut, että taloudellisia palveluja tarjotaan tavallisesti korvausta vastaan (70). Sekä kantelija että IN tarjoavat verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita korvausta vastaan, mitä valvontaviranomainen pitää toisena syynä määritellä nämä palvelut taloudellisiksi palveluiksi.

70

| (100) | Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä päätelmä on pätevä, vaikka IN ei tarjoa verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita erillisenä palveluna; kun alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen verkkosivustot integroidaan visitnorway.com-sivustoon, alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt saavat kyseiseltä alustalta palveluja, joita ne aikaisemmin ostivat yksityisiltä toimijoilta korvausta vastaan. Näin ollen ei ole merkityksellistä, tarjotaanko näitä palveluja vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille eikä muille kohdejärjestelyjä tekeville yrityksille. |
| --- | --- |

(100)

Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä päätelmä on pätevä, vaikka IN ei tarjoa verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita erillisenä palveluna; kun alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen verkkosivustot integroidaan visitnorway.com-sivustoon, alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt saavat kyseiseltä alustalta palveluja, joita ne aikaisemmin ostivat yksityisiltä toimijoilta korvausta vastaan. Näin ollen ei ole merkityksellistä, tarjotaanko näitä palveluja vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille eikä muille kohdejärjestelyjä tekeville yrityksille.

| (101) | Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, ett IN on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. |
| --- | --- |

(101)

Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, ett IN on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja.

1.2.2.   
  Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (102) | Kuten edellä todettiin, Norjan viranomaiset väittivät, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palveluiden tarjoamista on tarkasteltava IN:n matkailuedistämistoiminnan yhteydessä, osana Norjan tavoitetta vähentää alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä ja tehostaa matkailualaa. Valvontaviranomainen muistuttaa, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtion tukitoimenpiteiden välillä niiden syiden tai tavoitteiden mukaan, vaan ne määritellään niiden vaikutusten perusteella (71). EU:n tuomioistuin on todennut näin: ”Tästä seuraa, että tuen käsite on objektiivinen ja sen kannalta merkittävää on ainoastaan se, annetaanko valtion toimenpiteellä jokin etu yhdelle tai useammalle yritykselle” (72). Näin ollen Norjan matkailualan uuden rakenteen tarkoitus ei ole merkityksellinen määritettäessä, aiheutuuko mainituista toimenpiteistä etu ja ovatko ne valtiontukea. |
| --- | --- |

(102)

Kuten edellä todettiin, Norjan viranomaiset väittivät, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palveluiden tarjoamista on tarkasteltava IN:n matkailuedistämistoiminnan yhteydessä, osana Norjan tavoitetta vähentää alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä ja tehostaa matkailualaa. Valvontaviranomainen muistuttaa, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtion tukitoimenpiteiden välillä niiden syiden tai tavoitteiden mukaan, vaan ne määritellään niiden vaikutusten perusteella (71). EU:n tuomioistuin on todennut näin: ”Tästä seuraa, että tuen käsite on objektiivinen ja sen kannalta merkittävää on ainoastaan se, annetaanko valtion toimenpiteellä jokin etu yhdelle tai useammalle yritykselle” (72). Näin ollen Norjan matkailualan uuden rakenteen tarkoitus ei ole merkityksellinen määritettäessä, aiheutuuko mainituista toimenpiteistä etu ja ovatko ne valtiontukea.

71

72

| (103) | Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa edun olemassaolo riippuu siitä, i) onko IN ristiintukenut taloudellista toimintaansa korvauksena sen ei-taloudellisesta toiminnasta saaduilla julkisilla varoilla ja ii) onko IN edellyttänyt pääomalle asianmukaista tuottoa (kohtuullista voittoa) alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamistaan palveluista. |
| --- | --- |

(103)

Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa edun olemassaolo riippuu siitä, i) onko IN ristiintukenut taloudellista toimintaansa korvauksena sen ei-taloudellisesta toiminnasta saaduilla julkisilla varoilla ja ii) onko IN edellyttänyt pääomalle asianmukaista tuottoa (kohtuullista voittoa) alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamistaan palveluista.

| (104) | Kahdessa seuraavassa alajaksossa arvioidaan näitä kahta kysymystä. Arviointia varten valvontaviranomainen määrittää, alittiko alueellisilta matkailutoimistoilta ja matkakohteiden hallintojärjestöiltä IN:ltä ostetuista palveluista peritty hinta tason, joka vallitsisi kilpailluilla markkinoilla (markkinavoiman puuttuminen). Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tällaisen kilpailtujen markkinoiden hintatason kohtuullisen hyvä kuvaaja on hinta, joka riittää kattamaan lisäkustannukset eli suoraan palveluista aiheutuvat muuttuvat kustannukset ja asianmukaisen osan yhteisistä (kiinteistä) kustannuksista ja sisältää asianmukaisen tuoton pääomalle (73). |
| --- | --- |

(104)

Kahdessa seuraavassa alajaksossa arvioidaan näitä kahta kysymystä. Arviointia varten valvontaviranomainen määrittää, alittiko alueellisilta matkailutoimistoilta ja matkakohteiden hallintojärjestöiltä IN:ltä ostetuista palveluista peritty hinta tason, joka vallitsisi kilpailluilla markkinoilla (markkinavoiman puuttuminen). Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tällaisen kilpailtujen markkinoiden hintatason kohtuullisen hyvä kuvaaja on hinta, joka riittää kattamaan lisäkustannukset eli suoraan palveluista aiheutuvat muuttuvat kustannukset ja asianmukaisen osan yhteisistä (kiinteistä) kustannuksista ja sisältää asianmukaisen tuoton pääomalle (73).

73

1.2.2.1.   Verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen ristiintukeminen

Verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen ristiintukeminen

| (105) | Jos yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, sillä olisi oltava kustannuslaskentajärjestelmä, jolla varmistetaan, että taloudellista toimintaa ei tueta kyseisen yksikön ei-taloudelliseen toimintaan osoitetuilla valtion varoilla (74). |
| --- | --- |

(105)

Jos yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, sillä olisi oltava kustannuslaskentajärjestelmä, jolla varmistetaan, että taloudellista toimintaa ei tueta kyseisen yksikön ei-taloudelliseen toimintaan osoitetuilla valtion varoilla (74).

74

| (106) | Käytössä olisi oltava objektiivisia ja läpinäkyviä kustannusten kohdistamismekanismeja, joilla varmistetaan, että yksikön ei-taloudelliseen toimintaan osoitetuilla valtion varoilla ei kateta taloudelliseen toimintaan liittyviä lisäkustannuksia. Ilman tällaisia mekanismeja taloudellinen toiminta voi saada etua ei-taloudelliseen toimintaan myönnetyistä julkisista varoista. Lisäksi sisäisessä kirjanpidossa olisi voitava yksilöidä eri palveluihin liittyvät kustannukset ja tulot (75). |
| --- | --- |

(106)

Käytössä olisi oltava objektiivisia ja läpinäkyviä kustannusten kohdistamismekanismeja, joilla varmistetaan, että yksikön ei-taloudelliseen toimintaan osoitetuilla valtion varoilla ei kateta taloudelliseen toimintaan liittyviä lisäkustannuksia. Ilman tällaisia mekanismeja taloudellinen toiminta voi saada etua ei-taloudelliseen toimintaan myönnetyistä julkisista varoista. Lisäksi sisäisessä kirjanpidossa olisi voitava yksilöidä eri palveluihin liittyvät kustannukset ja tulot (75).

75

| (107) | Näin ollen valvontaviranomainen tarkastaa, oliko IN:llä käytössä menetelmä, jonka avulla se pystyi erottamaan taloudellisen ja ei-taloudellisen toimintansa kustannukset ja tulot ja näin torjumaan riskin sen eri toimintojen välisestä ristiintukemisesta. Valvontaviranomainen arvioi myös alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottuja taloudellisia palveluja koskevaa IN:n kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(107)

Näin ollen valvontaviranomainen tarkastaa, oliko IN:llä käytössä menetelmä, jonka avulla se pystyi erottamaan taloudellisen ja ei-taloudellisen toimintansa kustannukset ja tulot ja näin torjumaan riskin sen eri toimintojen välisestä ristiintukemisesta. Valvontaviranomainen arvioi myös alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottuja taloudellisia palveluja koskevaa IN:n kirjanpitoa.

Kustannusten kohdistamismekanismi

Kustannusten kohdistamismekanismi

| (108) | Kuten edellä todettiin, taloudellista ja ei-taloudellista toimintaa harjoittavan julkisen yrityksen on käytettävä kirjanpitojärjestelmiä ja -menettelyjä, joiden avulla se voi kohdistaa kaikki taloudellisen palvelun tarjoamisesta aiheutuneet lisäkustannukset taloudellista toimintaa koskeviin tileihin (76). |
| --- | --- |

(108)

Kuten edellä todettiin, taloudellista ja ei-taloudellista toimintaa harjoittavan julkisen yrityksen on käytettävä kirjanpitojärjestelmiä ja -menettelyjä, joiden avulla se voi kohdistaa kaikki taloudellisen palvelun tarjoamisesta aiheutuneet lisäkustannukset taloudellista toimintaa koskeviin tileihin (76).

76

| (109) | IN:n toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen on päätellyt, että yleiskustannuksia ovat seuraavat: i) uutta rakennetta koskevan hankkeen kehittämiskustannukset, ii) yleiset toimintakustannukset, kuten seuranta ja hallinto sekä sivustovastaavan tuki, ja iii) verkkoalustan tekniset toimintakustannukset, kuten tietotekniikkakonsultit, vuotuiset ohjelmistolisenssimaksut sekä laitteistojen ja ohjelmistojen huolto (77). |
| --- | --- |

(109)

IN:n toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen on päätellyt, että yleiskustannuksia ovat seuraavat: i) uutta rakennetta koskevan hankkeen kehittämiskustannukset, ii) yleiset toimintakustannukset, kuten seuranta ja hallinto sekä sivustovastaavan tuki, ja iii) verkkoalustan tekniset toimintakustannukset, kuten tietotekniikkakonsultit, vuotuiset ohjelmistolisenssimaksut sekä laitteistojen ja ohjelmistojen huolto (77).

77

| (110) | Norjan viranomaiset selittivät, että kehittämiskustannukset ovat kustannuksia, jotka aiheutuivat hankkeen hallinnoinnista, tuotekonseptin kehittämisestä, teknisestä kehitys- ja parannustyöstä, testauksesta ja konsulttien tekemästä työstä visitnorway.com-sivuston valmistelemiseksi uutta rakennetta koskevaa hanketta varten. Kehittämiskustannukset olivat noin 18 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2013 (78). |
| --- | --- |

(110)

Norjan viranomaiset selittivät, että kehittämiskustannukset ovat kustannuksia, jotka aiheutuivat hankkeen hallinnoinnista, tuotekonseptin kehittämisestä, teknisestä kehitys- ja parannustyöstä, testauksesta ja konsulttien tekemästä työstä visitnorway.com-sivuston valmistelemiseksi uutta rakennetta koskevaa hanketta varten. Kehittämiskustannukset olivat noin 18 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2013 (78).

kehittämiskustannukset

78

| (111) | Norjan viranomaisten menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen mukaan (79) 4 miljoonaa Norjan kruunua osoitettiin verkkoalustan välityksellä tarjottaviin taloudellisiin palveluihin. Toimitettujen tietojen mukaan ja ottaen huomioon täysin läpinäkyvän kustannusten jakamisen yleisen ja erityisen markkinoinnin välillä (80) valtaosa (noin 89 prosenttia) uuden rakenteen toiminta- ja teknisistä kustannuksista liittyy Norjan yleiseen markkinointiin (ei-taloudellinen toiminta). Näin ollen IN:n liiketoimintamalliin sisältyi 4 miljoonaa Norjan kruunua kehittämiskustannuksia investointikustannuksina. Norjan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja, jotka vahvistavat, että tämä edustaa kohtuullista kehittämiskustannusten jakoa. IN on erityisesti ilmoittanut valvontaviranomaiselle, että tarkastamalla 15 766 toimituksellista sivua ja 19 000 listausta on laskettu, että kaikista sivukäynneistä 23 päivän maaliskuuta 2014 ja 23 päivän maaliskuuta 2015 välisenä aikana 84,3 prosenttia luokitellaan yleiseksi markkinoinniksi ja 15,7 prosenttia oli yrityslistauksia (81). Näin ollen valtaosa kehittämiskustannuksista olisi kohdistettava verkkoalustan ei-taloudellisiin palveluihin. |
| --- | --- |

(111)

Norjan viranomaisten menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen mukaan (79) 4 miljoonaa Norjan kruunua osoitettiin verkkoalustan välityksellä tarjottaviin taloudellisiin palveluihin. Toimitettujen tietojen mukaan ja ottaen huomioon täysin läpinäkyvän kustannusten jakamisen yleisen ja erityisen markkinoinnin välillä (80) valtaosa (noin 89 prosenttia) uuden rakenteen toiminta- ja teknisistä kustannuksista liittyy Norjan yleiseen markkinointiin (ei-taloudellinen toiminta). Näin ollen IN:n liiketoimintamalliin sisältyi 4 miljoonaa Norjan kruunua kehittämiskustannuksia investointikustannuksina. Norjan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja, jotka vahvistavat, että tämä edustaa kohtuullista kehittämiskustannusten jakoa. IN on erityisesti ilmoittanut valvontaviranomaiselle, että tarkastamalla 15 766 toimituksellista sivua ja 19 000 listausta on laskettu, että kaikista sivukäynneistä 23 päivän maaliskuuta 2014 ja 23 päivän maaliskuuta 2015 välisenä aikana 84,3 prosenttia luokitellaan yleiseksi markkinoinniksi ja 15,7 prosenttia oli yrityslistauksia (81). Näin ollen valtaosa kehittämiskustannuksista olisi kohdistettava verkkoalustan ei-taloudellisiin palveluihin.

79

80

81

| (112) | Toimitettujen ja edellä mainittujen tietojen perusteella valvontaviranomainen toteaa, että IN:n taloudellisiin palveluihin kohdistettujen kehittämiskustannusten osuus on yli 20 prosenttia, mikä on enemmän kuin edellä esitetty erityisen sisällön edistämiseen liittyvien kustannusten tosiasiallinen osuus. Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että 4 miljoonan Norjan kruunun kohdistaminen etukumppanuussopimusten liiketoimintamalliin on kohtuullista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(112)

Toimitettujen ja edellä mainittujen tietojen perusteella valvontaviranomainen toteaa, että IN:n taloudellisiin palveluihin kohdistettujen kehittämiskustannusten osuus on yli 20 prosenttia, mikä on enemmän kuin edellä esitetty erityisen sisällön edistämiseen liittyvien kustannusten tosiasiallinen osuus. Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että 4 miljoonan Norjan kruunun kohdistaminen etukumppanuussopimusten liiketoimintamalliin on kohtuullista ja perusteltua.

| (113) | Kantelija kuitenkin katsoo, että kehittämiskustannuksiin olisi sisällyttävä myös osia itse verkkoalusten perustamisesta vuonna 2007 aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

(113)

Kantelija kuitenkin katsoo, että kehittämiskustannuksiin olisi sisällyttävä myös osia itse verkkoalusten perustamisesta vuonna 2007 aiheutuneista kustannuksista.

| (114) | IN vahvistaa, että nämä kustannukset eivät sisältyneet kustannuslaskelmaan. Se väittää, että verkkoalusta oli olemassa jo ennen etusopimusten allekirjoittamista ja että alueellisilla matkailutoimistoilla ja matkakohteiden hallintojärjestöillä oli jo yhteistyösopimuksia ja ne maksoivat vuotuisen kumppanuusmaksun, joka osaltaan tuki verkkoalustan perustamista (82). Lisäksi alkukustannuksia ei laskettu mukaan, koska niitä ei pääomitettu (83), mikä on Norjan kirjanpitostandardin (NRS 19) mukaan sallittua. NRS 19 (84) koskee merkityksellisiä suoria kustannuksia ja kustannusten pääomittamista. Sen mukaan aineettomia omaisuuseriä eli muita kuin rahamääräisiä omaisuuseriä, joita yritys käyttää tavaroiden ja palveluiden valmistukseen tai myyntiin, ei tarvitse pääomittaa. Näiden sääntöjen perusteella visitnorway.com-sivuston tapauksessa mitään kehittämiskustannuksia ei ole pääomitettu. |
| --- | --- |

(114)

IN vahvistaa, että nämä kustannukset eivät sisältyneet kustannuslaskelmaan. Se väittää, että verkkoalusta oli olemassa jo ennen etusopimusten allekirjoittamista ja että alueellisilla matkailutoimistoilla ja matkakohteiden hallintojärjestöillä oli jo yhteistyösopimuksia ja ne maksoivat vuotuisen kumppanuusmaksun, joka osaltaan tuki verkkoalustan perustamista (82). Lisäksi alkukustannuksia ei laskettu mukaan, koska niitä ei pääomitettu (83), mikä on Norjan kirjanpitostandardin (NRS 19) mukaan sallittua. NRS 19 (84) koskee merkityksellisiä suoria kustannuksia ja kustannusten pääomittamista. Sen mukaan aineettomia omaisuuseriä eli muita kuin rahamääräisiä omaisuuseriä, joita yritys käyttää tavaroiden ja palveluiden valmistukseen tai myyntiin, ei tarvitse pääomittaa. Näiden sääntöjen perusteella visitnorway.com-sivuston tapauksessa mitään kehittämiskustannuksia ei ole pääomitettu.

82

83

84

| (115) | Lisäksi Norjan viranomaiset selittivät, että vuonna 2015 otetaan käyttöön uusi pilvipohjainen kohdehallintapalvelujen alusta visitnorway.com-sivustoa varten. Nykyinen verkkoalusta kaikkine sisältöineen, rutiineineen ja ohjelmistolisensseineen pysyy käytössä vuoden 2015 loppuun asti, minkä jälkeen se lopetetaan. Vain tekstit ja valokuvat siirretään uudelle alustalle, eikä vanhalle tekniselle alustalle jää mitään arvoa markkinoiden teknisen kehityksen vuoksi. Tästä syystä ei IN:n mukaan ole mitään taloudellista syytä pääomittaa visitnorway.com-sivuston kaltaisia tietotekniikkahankkeita. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi Norjan viranomaiset selittivät, että vuonna 2015 otetaan käyttöön uusi pilvipohjainen kohdehallintapalvelujen alusta visitnorway.com-sivustoa varten. Nykyinen verkkoalusta kaikkine sisältöineen, rutiineineen ja ohjelmistolisensseineen pysyy käytössä vuoden 2015 loppuun asti, minkä jälkeen se lopetetaan. Vain tekstit ja valokuvat siirretään uudelle alustalle, eikä vanhalle tekniselle alustalle jää mitään arvoa markkinoiden teknisen kehityksen vuoksi. Tästä syystä ei IN:n mukaan ole mitään taloudellista syytä pääomittaa visitnorway.com-sivuston kaltaisia tietotekniikkahankkeita.

| (116) | Valvontaviranomainen hyväksyy tämän perustelun, koska Norjan kirjanpitostandardit mahdollistavat tämäntyyppisten kustannusten pääomittamatta jättämisen. Valvontaviranomainen katsoo, että koska kaikilla norjalaisilla yrityksillä on oikeus jättää tämäntyyppiset kustannukset pääomittamatta, tämä seikka, vaikka sitä voitaisiin pitää etuna, ei ole valikoiva. Toimenpide (mahdollisuus jättää kustannus pääomittamatta) on avoin kaikille talouden aloille, kaikille yhtiömuodoille ja kaikille tuotantomuodoille. Tästä syystä toimenpide ei NRS 19 -säännön soveltamisalaan kuuluvien kulujen osalta aiheuta valikoivaa etua eikä se ole valtiontukea (85). |
| --- | --- |

(116)

Valvontaviranomainen hyväksyy tämän perustelun, koska Norjan kirjanpitostandardit mahdollistavat tämäntyyppisten kustannusten pääomittamatta jättämisen. Valvontaviranomainen katsoo, että koska kaikilla norjalaisilla yrityksillä on oikeus jättää tämäntyyppiset kustannukset pääomittamatta, tämä seikka, vaikka sitä voitaisiin pitää etuna, ei ole valikoiva. Toimenpide (mahdollisuus jättää kustannus pääomittamatta) on avoin kaikille talouden aloille, kaikille yhtiömuodoille ja kaikille tuotantomuodoille. Tästä syystä toimenpide ei NRS 19 -säännön soveltamisalaan kuuluvien kulujen osalta aiheuta valikoivaa etua eikä se ole valtiontukea (85).

85

| (117) | Vuosien 2013–2018 yleisten toimintakustannusten osalta IN soveltaa kaikki tuntikohtaiset kustannukset huomioon ottavaa menetelmää eri kustannusten kohdistamiseksi (86). Tämä menetelmä perustuu johdanto-osan 73 kohdassa mainittuihin suuntaviivoihin, jotka hyväksyttiin vuonna 2011 ja joita on sovellettu siitä lähtien. Tämän menetelmän mukaan palvelujen hinta perustuu työntekijöiden tällaisten palvelujen tuottamiseen käyttämien tuntien määrään (87). IN:n tuntikohtaiset kustannukset sisältävät työn suorittavan henkilön suorat henkilöstökustannukset sekä yleiskustannukset, jotka ovat tarpeen, jotta henkilö pystyy tekemään työnsä (88). Yleiskustannuksia ovat muun muassa vuokrista, toimistoista, puhelinpalveluista, hallinnosta sekä rahoitus-, tietotekniikka- ja henkilöstöosastojen kaltaisista yhteisistä palveluista aiheutuvat kustannukset. IN on vuodesta 2014 lähtien korottanut tuntikohtaisia kustannuksia vuosittain 3 prosentilla varmistaakseen, että kaikki kustannukset tulevat katetuiksi (89). |
| --- | --- |

(117)

Vuosien 2013–2018 yleisten toimintakustannusten osalta IN soveltaa kaikki tuntikohtaiset kustannukset huomioon ottavaa menetelmää eri kustannusten kohdistamiseksi (86). Tämä menetelmä perustuu johdanto-osan 73 kohdassa mainittuihin suuntaviivoihin, jotka hyväksyttiin vuonna 2011 ja joita on sovellettu siitä lähtien. Tämän menetelmän mukaan palvelujen hinta perustuu työntekijöiden tällaisten palvelujen tuottamiseen käyttämien tuntien määrään (87). IN:n tuntikohtaiset kustannukset sisältävät työn suorittavan henkilön suorat henkilöstökustannukset sekä yleiskustannukset, jotka ovat tarpeen, jotta henkilö pystyy tekemään työnsä (88). Yleiskustannuksia ovat muun muassa vuokrista, toimistoista, puhelinpalveluista, hallinnosta sekä rahoitus-, tietotekniikka- ja henkilöstöosastojen kaltaisista yhteisistä palveluista aiheutuvat kustannukset. IN on vuodesta 2014 lähtien korottanut tuntikohtaisia kustannuksia vuosittain 3 prosentilla varmistaakseen, että kaikki kustannukset tulevat katetuiksi (89).

yleisten toimintakustannusten

86

87

88

89

| (118) | Tätä menetelmää soveltamalla IN varmistaa, että eri hankkeet rahoitetaan yksittäisten asiakkaiden maksamilla korvauksilla, jotka kattavat IN:lle palvelujen tarjoamisesta näille asiakkaille aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(118)

Tätä menetelmää soveltamalla IN varmistaa, että eri hankkeet rahoitetaan yksittäisten asiakkaiden maksamilla korvauksilla, jotka kattavat IN:lle palvelujen tarjoamisesta näille asiakkaille aiheutuvat kustannukset.

| (119) | Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että tämä on ainakin tässä tapauksessa riittävä menetelmä yhteisten kustannusten kohdistamiseksi. |
| --- | --- |

(119)

Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että tämä on ainakin tässä tapauksessa riittävä menetelmä yhteisten kustannusten kohdistamiseksi.

| (120) | Valvontaviranomainen toteaa, että pilottitutkimuksen aikana (2012–2013) molempien pilottitutkimusten tileille kirjatut tuntikohtaiset kustannukset olivat alhaisemmat kuin IN:n määrittämä kokonaiskustannuksiin perustuva tuntikohtainen vakiohinta (90). Tämä alennettu tuntihinta kuitenkin tasapainotettiin ottamalla huomioon alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen sisällön tuottamiseen sekä palautteen ja avun antamiseen uuden rakenteen kehittämisen yhteydessä käyttämä aika (91). |
| --- | --- |

(120)

Valvontaviranomainen toteaa, että pilottitutkimuksen aikana (2012–2013) molempien pilottitutkimusten tileille kirjatut tuntikohtaiset kustannukset olivat alhaisemmat kuin IN:n määrittämä kokonaiskustannuksiin perustuva tuntikohtainen vakiohinta (90). Tämä alennettu tuntihinta kuitenkin tasapainotettiin ottamalla huomioon alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen sisällön tuottamiseen sekä palautteen ja avun antamiseen uuden rakenteen kehittämisen yhteydessä käyttämä aika (91).

90

91

| (121) | Teknisten kustannusten kohdistamisessa IN käyttää sivukäyntikohtaisiin kustannuksiin perustuvaa menetelmää (92). Tässä menetelmässä IN laskee kustannukset kutakin verkkosivuston sivukäyntiä kohden ja sen jälkeen kunkin alueellisen matkailutoimiston tai matkakohteiden hallintojärjestön maksettavaksi tulevan osuuden teknisistä kustannuksista sen perusteella, kuinka suuri niiden tosiasiallinen osuus sivukäynneistä on. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan IN pystyy tämän menetelmän avulla kohdistamaan kustannukset asianmukaisesti yleisen markkinoinnin ja kaupallisten palvelujen välillä. IN:n liiketoimintasuunnitelman mukaan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjotuista taloudellisista palveluista on tämän menetelmän mukaan tarkoitus periä maksu vuoteen 2018 asti. |
| --- | --- |

(121)

Teknisten kustannusten kohdistamisessa IN käyttää sivukäyntikohtaisiin kustannuksiin perustuvaa menetelmää (92). Tässä menetelmässä IN laskee kustannukset kutakin verkkosivuston sivukäyntiä kohden ja sen jälkeen kunkin alueellisen matkailutoimiston tai matkakohteiden hallintojärjestön maksettavaksi tulevan osuuden teknisistä kustannuksista sen perusteella, kuinka suuri niiden tosiasiallinen osuus sivukäynneistä on. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan IN pystyy tämän menetelmän avulla kohdistamaan kustannukset asianmukaisesti yleisen markkinoinnin ja kaupallisten palvelujen välillä. IN:n liiketoimintasuunnitelman mukaan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjotuista taloudellisista palveluista on tämän menetelmän mukaan tarkoitus periä maksu vuoteen 2018 asti.

Teknisten kustannusten

92

| (122) | Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että käytössä on objektiivinen ja läpinäkyvä kustannusten kohdistamismekanismi, jonka avulla IN voi varmistaa, että vain taloudellisesta toiminnasta saatavia tuloja käytetään tällaiseen toimintaan liittyvien kustannusten kattamiseen (mukaan lukien lisäkustannukset ja asianmukainen osuus yhteisistä kustannuksista). |
| --- | --- |

(122)

Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että käytössä on objektiivinen ja läpinäkyvä kustannusten kohdistamismekanismi, jonka avulla IN voi varmistaa, että vain taloudellisesta toiminnasta saatavia tuloja käytetään tällaiseen toimintaan liittyvien kustannusten kattamiseen (mukaan lukien lisäkustannukset ja asianmukainen osuus yhteisistä kustannuksista).

Kirjanpidon eriyttäminen

Kirjanpidon eriyttäminen

| (123) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Norjan viranomaiset ovat toimittaneet valvontaviranomaiselle lisätietoja IN:n kirjanpitojärjestelmästä. |
| --- | --- |

(123)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Norjan viranomaiset ovat toimittaneet valvontaviranomaiselle lisätietoja IN:n kirjanpitojärjestelmästä.

| (124) | IN:n tilinpäätös sisältää yrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen, mukaan lukien tuloslaskelman, taseen ja liitetiedot Norjan kirjanpitolain mukaisesti. Tilit tarkastaa ulkopuolinen tilintarkastaja, ne hyväksyy IN:n yleiskokous, ja ne toimitetaan Norjan kansalliseen yritysrekisteriin. Tämä konsolidoitu tilinpäätös voidaan jakaa kahdeksaan eri alatiliin, yksi kutakin IN:n suorittamaa toimintoa/ohjelmaa kohden (esim. lainat, varat ja hankkeet). Näillä alatileillä on omat tuloslaskelmansa sekä tasetilinsä. |
| --- | --- |

(124)

IN:n tilinpäätös sisältää yrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen, mukaan lukien tuloslaskelman, taseen ja liitetiedot Norjan kirjanpitolain mukaisesti. Tilit tarkastaa ulkopuolinen tilintarkastaja, ne hyväksyy IN:n yleiskokous, ja ne toimitetaan Norjan kansalliseen yritysrekisteriin. Tämä konsolidoitu tilinpäätös voidaan jakaa kahdeksaan eri alatiliin, yksi kutakin IN:n suorittamaa toimintoa/ohjelmaa kohden (esim. lainat, varat ja hankkeet). Näillä alatileillä on omat tuloslaskelmansa sekä tasetilinsä.

| (125) | Visitnorway.com sisältyy hanketoimien tiliin. Lisäksi IN on selittänyt, että jokaisella yksittäisellä hankkeella – kuten visitnorway.com-hankkeella – on erityinen alatili. Hankkeilla on etenkin hankenumerot kaupallista ulkoista toimintaa varten (93). Tällä tavoin varmistetaan, että kaikkien IN:n toimintojen tulot ja menot voidaan luokitella ja kohdistaa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(125)

Visitnorway.com sisältyy hanketoimien tiliin. Lisäksi IN on selittänyt, että jokaisella yksittäisellä hankkeella – kuten visitnorway.com-hankkeella – on erityinen alatili. Hankkeilla on etenkin hankenumerot kaupallista ulkoista toimintaa varten (93). Tällä tavoin varmistetaan, että kaikkien IN:n toimintojen tulot ja menot voidaan luokitella ja kohdistaa asianmukaisesti.

93

| (126) | Visitnorway.com-sivustolla on neljä hanketiliä, joille IN jakaa kaikki sivuston toimintaan liittyvät menot ja tulot (94). Hankkeen neljä alatiliä ovat seuraavat: i) toimitukselliset palvelut – ulkoiset konsultit, ii) päivitys- ja ylläpitopalvelut – ulkoiset konsultit, iii) tekninen toiminta – ulkoiset palvelut ja iv) uusi rakenne – ulkoiset palvelut (95). Etusopimusten menot ja tulot kirjataan uuden rakenteen ulkoisten palvelujen hanketilille (96). |
| --- | --- |

(126)

Visitnorway.com-sivustolla on neljä hanketiliä, joille IN jakaa kaikki sivuston toimintaan liittyvät menot ja tulot (94). Hankkeen neljä alatiliä ovat seuraavat: i) toimitukselliset palvelut – ulkoiset konsultit, ii) päivitys- ja ylläpitopalvelut – ulkoiset konsultit, iii) tekninen toiminta – ulkoiset palvelut ja iv) uusi rakenne – ulkoiset palvelut (95). Etusopimusten menot ja tulot kirjataan uuden rakenteen ulkoisten palvelujen hanketilille (96).

94

95

96

| (127) | Nämä neljä hankekohtaista alatiliä sisältävät koko visitnorway.com-verkkoalustan menot ja tulot. Taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen menot ja tulot on selvästi merkitty, mutta kirjattu yhdessä. Valvontaviranomainen ei ole havainnut mitään viitteitä siitä, että menoja ja tuloja ei olisi merkitty asianmukaisesti taloudellisiksi tai ei-taloudellisiksi. Näin ollen voidaan päätellä, että kirjanpitoa ei ole muodollisesti eriytetty, mutta erityyppisten palvelujen menot ja tulot ovat silti selvästi tunnistettavissa. |
| --- | --- |

(127)

Nämä neljä hankekohtaista alatiliä sisältävät koko visitnorway.com-verkkoalustan menot ja tulot. Taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen menot ja tulot on selvästi merkitty, mutta kirjattu yhdessä. Valvontaviranomainen ei ole havainnut mitään viitteitä siitä, että menoja ja tuloja ei olisi merkitty asianmukaisesti taloudellisiksi tai ei-taloudellisiksi. Näin ollen voidaan päätellä, että kirjanpitoa ei ole muodollisesti eriytetty, mutta erityyppisten palvelujen menot ja tulot ovat silti selvästi tunnistettavissa.

| (128) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana (97) IN sitoutui lisäämään kirjanpitojärjestelmänsä avoimuutta matkailualaan liittyvän taloudellisen toimintansa osalta sekä pitämään yksityiskohtaisempaa kirjanpitoa tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(128)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana (97) IN sitoutui lisäämään kirjanpitojärjestelmänsä avoimuutta matkailualaan liittyvän taloudellisen toimintansa osalta sekä pitämään yksityiskohtaisempaa kirjanpitoa tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen.

97

| (129) | Nykyisen kirjanpitojärjestelmänsä läpinäkyvyyden lisäämiseksi IN tarkastelee uudelleen visitnorway.com-hanketiliin jo sisältyviä neljää tiliä. Kunkin neljän tilin menot ja tulot on tarkoitus jakaa edelleen taloudelliseen ja ei-taloudelliseen toimintaan. Näin ollen kirjanpito eriytetään muodollisesti tammikuusta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(129)

Nykyisen kirjanpitojärjestelmänsä läpinäkyvyyden lisäämiseksi IN tarkastelee uudelleen visitnorway.com-hanketiliin jo sisältyviä neljää tiliä. Kunkin neljän tilin menot ja tulot on tarkoitus jakaa edelleen taloudelliseen ja ei-taloudelliseen toimintaan. Näin ollen kirjanpito eriytetään muodollisesti tammikuusta 2014 alkaen.

| (130) | Valvontaviranomainen katsoo, että tarkka ja muodollinen kirjanpidon eriyttäminen tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen riittää estämään taloudellisten palvelujen ristiintukemisen etukumppanuussopimuksilla. Valvontaviranomainen huomauttaa, että ennen vuotta 2014 IN tarjosi taloudellisia palveluja vain pilottihankkeen asiakkaille ja että tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen IN on tarjonnut pilottihankkeen asiakkaille samoja hintoja kuin muissa etusopimuksissa. |
| --- | --- |

(130)

Valvontaviranomainen katsoo, että tarkka ja muodollinen kirjanpidon eriyttäminen tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen riittää estämään taloudellisten palvelujen ristiintukemisen etukumppanuussopimuksilla. Valvontaviranomainen huomauttaa, että ennen vuotta 2014 IN tarjosi taloudellisia palveluja vain pilottihankkeen asiakkaille ja että tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen IN on tarjonnut pilottihankkeen asiakkaille samoja hintoja kuin muissa etusopimuksissa.

| (131) | Valvontaviranomainen korostaa, että se, että kahdeksan tilin luominen on todellakin mahdollista, on osoitus siitä, että nykyinen kirjanpito on jo riittävän läpinäkyvää. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että IN:n tähän asti käyttämä kirjanpitojärjestelmä mahdollistaa taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen kustannusten eriyttämisen riittävän tarkasti, vaikka kirjanpitoa ei muodollisesti ole eriytetty taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen välillä. |
| --- | --- |

(131)

Valvontaviranomainen korostaa, että se, että kahdeksan tilin luominen on todellakin mahdollista, on osoitus siitä, että nykyinen kirjanpito on jo riittävän läpinäkyvää. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että IN:n tähän asti käyttämä kirjanpitojärjestelmä mahdollistaa taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen kustannusten eriyttämisen riittävän tarkasti, vaikka kirjanpitoa ei muodollisesti ole eriytetty taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen välillä.

| (132) | Valvontaviranomainen panee lopuksi merkille Norjan viranomaisten esittämän ehdotuksen ja päättelee, että nykyinen kirjanpitojärjestelmä mahdollistaa jo visitnorway.com-sivuston avulla tarjottujen taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen eri menojen ja tulojen tunnistamisen ja että taloudellisen toiminnan ristiintukemisesta ei-taloudellisella toiminnalla ei ole näyttöä. |
| --- | --- |

(132)

Valvontaviranomainen panee lopuksi merkille Norjan viranomaisten esittämän ehdotuksen ja päättelee, että nykyinen kirjanpitojärjestelmä mahdollistaa jo visitnorway.com-sivuston avulla tarjottujen taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen eri menojen ja tulojen tunnistamisen ja että taloudellisen toiminnan ristiintukemisesta ei-taloudellisella toiminnalla ei ole näyttöä.

1.2.2.2.   Väitetty voitoista luopuminen

Väitetty voitoista luopuminen

| (133) | Julkisten yritysten on toimittava markkinoilla tavallisina talouden toimijoina (98). Valtio ei myönnä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua, jos yksityisen sijoittajan voidaan odottaa toimivan samalla tavoin eli jos julkinen yritys toimii markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti (99). |
| --- | --- |

(133)

Julkisten yritysten on toimittava markkinoilla tavallisina talouden toimijoina (98). Valtio ei myönnä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua, jos yksityisen sijoittajan voidaan odottaa toimivan samalla tavoin eli jos julkinen yritys toimii markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti (99).

98

99

| (134) | Sijoittaakseen kaupalliseen yritykseen yrityksen omistaja tai sijoittaja edellyttää tavallisesti tuottoa sijoitukselleen (100). Tällainen kannattavuusodotus muodostaa yritykselle tavanomaisen ja odotetun liiketoimintakustannuksen. Näin ollen ei ole kysymys valtion varoista rahoitetusta edusta, jos julkinen yritys kattaa kustannuksensa (muuttuvat kustannukset sekä asianmukaisen osuuden yhteisistä kustannuksista) sekä asianmukaisen tuoton pääomasijoitukselle (101). |
| --- | --- |

(134)

Sijoittaakseen kaupalliseen yritykseen yrityksen omistaja tai sijoittaja edellyttää tavallisesti tuottoa sijoitukselleen (100). Tällainen kannattavuusodotus muodostaa yritykselle tavanomaisen ja odotetun liiketoimintakustannuksen. Näin ollen ei ole kysymys valtion varoista rahoitetusta edusta, jos julkinen yritys kattaa kustannuksensa (muuttuvat kustannukset sekä asianmukaisen osuuden yhteisistä kustannuksista) sekä asianmukaisen tuoton pääomasijoitukselle (101).

100

101

| (135) | Valvontaviranomainen on todennut teollisuusyrityksiä koskevissa suuntaviivoissaan, että mikäli julkisen yrityksen tuottoaste on riittämätön, EFTAn valvontaviranomainen voi katsoa tilanteen sisältävän tuen osatekijöitä, joita olisi tutkittava suhteessa 61 artiklaan. Tässä tilanteessa julkinen yritys saa tosiasiallisesti pääomaa markkinahintaa halvemmalla, mikä vastaa tukea (102). |
| --- | --- |

(135)

Valvontaviranomainen on todennut teollisuusyrityksiä koskevissa suuntaviivoissaan, että mikäli julkisen yrityksen tuottoaste on riittämätön, EFTAn valvontaviranomainen voi katsoa tilanteen sisältävän tuen osatekijöitä, joita olisi tutkittava suhteessa 61 artiklaan. Tässä tilanteessa julkinen yritys saa tosiasiallisesti pääomaa markkinahintaa halvemmalla, mikä vastaa tukea (102).

102

| (136) | Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin myös, että samojen suuntaviivojen mukaan sijoittajalla on laaja harkintavalta ja että sijoittajan päätöksentekoon tämän harkintavallan puitteissa ei voida katsoa sisältävän valtiontukea. Tästä seuraa, että toimintaan voi sisältyä valtiontukea ainoastaan silloin, kun ei ole objektiivisia perusteita kohtuudella olettaa sijoituksen antavan riittävää tuottoa, jonka yksityinen sijoittaja hyväksyisi vertailukelpoisessa yksityisessä yrityksessä tavanomaisessa markkinatilanteessa, vaikka rahoitus tulisi kokonaan tai osittain julkisista varoista (103). |
| --- | --- |

(136)

Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin myös, että samojen suuntaviivojen mukaan sijoittajalla on laaja harkintavalta ja että sijoittajan päätöksentekoon tämän harkintavallan puitteissa ei voida katsoa sisältävän valtiontukea. Tästä seuraa, että toimintaan voi sisältyä valtiontukea ainoastaan silloin, kun ei ole objektiivisia perusteita kohtuudella olettaa sijoituksen antavan riittävää tuottoa, jonka yksityinen sijoittaja hyväksyisi vertailukelpoisessa yksityisessä yrityksessä tavanomaisessa markkinatilanteessa, vaikka rahoitus tulisi kokonaan tai osittain julkisista varoista (103).

103

| (137) | Näin ollen valvontaviranomainen on arvioinut sekä pilottihankkeissa että etukumppanuussopimusten nojalla visitnorway.com-sivustolla tarjottuja taloudellisia palveluja koskevan IN:n hinnoittelupolitiikan. Tarkoituksena on arvioida, sisältyikö visitnorway.com-sivuston uuden rakenteen (eli etukumppanuussopimusten) puitteissa tarjottuja tietotekniikkapalveluja koskevaan IN:n liiketoimintamalliin kohtuullinen tuotto-odotus. |
| --- | --- |

(137)

Näin ollen valvontaviranomainen on arvioinut sekä pilottihankkeissa että etukumppanuussopimusten nojalla visitnorway.com-sivustolla tarjottuja taloudellisia palveluja koskevan IN:n hinnoittelupolitiikan. Tarkoituksena on arvioida, sisältyikö visitnorway.com-sivuston uuden rakenteen (eli etukumppanuussopimusten) puitteissa tarjottuja tietotekniikkapalveluja koskevaan IN:n liiketoimintamalliin kohtuullinen tuotto-odotus.

| (138) | Norjan viranomaiset ovat selittäneet (104) IN:n hinnoittelupolitiikan varmistavan, että kaikki asiaan kuuluvat kustannukset katetaan ja taloudellisen toiminnan tuloista saadaan kohtuullinen voitto (105). Vaikka Norjan viranomaiset katsovat, että IN:n toiminta tällä alalla ei ole luonteeltaan taloudellista, kaupalliset sopimukset on suunniteltu kattamaan kaikki kustannukset sekä tuottamaan IN:lle voittoa. |
| --- | --- |

(138)

Norjan viranomaiset ovat selittäneet (104) IN:n hinnoittelupolitiikan varmistavan, että kaikki asiaan kuuluvat kustannukset katetaan ja taloudellisen toiminnan tuloista saadaan kohtuullinen voitto (105). Vaikka Norjan viranomaiset katsovat, että IN:n toiminta tällä alalla ei ole luonteeltaan taloudellista, kaupalliset sopimukset on suunniteltu kattamaan kaikki kustannukset sekä tuottamaan IN:lle voittoa.

104

105

| (139) | Norjan viranomaiset ovat selittäneet pilottihankkeissa ja etukumppanuussopimuksissa käytetyn hinnoittelumallin johdanto-osan 108–122 kohdissa kuvatun kustannusten kohdistamismenetelmän perusteella osoittaakseen, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamisesta alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille perittävät hinnat riittävät tuottamaan kohtuullisen tuoton. |
| --- | --- |

(139)

Norjan viranomaiset ovat selittäneet pilottihankkeissa ja etukumppanuussopimuksissa käytetyn hinnoittelumallin johdanto-osan 108–122 kohdissa kuvatun kustannusten kohdistamismenetelmän perusteella osoittaakseen, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamisesta alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille perittävät hinnat riittävät tuottamaan kohtuullisen tuoton.

| (140) | Kannattavuutta ei mitata koko visitnorway.com-verkkoalustan (106) vaan taloudellisen toiminnan (etusopimuksilla ja vakiomuotoiset sopimuksilla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottavat taloudelliset palvelut) osalta. IN:n alkuperäiseen uutta rakennetta koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan sisältyi tuloja palveluista, joita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin kahdentyyppisten sopimusten perusteella: i) etusopimukset ja ii) vakiomuotoiset sopimukset. |
| --- | --- |

(140)

Kannattavuutta ei mitata koko visitnorway.com-verkkoalustan (106) vaan taloudellisen toiminnan (etusopimuksilla ja vakiomuotoiset sopimuksilla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottavat taloudelliset palvelut) osalta. IN:n alkuperäiseen uutta rakennetta koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan sisältyi tuloja palveluista, joita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin kahdentyyppisten sopimusten perusteella: i) etusopimukset ja ii) vakiomuotoiset sopimukset.

106

| (141) | Toimitettujen tietojen yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella ei ole näyttöä siitä, etteikö IN yrittäisi saada kohtuullista tuottoa kaupallisista sopimuksista, etusopimukset mukaan lukien. On päinvastoin näyttöä siitä, että käytännössä IN odotti saavansa voittoa tästä taloudellisesta toiminnasta ajanjaksolla 2013–2018. IN on toimittanut valvontaviranomaiselle liiketoimintalaskelman, joka perustuu kaupallisiin sopimuksiin liittyviin arvioituihin tuloihin ja menoihin ja joka osoittaa positiivista nettonykyarvoa (107), kun käytetty diskonttokorko on 7 prosenttia. IN:n liiketoimintamallissa nettotuotoksi arvioitiin [... – ... prosenttia] (108). |
| --- | --- |

(141)

Toimitettujen tietojen yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella ei ole näyttöä siitä, etteikö IN yrittäisi saada kohtuullista tuottoa kaupallisista sopimuksista, etusopimukset mukaan lukien. On päinvastoin näyttöä siitä, että käytännössä IN odotti saavansa voittoa tästä taloudellisesta toiminnasta ajanjaksolla 2013–2018. IN on toimittanut valvontaviranomaiselle liiketoimintalaskelman, joka perustuu kaupallisiin sopimuksiin liittyviin arvioituihin tuloihin ja menoihin ja joka osoittaa positiivista nettonykyarvoa (107), kun käytetty diskonttokorko on 7 prosenttia. IN:n liiketoimintamallissa nettotuotoksi arvioitiin [... – ... prosenttia] (108).

107

108

| (142) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana IN on myös selittänyt (109), että se on siirtymässä uuteen pilvipohjaiseen kohdehallintajärjestelmään, jossa sillä on [...]. |
| --- | --- |

(142)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana IN on myös selittänyt (109), että se on siirtymässä uuteen pilvipohjaiseen kohdehallintajärjestelmään, jossa sillä on [...].

109

| (143) | Valvontaviranomainen huomauttaa, että julkisen ja yksityisen toimijan toimintaa vertailtaessa on otettava huomioon yksityisen toimijan asenne sijoituksen tekemisen tai liiketoimintasuunnitelman laatimisen ajankohtana ”kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä oleva tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus” (110). Uuden rakenteen liiketoimintasuunnitelman laatimisen jälkeen visitnorway.com-sivustoon tehdyt muutokset eivät tästä syystä ole merkityksellisiä valtiontuen arvioinnin kannalta. Merkittävä kysymys on se, oliko alkuperäisellä liiketoimintamallilla tarkoitus saada voittoa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottavista palveluista. |
| --- | --- |

(143)

Valvontaviranomainen huomauttaa, että julkisen ja yksityisen toimijan toimintaa vertailtaessa on otettava huomioon yksityisen toimijan asenne sijoituksen tekemisen tai liiketoimintasuunnitelman laatimisen ajankohtana ”kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä oleva tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus” (110). Uuden rakenteen liiketoimintasuunnitelman laatimisen jälkeen visitnorway.com-sivustoon tehdyt muutokset eivät tästä syystä ole merkityksellisiä valtiontuen arvioinnin kannalta. Merkittävä kysymys on se, oliko alkuperäisellä liiketoimintamallilla tarkoitus saada voittoa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottavista palveluista.

110

| (144) | Kahden pilottihankkeen Pilot Alfa -vaiheessa tehdyssä analyysissa Norjan viranomaiset korostavat, että Visit Sørlandet ja Visit Trondheim antoivat vahvan panoksen mallin kehittämiseen ja käyttivät huomattavasti aikaa hankkeisiin. IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liitteessä 6 (111) esitetään konkreettinen luettelo pilottihankkeissa vuoden 2013 aikana visitnorway.com-sivuston uutta rakennetta suunniteltaessa suoritetuista erityyppisistä ylimääräisistä töistä. Näistä pilottiasiakkaiden suorittamista ylimääräisistä tehtävistä IN viittaa muun muassa seuraaviin: i) arvioida, millaisen sisällön olisi säilyttävä osana verkkoalustaa, ii) suunnitella nykyisistä ratkaisuista lähtevien linkkien siirto, jotta säilytetään nykyisen sisällön esitysjärjestys hakukoneissa, iii) laatia ja arvioida perusrakennetta, etusivua, alasivuja ja hakemistorakennetta muuta sisältöä kuin niiden omia verkkosivuja varten. |
| --- | --- |

(144)

Kahden pilottihankkeen Pilot Alfa -vaiheessa tehdyssä analyysissa Norjan viranomaiset korostavat, että Visit Sørlandet ja Visit Trondheim antoivat vahvan panoksen mallin kehittämiseen ja käyttivät huomattavasti aikaa hankkeisiin. IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liitteessä 6 (111) esitetään konkreettinen luettelo pilottihankkeissa vuoden 2013 aikana visitnorway.com-sivuston uutta rakennetta suunniteltaessa suoritetuista erityyppisistä ylimääräisistä töistä. Näistä pilottiasiakkaiden suorittamista ylimääräisistä tehtävistä IN viittaa muun muassa seuraaviin: i) arvioida, millaisen sisällön olisi säilyttävä osana verkkoalustaa, ii) suunnitella nykyisistä ratkaisuista lähtevien linkkien siirto, jotta säilytetään nykyisen sisällön esitysjärjestys hakukoneissa, iii) laatia ja arvioida perusrakennetta, etusivua, alasivuja ja hakemistorakennetta muuta sisältöä kuin niiden omia verkkosivuja varten.

111

| (145) | Näin ollen pilottihankkeiden kannattavuutta ei voida arvioida erikseen vaan ainoastaan osana pitkän aikavälin hanketta. Kyse ei ole siitä, saisiko IN lyhyellä aikavälillä tuottoa pilottihankkeista, vaan siitä, varmistaisivatko uusi rakenne ja etukumppanuussopimukset kannattavuuden pitkällä aikavälillä (112). Pilottihankkeet ovat luonteeltaan sellaisia, etteivät julkiset tai yksityiset yritykset odota niiltä välittömästi tuottoa, vaan pikemmin ne toteuttavat hankkeita arvioidakseen niiden taloudellista ja liiketoiminnallista järkevyyttä (113). Oikeuskäytännössä on tunnustettu, että valtion luopuminen tuloista ei automaattisesti muodosta valtiontukea. Itse asiassa valvontaviranomainen katsoo EU:n tuomioistuimen (114) ja komission käytännön (115) mukaisesti, että hintojen alentaminen ei ole valtiontukea, jos se voidaan objektiivisesti perustella taloudellisilla syillä. |
| --- | --- |

(145)

Näin ollen pilottihankkeiden kannattavuutta ei voida arvioida erikseen vaan ainoastaan osana pitkän aikavälin hanketta. Kyse ei ole siitä, saisiko IN lyhyellä aikavälillä tuottoa pilottihankkeista, vaan siitä, varmistaisivatko uusi rakenne ja etukumppanuussopimukset kannattavuuden pitkällä aikavälillä (112). Pilottihankkeet ovat luonteeltaan sellaisia, etteivät julkiset tai yksityiset yritykset odota niiltä välittömästi tuottoa, vaan pikemmin ne toteuttavat hankkeita arvioidakseen niiden taloudellista ja liiketoiminnallista järkevyyttä (113). Oikeuskäytännössä on tunnustettu, että valtion luopuminen tuloista ei automaattisesti muodosta valtiontukea. Itse asiassa valvontaviranomainen katsoo EU:n tuomioistuimen (114) ja komission käytännön (115) mukaisesti, että hintojen alentaminen ei ole valtiontukea, jos se voidaan objektiivisesti perustella taloudellisilla syillä.

112

113

114

115

| (146) | Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että vuodesta 2014 lähtien molempien pilottihankkeiden asiakkaille on tarjottu samaa etukumppanuussopimuksen hintarakennetta kuin muillekin alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (116). Tämä selittää kantelijan viittauksen hintojen korotukseen vanhojen ja uusien etusopimusten välillä. Vuodesta 2014 lähtien tehdyissä kumppanuussopimuksissa maksut ovatkin korkeammat kuin pilottivaiheissa perityt maksut (ks. johdanto-osan 44 kohta) (117). |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että vuodesta 2014 lähtien molempien pilottihankkeiden asiakkaille on tarjottu samaa etukumppanuussopimuksen hintarakennetta kuin muillekin alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (116). Tämä selittää kantelijan viittauksen hintojen korotukseen vanhojen ja uusien etusopimusten välillä. Vuodesta 2014 lähtien tehdyissä kumppanuussopimuksissa maksut ovatkin korkeammat kuin pilottivaiheissa perityt maksut (ks. johdanto-osan 44 kohta) (117).

116

117

| (147) | Valvontaviranomaiselle lähetetyt tiedot (118) osoittavat, että etukumppanuussopimuksista ajanjaksolta 2013–2018 odotettu keskimääräinen tuotto ([... – ...prosenttia]) vastaa verkkopalveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoavien yksityisen toimijoiden saamaa katetta (119). |
| --- | --- |

(147)

Valvontaviranomaiselle lähetetyt tiedot (118) osoittavat, että etukumppanuussopimuksista ajanjaksolta 2013–2018 odotettu keskimääräinen tuotto ([... – ...prosenttia]) vastaa verkkopalveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoavien yksityisen toimijoiden saamaa katetta (119).

118

119

| (148) | IN selitti vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (120), että vaikka se ei tunne kilpailijoidensa hinnoittelumalleja, se on kerännyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille palveluja tarjoavien tärkeimpien verkkosisällön kehittäjäyritysten yleisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä. IN:n mukaan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille palveluja tarjoavien yksityisen toimijoiden keskimääräinen voittomarginaali on [...] (121). Näin ollen IN katsoo, että sen arvioitu voittomarginaali, [... – ...prosenttia], vastaa markkinoilta saatavia katteita (122). |
| --- | --- |

(148)

IN selitti vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (120), että vaikka se ei tunne kilpailijoidensa hinnoittelumalleja, se on kerännyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille palveluja tarjoavien tärkeimpien verkkosisällön kehittäjäyritysten yleisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä. IN:n mukaan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille palveluja tarjoavien yksityisen toimijoiden keskimääräinen voittomarginaali on [...] (121). Näin ollen IN katsoo, että sen arvioitu voittomarginaali, [... – ...prosenttia], vastaa markkinoilta saatavia katteita (122).

120

121

122

| (149) | Valvontaviranomainen muistuttaa, että oikeuskäytännön mukaan alan keskimääräistä tuottoa voidaan käyttää tuen puuttumisen indikaattorina (123). Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että koska markkinasijoittaja hyväksyisi [...] prosentin voittomarginaalin verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamisesta, IN:n liiketoimintamalli oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(149)

Valvontaviranomainen muistuttaa, että oikeuskäytännön mukaan alan keskimääräistä tuottoa voidaan käyttää tuen puuttumisen indikaattorina (123). Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että koska markkinasijoittaja hyväksyisi [...] prosentin voittomarginaalin verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamisesta, IN:n liiketoimintamalli oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

123

| (150) | IN toimitti myös eräitä tietoja (124), jotka liittyivät kantelijan väitteeseen siitä, että visitnorway.com-sivustolla on itsessään arvoa tuotemerkin ja verkkotunnuksen vuoksi (se on yksi Norjan kävijämääriltään suurimmista matkailusivustoista) ja että tätä ei ole otettu huomioon. Valvontaviranomainen käsittää kantelijan väitteen siten, että koska visitnorway.com-tuotemerkillä on taloudellista arvoa, alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen olisi maksettava myös tämän tuotemerkin käytöstä saatavasta epäsuorasta hyödystä. |
| --- | --- |

(150)

IN toimitti myös eräitä tietoja (124), jotka liittyivät kantelijan väitteeseen siitä, että visitnorway.com-sivustolla on itsessään arvoa tuotemerkin ja verkkotunnuksen vuoksi (se on yksi Norjan kävijämääriltään suurimmista matkailusivustoista) ja että tätä ei ole otettu huomioon. Valvontaviranomainen käsittää kantelijan väitteen siten, että koska visitnorway.com-tuotemerkillä on taloudellista arvoa, alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen olisi maksettava myös tämän tuotemerkin käytöstä saatavasta epäsuorasta hyödystä.

124

| (151) | IN pitää tätä arvoa mitättömänä. Päätelmänsä tueksi IN palkkasi ulkoisen konsulttiyhtiön, NetNamesin, joka arvioi verkkotunnuksen arvoksi 20 000 Yhdysvaltain dollaria (125). Verkkotunnuksen arvo perustui vertailuun vastaavien verkkotunnusten kanssa. Kun otetaan huomioon visitnorway.com-sivuston kustannukset, ulkoinen asiantuntija vahvisti IN:n päätelmän, jonka mukaan verkkotunnuksen arvo on mitätön. Valvontaviranomainen ei näe perusteita kyseenalaistaa tätä päätelmä. |
| --- | --- |

(151)

IN pitää tätä arvoa mitättömänä. Päätelmänsä tueksi IN palkkasi ulkoisen konsulttiyhtiön, NetNamesin, joka arvioi verkkotunnuksen arvoksi 20 000 Yhdysvaltain dollaria (125). Verkkotunnuksen arvo perustui vertailuun vastaavien verkkotunnusten kanssa. Kun otetaan huomioon visitnorway.com-sivuston kustannukset, ulkoinen asiantuntija vahvisti IN:n päätelmän, jonka mukaan verkkotunnuksen arvo on mitätön. Valvontaviranomainen ei näe perusteita kyseenalaistaa tätä päätelmä.

125

| (152) | Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että IN toimi asianmukaisesti jättäessään veloittamatta visitnorway.com-tuotemerkin käytön ylimääräisenä kustannuksena alueellisilta matkailutoimistoilta ja matkakohteiden hallintojärjestöiltä. |
| --- | --- |

(152)

Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että IN toimi asianmukaisesti jättäessään veloittamatta visitnorway.com-tuotemerkin käytön ylimääräisenä kustannuksena alueellisilta matkailutoimistoilta ja matkakohteiden hallintojärjestöiltä.

| (153) | Valvontaviranomainen päättelee näin ollen, että IN tekee kaupallisia sopimuksia, etusopimukset mukaan luettuina, odottaen pitkän aikavälin kannattavuutta ja markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(153)

Valvontaviranomainen päättelee näin ollen, että IN tekee kaupallisia sopimuksia, etusopimukset mukaan luettuina, odottaen pitkän aikavälin kannattavuutta ja markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

1.2.3   
  Päätelmät

Päätelmät

| (154) | Valvontaviranomainen päättelee, että tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille IN:llä on käytössä asianmukainen kustannusten kohdistamismekanismi ja kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla se voi tunnistaa paikkansapitävästi näihin palveluihin liittyvät menot ja tulot. |
| --- | --- |

(154)

Valvontaviranomainen päättelee, että tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille IN:llä on käytössä asianmukainen kustannusten kohdistamismekanismi ja kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla se voi tunnistaa paikkansapitävästi näihin palveluihin liittyvät menot ja tulot.

| (155) | On myös osoitettu, että IN ei ole luopunut näiden palvelujen tarjoamisen tuottamista voitoista. IN on toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(155)

On myös osoitettu, että IN ei ole luopunut näiden palvelujen tarjoamisen tuottamista voitoista. IN on toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

| (156) | Valvontaviranomainen päättelee näin ollen, että IN ei ole saanut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille etukumppanuussopimuksilla. |
| --- | --- |

(156)

Valvontaviranomainen päättelee näin ollen, että IN ei ole saanut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille etukumppanuussopimuksilla.

1.2.4   
  Väitetty valtiontuki alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen hyväksi

Väitetty valtiontuki alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen hyväksi

1.2.5   
  Voidaanko alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä pitää ”yrityksinä”?

Voidaanko alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä pitää ”yrityksinä”?

| (157) | Kuten johdanto-osan 87 kohdassa selitettiin, ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vain, jos valtiontuen saajat ovat yrityksiä. |
| --- | --- |

(157)

Kuten johdanto-osan 87 kohdassa selitettiin, ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vain, jos valtiontuen saajat ovat yrityksiä.

| (158) | Kuten johdanto-osan 18 kohdassa todettiin, valvontaviranomainen toteaa, ettei alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä ole perustettu tuottamaan mahdollisimman suurta voittoa itse yksikölle tai sen osakkaille vaan lisäämään ja edistämään osakkaidensa ja asiakkaidensa liiketoimintaa. |
| --- | --- |

(158)

Kuten johdanto-osan 18 kohdassa todettiin, valvontaviranomainen toteaa, ettei alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä ole perustettu tuottamaan mahdollisimman suurta voittoa itse yksikölle tai sen osakkaille vaan lisäämään ja edistämään osakkaidensa ja asiakkaidensa liiketoimintaa.

| (159) | Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin, että valtiontukisääntöjen soveltaminen ei riipu siitä, onko yksikkö perustettu tuottamaan voittoa. Oikeuskäytännön perusteella myös voittoa tavoittelemattomat yksiköt voivat tarjota tavaroita ja palveluja markkinoilla (126). Tällaisissa tapauksissa voittoa tavoittelemattomat palvelujen tarjoajat kuuluvat valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(159)

Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin, että valtiontukisääntöjen soveltaminen ei riipu siitä, onko yksikkö perustettu tuottamaan voittoa. Oikeuskäytännön perusteella myös voittoa tavoittelemattomat yksiköt voivat tarjota tavaroita ja palveluja markkinoilla (126). Tällaisissa tapauksissa voittoa tavoittelemattomat palvelujen tarjoajat kuuluvat valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

126

| (160) | Valvontaviranomainen katsoo, että IN:n tavoin alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt tarjoavat sekä taloudellisia että ei-taloudellisia palveluita. Tiettyjen matkailupalvelujen myynninedistäminen on taloudellista toimintaa (ks. johdanto-osan 28 kohta). Tästä syystä näitä yksiköitä pidetään näiden palvelujen osalta yrityksinä. |
| --- | --- |

(160)

Valvontaviranomainen katsoo, että IN:n tavoin alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt tarjoavat sekä taloudellisia että ei-taloudellisia palveluita. Tiettyjen matkailupalvelujen myynninedistäminen on taloudellista toimintaa (ks. johdanto-osan 28 kohta). Tästä syystä näitä yksiköitä pidetään näiden palvelujen osalta yrityksinä.

1.2.6   
  Alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille aiheutuneen edun olemassaolo

Alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille aiheutuneen edun olemassaolo

| (161) | IN on osoittanut, että vaikka se on voittoa tavoittelematon organisaatio, etukumppanuussopimusten allekirjoittamiseen liittyy odotus kohtuullisesta pitkän aikavälin kannattavuudesta. IN:n hinnoittelumallissa odotetaan [... – ... prosentin] tuottoa (ks. 1.2.2.2 jakso). IN:n toimittamat tiedot osoittavat, että tämä odotettu kannattavuus on saavutettu myös käytännössä. Tiedot osoittavat, että IN:n sijoitus visitnorway.com-sivuston uuteen rakenteeseen on tuottanut voittoa vuonna 2013. Vuosina 2014 ja 2015 tuoton odotetaan olevan negatiivinen, mutta ajanjaksoksi 2016–2018 ennustetaan vakaata ja kohtuullista tuottoa. Keskimääräinen tuotto vastaa verkkopalveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoavan yksityisen toimijan tuottoa (127). |
| --- | --- |

(161)

IN on osoittanut, että vaikka se on voittoa tavoittelematon organisaatio, etukumppanuussopimusten allekirjoittamiseen liittyy odotus kohtuullisesta pitkän aikavälin kannattavuudesta. IN:n hinnoittelumallissa odotetaan [... – ... prosentin] tuottoa (ks. 1.2.2.2 jakso). IN:n toimittamat tiedot osoittavat, että tämä odotettu kannattavuus on saavutettu myös käytännössä. Tiedot osoittavat, että IN:n sijoitus visitnorway.com-sivuston uuteen rakenteeseen on tuottanut voittoa vuonna 2013. Vuosina 2014 ja 2015 tuoton odotetaan olevan negatiivinen, mutta ajanjaksoksi 2016–2018 ennustetaan vakaata ja kohtuullista tuottoa. Keskimääräinen tuotto vastaa verkkopalveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoavan yksityisen toimijan tuottoa (127).

127

| (162) | Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät saa etua hankkimalla verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alle markkinahinnan. |
| --- | --- |

(162)

Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät saa etua hankkimalla verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alle markkinahinnan.

| (163) | Lisäksi, toisin kuin kantelija väittää (ks. johdanto-osan 54 ja 65 kohta), valvontaviranomainen on saanut varmuuden siitä, että IN:n verkkosivustolle siirtyville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei tarjota maksuttomia käännöspalveluja. |
| --- | --- |

(163)

Lisäksi, toisin kuin kantelija väittää (ks. johdanto-osan 54 ja 65 kohta), valvontaviranomainen on saanut varmuuden siitä, että IN:n verkkosivustolle siirtyville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei tarjota maksuttomia käännöspalveluja.

| (164) | Norjan viranomaiset ovat selittäneet, että etukumppanit eivät saa maksuttomia käännöspalveluja, vaan niiden käännöksiin saama tuki on päinvastoin pienempi kuin muille kuin etukumppaneille eli niille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät siirry visitnorway.com-sivustolle, tarjottava tuki (ks. johdanto-osan 77 kohta). |
| --- | --- |

(164)

Norjan viranomaiset ovat selittäneet, että etukumppanit eivät saa maksuttomia käännöspalveluja, vaan niiden käännöksiin saama tuki on päinvastoin pienempi kuin muille kuin etukumppaneille eli niille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät siirry visitnorway.com-sivustolle, tarjottava tuki (ks. johdanto-osan 77 kohta).

| (165) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että väitettyä sitomiseen johtavaa edellytystä etusopimuksen tekemiselle ei ole. |
| --- | --- |

(165)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että väitettyä sitomiseen johtavaa edellytystä etusopimuksen tekemiselle ei ole.

1.2.7   
  Päätelmä

Päätelmä

| (166) | Tältä pohjalta valvontaviranomainen katsoo, että alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät ole saaneet ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea saadessaan IN:ltä verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita. |
| --- | --- |

(166)

Tältä pohjalta valvontaviranomainen katsoo, että alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät ole saaneet ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea saadessaan IN:ltä verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita.

2.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (167) | Koska valvontaviranomainen on päätellyt, että IN:lle tai alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei ole aiheutunut etua, ei ole tarpeen arvioida, täyttyvätkö muut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan edellytykset, |
| --- | --- |

(167)

Koska valvontaviranomainen on päätellyt, että IN:lle tai alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei ole aiheutunut etua, ei ole tarpeen arvioida, täyttyvätkö muut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan edellytykset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Innovasjon Norge ei ole saanut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ristiintukemalla matkailualan verkkoinfrastruktuuriaan ja siihen liittyviä palveluita julkisilla varoilla, jotka se on saanut korvauksena sen samalla alalla tarjoamista ei-taloudellisista palveluista eli Norjan yleisesti tunnetuksi tekemisestä matkakohteena. Innovasjon Norgella on ollut käytössä kustannusten kohdistamismekanismi ja kirjanpitomenetelmä, joiden avulla se on voinut asianmukaisesti tunnistaa sen verkkoinfrastruktuuriin ja siihen liittyviin palveluihin liittyvät menot ja tulot.

2.   Innovasjon Norge ei ole saanut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea luopumalla voitoista tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille.

2 artikla

Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät ole saaneet ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea hankkimalla verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja markkinahinnan alittavaan hintaan.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

4 artikla

Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 4 päivänä marraskuuta 2015.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Sven Erik SVEDMAN

Puheenjohtaja

Helga JÓNSDÓTTIR

Kollegion jäsen

---

(1)  Alkuperäinen kantelija tellUs IT AS sulautui lokakuussa 2013 yrityksen New Mind kanssa muodostaen yrityksen New Mind | tellUs. Ks. www.newmind.co.uk

1

(2)  Asiakirja nro 678002 sekä asiakirjojen nro 678003–678007, 678010–678013 ja 678017 liitteet.

2

(3)  Julkaistu EUVL:ssä C 334, 25.9.2014, s. 8, ja ETA-täydennysosassa N:o 53, 25.9.2014, s. 1.

3

(4)  Asiakirja nro 720775 sekä 12 liitettä (asiakirjat nro 720776–720788).

4

(5)  Asiakirja nro 726058.

5

(6)  Asiakirja nro 725167.

6

(7)  Asiakirja nro 725174.

7

(8)  Asiakirjat nro 730559, 730560 ja 730561.

8

(9)  Valvontaviranomainen on saanut kantelijalta ja IN:ltä useita lisätietoja sisältäviä sähköpostiviestejä. TellUs lähetti 1.1.2015 päivätyn sähköpostiviestin (asiakirja nro 734800). IN on lähettänyt useita sähköpostiviestejä: asiakirjat nro 742759 (16.1.2015 päivätty sähköpostiviesti), 744264 (5.2.2015 päivätty sähköpostiviesti), 753927 (14.4.2015 päivätty sähköpostiviesti), 754218 (17.4.2015 päivätty sähköpostiviesti), 757843 (20.5.2015 päivätty sähköpostiviesti) ja 758656 (29.5.2015 päivätty sähköpostiviesti). Lisäksi IN:n kanssa käytiin neuvottelupuhelu 16.4.2015.

9

(10)  Vuonna 2013 visitnorway.com-sivustolla oli 22,5 miljoonaa kävijää ja 50 miljoonaa sivunäyttöä ja vuonna 2014 vastaavasti 21,3 miljoonaa kävijää ja 50,3 miljoonaa sivunäyttöä. Ks. osoitteessa http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom saatavilla olevat tiedot sekä asiakirja nro 758656.

10

(11)  Norjaksi regionalt selskap.

11

(12)  Norjaksi destinasjonsselskap.

12

(13)  Valvontaviranomainen esittää kuvauksen näistä palveluista jäljempänä 2.2. ja 2.3 jaksossa.

13

(14)  LOV-2003-12-19-130 (Lov om Innovasjon Norge) on saatavilla verkko-osoitteessa http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge

14

(15)  IN-lain 2 §.

15

(16)  IN:n nykyisin hoitamista tehtävistä vastasivat aiemmin laajasti ottaen neljä sen edeltäjäorganisaatiota: Norjan teollisuus- ja aluekehitysrahasto (Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, SND), valtion keksintöneuvontakeskus (Statens Veiledningskontor for Oppfinnere, SVO), Norjan matkailuneuvosto (Norges Turistråd, NTC) ja Norjan vientineuvosto (Norges Eksportråd, NEC). Vuonna 2004 nämä neljä elintä lakkautettiin ja sulautettiin IN:ään.

16

(17)  IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

17

(18)  IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

18

(19)  Ks. The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry, Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö, 10.4.2012, s. 44. Tämä asiakirja lähetettiin valvontaviranomaiselle IN:n 28.10.2013 päivätyn kirjeen (asiakirja nro 688213) liitteenä 4 (asiakirja nro 688216).

19

(20)  Ks. edellinen alaviite.

20

(21)  Esim. alueellisen Visit Trondheim AS -matkailutoimiston liiketoimintaprofiilin mukaan yhtiön tarkoituksena ei ole tuottaa osakkaille suoraa taloudellista hyötyä (vapaa käännös, norjaksi Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte). Ks. Brønnøysund-rekistereihin kuuluvassa yhteisörekisterissä julkisesti saatavilla olevat tiedot osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

21

Matkakohteen hallintojärjestön Visit Sørlandet AS osalta todetaan, että yrityksen toiminnalla ei pyritä tuottamaan voittoa sen osakkaille. Norjaksi: ”Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte. Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap”(lihavointi lisätty). Ks. yrityksen liiketoimintaprofiili, joka on saatavilla Brønnøysund-rekistereihin kuuluvassa yhteisörekisterissä osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte

(22)  Kohdehallintajärjestelmät määritellään järjestelmiksi, joilla vakiinnutetaan ja jaetaan kattavaa matkailutuotteiden valikoimaa useiden eri kanavien ja alustojen avulla. Niillä palvellaan yleensä jotain tiettyä aluetta ja tuetaan tämän alueen matkakohteiden hallintojärjestön toimintaa. Kohdehallintajärjestelmissä pyritään käyttämään asiakaskeskeistä lähestymistapaa matkakohteen hallinnoimiseksi ja markkinoimiseksi kokonaisvaltaisesti, ja tyypillisesti niissä tarjotaan matkakohteeseen vahvasti liittyvää tietoa, tosiaikaisia varausmahdollisuuksia ja matkakohteen hallintovälineitä sekä kiinnitetään erityistä huomiota pienten ja riippumattomien matkailupalvelujen tarjoajien tukemiseen. Kohdehallintajärjestelmien määritelmä on saatavilla osoitteessa http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system

22

(23)  Kohdejärjestelyjä tekevät yritykset (destination management companies, DMC) on matkailualalla käytetty termi ammattimaisista palveluyrityksistä, jotka tarjoavat paikallista osaamista, asiantuntemusta ja resursseja ja ovat erikoistuneet muun muassa tapahtumien, toiminnan, kiertomatkojen ja kuljetusten suunnitteluun ja toteuttamiseen. Laajasti ottaen termillä tarkoitetaan matkailualan ammattimaisia palveluyrityksiä.

23

(24)  IN:n 20.12.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 694258). Norjan kansallinen matkailujärjestö, joka oli valtion sekä kunnallisten ja yksityisten sidosryhmien yhteinen matkailualan elin, perustettiin vuonna 1903 ja toimi vuoteen 1984 asti. Siitä lähtien kansallisen matkailujärjestön markkinointitoimintaa jatkoi NORTRA-säätiö, joka vuonna 1999 vaihtoi nimekseen NTC. Vuodesta 2004 lähtien NTC:n tehtäviä on näiden kahden elimen sulautumisen jälkeen hoitanut IN. Lisätietoja elimistä, joiden tehtäväksi on perinteisesti annettu Norjan tunnetuksi tekeminen matkailukohteena, toimitettiin myös IN:n 20.12.2013 päivätyssä kirjeessä (asiakirja nro 694258).

24

(25)  Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, sivu 14, osoitteessa https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf

25

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, osoitteessa https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, osoitteessa http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

(26)  Ks. The Governments' tourism strategy. Valuable experiences. National Strategy for the Tourism Industry, Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö, 18.12.2007. IN:n 28.10.2013 päivätyn kirjeen (asiakirja nro 688213) liite 1 (asiakirja nro 688214).

26

(27)  Ks. edellinen alaviite, alaotsikko 7.5, Visitnorway.com, s. 68.

27

Visitnorway.com

(28)  Ks. The Governments' tourism strategy. Destination Norway. National Strategy for the Tourism Industry, Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö, 10.4.2012, osoitteessa https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf. IN:n 28.10.2013 päivätyn kirjeen (asiakirja nro 688213) liite 4 (asiakirja nro 688216).

28

(29)  Lisätietoja kauppa-, teollisuus- ja kalastusministeriön hankesuunnitelmassa uudeksi kansalliseksi matkailualan rakenteeksi (20.6.2013 päivätty versio 1.2): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

29

(30)  Ks. alaviite 25.

30

(31)  Vuoden 2014 budjettikirjeen mukaan Innovasjon Norgen tehtävänä on kehittää edelleen kansallista matkailualan visitnorway.com-internetportaalia.

31

(32)  IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

32

(33)  IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

33

(34)  Toisin kuin IN:n tietokantapalveluja, New Mind | tellUsin ratkaisua tarjotaan kaikille matkailualan yrityksille (ei vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille), ja sillä jaellaan tietokantaan syötetyt tiedot useille eri mediakanaville samanaikaisesti.

34

(35)  IN selitti vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775) tarjoavansa kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille samaa sopimusta (on olemassa mallisopimus, josta on lähetetty kopio valvontaviranomaiselle). Useat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät kuitenkaan ole kiinnostuneita tekemään etusopimuksia IN:n asettamien rajoitusten vuoksi. Esimerkiksi i) monet matkakohteiden hallintojärjestöt vierastavat oman alueensa profiloimista visitnorway.com-sivuston yhteisissä kansallisissa puitteissa, ii) IN:n toimittaja voi olla julkaisematta tai muuttaa etukumppanin verkkosivustolla julkaisemaa sisältöä, jos edut ovat ristiriidassa tai jos sisältö ei sovi visitnorway.com-sivuston profiiliin, ja iii) jos matkakohteiden hallintojärjestö lakkauttaa omat verkkosivustonsa, se menettää verkkotunnuksensa.

35

(36)  Alueellinen matkailutoimisto perustettiin Aust-Agderin ja Vest-Agderin alueelliseksi yritykseksi vuonna 2010. Yrityksen omistajia ovat lääni, paikallisviranomaiset ja eräät yksityiset yritykset, kuten Color Line, Fjord Line ja Amusement Park. Ks. The Governments' tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry. Ks. alaviite 19. Lisätietoja yrityksestä on saatavilla Brønnøysund-rekistereihin kuuluvasta yhteisörekisteristä osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

36

(37)  Visit Trondheim AS perustettiin vuonna 1989 kehittämään Trondheimin matkailualaa. Sen osakkeenomistajat ovat Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) ja muut (73,11 %).

37

Visit Trondheimin liiketoimintaprofiilin mukaan se on ”organisaatioita, laitoksia, yrityksiä ja ministeriöitä palveleva matkakohdeyritys, jonka edut kytkeytyvät Trondheimin ja Trondheimin alueen matkailualaan. Matkakohdetta kehitetään yhteistyössä yhteisön, liike-elämän ja matkailun kehittämisen kanssa. Visit Trondheim määrittelee ja tarjoaa verkkoisännöintipalveluja ja profiloitua markkinointia sekä myy, markkinoi ja kehittää Trondheimia ja Trondheimin aluetta matka-, konferenssi-, kulttuuri- ja tapahtumakohteena. Visit Trondheim varmistaa, että kaikki asianomaiset puhaltavat yhteen hiileen varmistaakseen, että Trondheim saavuttaa toivotun aseman matkakohteena samoin kuin houkuttelevuutta ja mainetta koskevat tavoitteensa. Yrityksen tavoitteena ei ole tuottaa omistajilleen välitöntä taloudellista hyötyä. Jos yritys likvidoidaan, mahdollinen voitto osoitetaan yrityksen tavoitteeseen” (vapaa käännös). Lisätietoja yrityksestä on saatavilla Brønnøysund-rekistereihin kuuluvasta yhteisörekisteristä osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

(38)  URL tulee englannin sanoista Uniform Resource Locator. URL on formatoitu merkkijono, jota verkkoselaimet, sähköpostipalvelimet ja muut ohjelmistot käyttävät verkkoresurssien tunnistamiseen internetissä.

38

(39)  IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

39

(40)  Toinen IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688215). Ks. myös IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

40

(41)  Määritelty kaaviossa 2 hallintojärjestökohtaisiksi (DMO specific).

41

(42)  Määritelty kaaviossa 2 uudeksi rakenteeksi (new structure).

42

(43)  Määritelty kaaviossa 2 vakiomuotoiseksi esittelyksi (standard presentation).

43

(44)  Määritelty kaaviossa 2 yleiseksi markkinoinniksi (generic marketing).

44

(45)  Kantelun mukaan tietoteknisen alustan infrastruktuuripalvelujen tarjoaminen matkailualalle ei ole ollut osa IN:n toimintaa toistaiseksi (asiakirja nro 678002), s. 8.

45

(46)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, 24.7.2003 antaman tuomion mukaan sen 89–93 kohdassa mainitut edellytykset täyttävä palvelujen korvaaminen ei ole valtiontukea.

46

(47)  Lisätietoja kantelusta on johdanto-osan 2 kohdassa mainitussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

47

(48)  
  15.11.2013 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 690346).

48

(49)  Lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 ja 62 kohdassa.

49

(50)  Lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 115–126 kohdassa.

50

(51)  Lisätietoja soveltuvuutta koskevasta valvontaviranomaisen päättelystä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 129–137 kohdassa.

51

(52)  Kantelijan toimittamat lisätiedot (kantelijan 13.1.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 734800)).

52

(53)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

53

(54)  Ks. edellinen alaviite.

54

(55)  Norjan viranomaiset lähettivät valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittamansa vastauksen (asiakirja nro 720777) liitteenä 2 englanninkielisen käännöksen asiakirjasta Review of the allocation for business development and administration in IN (2421 luku, 70 kohta). Kustannusmalli perustuu IN:n maksullisten palvelujen tarjoamiseen käyttämään tuntimäärään.

55

(56)  Norjan viranomaiset eivät kiistä valtiontuen olemassaoloa Altmark-tuomion perusteiden nojalla, vaan vetoavat pikemminkin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen henkeen väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden soveltuvuuden arvioimiseksi.

56

(57)  Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

57

(58)  Norjan viranomaiset ovat selittäneet, että visitnorway.com-sivusto tarjoaa yleistä tietoa ja tuotetietoja. Yleisellä tiedolla tarkoitetaan yleisesti kiinnostavaa tietoa, kuten uutisia revontulista. Tuotetiedoilla tarkoitetaan tietoja erityisistä kaupallisista toiminnoista, kuten hotelleista ja matkailutoiminnasta. Ks. johdanto-osan 48 kohta.

58

(59)  IN:n 24.11.2014 päivätyn kirjeen liite I. Kommentteja New Mind | tellUsin huomautuksista (asiakirja nro 730560).

59

(60)  Kantelijan toimittamat lisätiedot. Kantelijan 13.1.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 734800).

60

(61)  Norjan viranomaisten vastaus kantelijan 13.1.2015 päivättyyn sähköpostiviestiin, ks. edellinen alaviite (asiakirja nro 742759).

61

(62)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1990, Belgia v. komissio (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, 25 kohta, ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 21.5.2010, France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV ja T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, 186 kohta.

62

(63)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23.4.1991, Höfner ja Elser v. Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, 21–23 kohta, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.9.2000, Pavel Pavlov ym., C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, ja asia E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn tuomioistuimen kokoelma 2008, s. 62, 78 kohta.

63

(64)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, 108 kohta.

64

(65)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.10.1993, Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, 11 kohta.

65

(66)  Samalla alalla voi olla yhtäaikaisesti sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, ja niitä voi joskus harjoittaa sama organisaatio. Tällaisessa tilanteessa yksikkö katsotaan yritykseksi vain sen taloudellisen toiminnan osalta. Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.6.1987, komissio v. Italia, C-118/85, EU:C:1987:283, 7 kohta. Ks. myös komission päätös 2006/225/EY, tehty 2 päivänä maaliskuuta 2005, tukiohjelmasta, jonka Italia on toteuttanut ammattikoulutuslaitosten uudistamiseksi (EUVL L 81, 18.3.2006, s. 25), 43 kohta.

66

(67)  Saatavilla osoitteessa https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1

67

(68)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.2006, Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. komissio, C-205/03, EU:C:2006:453, 26 kohta.

68

(69)  Ks. julkisasiamiehen ratkaisuehdotus 10.11.2005, Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. komissio, C-205/03, EU:C:2005:666, 31 kohta.

69

(70)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.9.2000, Pavel Pavlov ym., C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, 76 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 25.10.2001, Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, 20 kohta.

70

(71)  Asia E-6/98, Norjan kuningaskunta v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 1998, s. 242, 34 kohta. Ks. myös unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2011, komissio ja Espanja v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta, C-106/09 ja C-107/09, EU:C:2011:732, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.9.1996, Ranska v. komissio, C-241/94, EU:C:1996:353, 19 ja 20 kohta.

71

(72)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 27.1.1998, Ladbroke Racing v. komissio, T-67/94, EU:T:1998:7, 52 kohta, ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 13.7.2000, SIC v. komissio, T-46/97, EU:T:2000:123, 83 kohta.

72

(73)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.7.2003, Chronopost SA v. komissio, C-83/01 P ja C-93/01P ja C 94/01 P, EU:C:2003:388, 40 kohta.

73

(74)  Ks. esimerkiksi valvontaviranomaisen päätökset N:o 84/15/KOL Redningsselskapetin ja Tromsøn yliopiston tarjoamien merenkulkualan kurssien väitetystä ristiintukemisesta (EUVL C 193, 11.6.2015, s. 9), saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); N:o 142/03/KOL julkisten varojen uudelleenjärjestelystä ja siirrosta työntutkimuslaitokselle (EUVL C 248, 16.10.2003, s. 6); N:o 343/09/KOL Timen kunnan tekemistä kiinteistöjä N:o 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 ja 2/32 koskevista kiinteistökaupoista (EUVL L 123, 12.5.2011, s. 72); N:o 496/13/KOL konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamisesta (EUVL L 172, 12.6.2014, s. 36), 56 kohta, ja siinä mainitut päätökset; ja N:o 174/13/KOL yhdyskuntajätteen keräilijöille myönnetystä rahoituksesta (EUVL C 263, 12.9.2013, s. 5). Tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioon myönnettävää valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa todetaan samansuuntaisesti seuraavaa: ”Jos sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa, muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuulu ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos taloudellinen ja muu toiminta sekä niiden kustannukset, rahoitus ja tulot voidaan erottaa selkeästi toisistaan ja näin estää tehokkaasti ristiintuen siirtyminen taloudelliseen toimintaan. Kustannusten, rahoituksen ja tulojen asianmukainen jako voidaan osoittaa kyseisen yhteisön tilinpäätöksen avulla.” (18 kohta, alleviivaus lisätty)

74

(75)  Nämä edellytykset vahvistetaan avoimuusdirektiivissä (komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17), otettu osaksi ETA-sopimusta ETA:n sekakomitean 8 päivänä kesäkuuta 2007 tekemällä päätöksellä N:o 55/2007 (EUVL L 266, 11.10.2007, s. 15, ja ETA-täydennysosa N:o 48, 11.10.2007, s. 12).

75

(76)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.7.2003, Chronopost SA v. komissio, C-83/01 P ja C-93/01P ja C 94/01 P, EU:C:2003:388, 40 kohta.

76

(77)  Tässä yhteydessä viitataan IN:n 28.10.2013 päivätyssä kirjeessä (asiakirja nro 688215) olevaan kaavioon.

77

(78)  Valvontaviranomainen panee merkille, että kehittämiskustannukset otettiin huomioon IN:n budjetissa vuodeksi 2013 eli vuonna, jona kustannukset aiheutuivat. Lisätietoja johdanto-osan 113–115 kohdissa.

78

(79)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

79

(80)  IN:n valvontaviranomaiselle 14.4.2015 lähettämän sähköpostiviestin (asiakirja nro 753927) liite.

80

(81)  IN:n 14.4.2015 päivätyn sähköpostiviestin (asiakirja nro 753927) liite 2.

81

(82)  IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liite 3 (asiakirja nro 720778).

82

(83)  Pääomitettu kustannus merkitään yrityksen taseessa osaksi kiinteää pääomaa sen sijaan, että se kirjataan kuluksi kyseisellä ajanjaksolla. Näin ollen ei-pääomitetut kustannukset ovat kuluja vain sen vuoden osalta, jona ne aiheutuvat.

83

(84)  NRS 19:n jäljennös lähetettiin valvontaviranomaiselle 24.11.2014 päivätyn kirjeen liitteenä II (asiakirja nro 730560).

84

(85)  Oikeuskäytännön mukaan toimenpide, joka on kaikkien yritysten saatavilla, ei ole valikoiva. Ks. muun muassa yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.9.2000, Saksa v. komissio, C-156/98, EU:C:2000:467, 22 kohta.

85

(86)  Valvontaviranomainen huomauttaa, että tätä menetelmää on vuodesta 2013 lähtien sovellettu johdonmukaisesti kaikkiin etusopimuksiin, kahta ensimmäistä pilottihanketta eli Visit Sørlandetia ja Visit Trondheimia koskevat sopimukset mukaan lukien. Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittamansa vastauksen (asiakirja nro 720779) liitteessä 4 IN toimitti valvontaviranomaiselle jäljennöksen kaikista allekirjoitetuista etukumppanuussopimuksista.

86

(87)  Kaikki tuntikohtaiset kustannukset huomioon ottava kustannusmalli eroaa peruskustannuksiin perustuvasta mallista, jossa eräät yhteiset kustannukset voidaan vähentää kokonaiskustannuksista. IN ei ole soveltanut tätä mallia kumppanuussopimusten yhteydessä. IN selitti, että käyttäjämaksuja koskevien suuntaviivojen vuonna 2011 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen tästä mallista luovuttiin. Kaikki kustannukset huomioon ottavaa menetelmää sovelletaan kaikkiin IN:n palveluihin, jos yksityiset toimijat voivat tarjota saman palvelun (asiakirja nro 720775, vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen).

87

(88)  Myös työntekijöiden hankkeeseen käyttämän ajan prosenttiosuus on ennalta vahvistettu (asiakirja nro 720778, IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liite 3).

88

(89)  Valvontaviranomainen huomauttaa, että vuonna 2013 allekirjoitettiin vain pilottihankkeet.

89

(90)  IN:n 24.11.2014 päivätty kirje (asiakirja nro 730560).

90

(91)  Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775) IN selitti tarkemmin, että alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat osallistuneet uutta rakennetta koskevaan hankkeeseen vuodesta 2013 lähtien. Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat myös käyttäneet siihen aikaa ja resursseja. Niiden suora osallistuminen hankkeeseen on peruste soveltaa IN:n laskelmien mukaista yleistä tuntihintaa alempaa tuntihintaa. Täydellinen luettelo pilottihankkeiden ylimääräisistä kustannuksista toimitettiin valvontaviranomaiselle IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liitteenä 6 (asiakirja nro 720781).

91

(92)  Myös muut markkinoilla toimivat yksityiset yritykset ovat käyttäneet tätä hinnoittelumenetelmää. Tietoja tästä kustannusten kohdistamismenetelmästä on saatavilla osoitteissa https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html ja http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able Esimerkiksi Google käyttää tätä menetelmää eräiden palvelujensa osalta (lisätietoja osoitteessa https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

92

(93)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

93

(94)  IN:n 14.4.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 753927).

94

(95)  IN:n 20.5.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 757843). Jäljennös tilistä toimitettiin valvontaviranomaiselle IN:n 28 päivänä lokakuuta 2013 päivätyn kirjeen liitteenä (asiakirja nro 688215 ja IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liitteenä 3 (asiakirja nro 720778)).

95

(96)  IN:n 20.5.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 757843).

96

(97)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775). Ks. myös IN:n 14.4.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 753927).

97

(98)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 13.6.2000, EPAC v. komissio, T-204/97 ja T-270/97, EU:T:2000:148, 122 kohta.

98

(99)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 6.3.2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen v. komissio (West-LB), T-228/99 ja T-233/99, EU:T:2006:405, 207 kohta.

99

(100)  Edellä mainittu tuomio asiassa West-LB, 314 kohta, sekä yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1991, Italia v. komissio (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, 22 kohta.

100

(101)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.7.2003, Chronopost SA v. komissio, C-83/01 P ja C-93/01P ja C 94/01 P, EU:C:2003:388, 40 kohta.

101

(102)  Teollisuusyrityksiä koskevien suuntaviivojen 1 jakson 2 kohta, jonka mukaan kyseisessä luvussa keskitytään ETA-sopimuksen liitteessä XV olevassa 1 kohdassa tarkoitettuun säädökseen, jäljempänä ’avoimuusdirektiivi’, ja käsitellään lisäksi periaatetta, jonka mukaan valtion antaessa yritykselle rahoitusta olosuhteissa, joita ei sovellettaisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivaan sijoittajaan, tämä on vastoin markkinataloussijoittajaperiaatetta ja kyse on valtiontuesta. Teollisuusyrityksiä koskevat suuntaviivat ovat saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (EYVL L 274, 26.10.2000. ETA-täydennysosa N:o 48, 26.10.2000).

102

(103)  Ks. edellinen alaviite, jakson ”Practicality of the market economy investor principle” 1 kohta.

103

(104)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

104

(105)  Tämä on julkisia palveluja koskevien toimeksiantojen mukaista. Esimerkiksi yleisradiotoimintaa koskevissa suuntaviivoissa valvontaviranomainen katsoo, ettei ole kohtuullista edellyttää voittoa julkisen palvelun tarjoamisesta. Sitä vastoin taloudellisessa toiminnassa on kohtuullista odottaa voittoa, joka on oikeudenmukainen korvaus pääomasta riski huomioon ottaen. Ks. suuntaviivojen 72 kohta.

105

(106)  IN tarjoaa visitnorway.com-verkkoalustalla sekä ei-taloudellisia että taloudellisia palveluja. Verkkoalustan toiminta kokonaisuudessaan ei välttämättä tuota voittoa. Tässä päätöksessä arvioidaan kuitenkin vain sitä, saako IN kohtuullisen tuoton taloudellisista palveluista. Ei-taloudellisten palvelujen tarjoamista koskevat luvut eivät kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

106

(107)  IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liite 3 (asiakirja nro 720778). Valvontaviranomaiselle lähetettiin yksityiskohtaiset Excel-taulukot etukumppanuus–sopimusten kustannuksista ja kustannusten kohdistamisen taloudellisesta mallista (asiakirja nro 727330).

107

(108)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

108

(109)  IN:n 24.11.2014 päivätty kirje (asiakirja nro 730560).

109

(110)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, 70 kohta. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan ”valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (71 kohta).

110

(111)  Asiakirja nro 720781.

111

(112)  Oikeuskäytännössä hyväksytään, että julkiset yritykset voivat pyrkiä pitkällä aikavälillä voiton maksimointiin. Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1991, Italia v. komissio (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, 22 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1991, Italia v. komissio (Alfa-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, 20 kohta; ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 3.7.2014, Ciudad de la Luz v. komissio, T-319/12 ja T-321/12, EU:T:2014:604, 41 kohta.

112

(113)  Unionin yleinen tuomioistuin on korostanut, että julkisten yritysten on osoitettava hankkeidensa taloudellinen järkevyys. Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 11.9.2012, Corsica Ferries, T-565/08, EU:T:2012:415, 84 kohta.

113

(114)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.2.1988, van der Kooy BV, C-67/85, C-68/85 ja C-70/85, EU:C:1988:38, 29 ja 30 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.2.1996, Belgia v. komissio, C-56/93, EU:C:1996:64, 10 kohta.

114

(115)  SFMI-Chronopostia koskevassa päätöksessään komissio päätteli, ettei ole poikkeuksellista, että uuden yrityksen emoyhtiölle logistisesta ja kaupallisesta avusta maksamat maksut kattavat ainoastaan muuttuvat kustannukset käynnistysvaiheen aikana (komission päätös 98/365/EY, tehty 1 päivänä lokakuuta 1997, Ranskan SFMI-Chronopostille myöntämäksi väitetystä tuesta (EYVL L 164, 9.6.1998, s. 37)).

115

(116)  IN:n 24.11.2014 päivätty kirje (asiakirja nro 730560).

116

(117)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

117

(118)  IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688215) ja IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittama vastaus (asiakirja nro 720775).

118

(119)  IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liite 7 (asiakirja nro 720782).

119

(120)  IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

120

(121)  IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liite 7 (asiakirja nro 720782).

121

(122)  IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688215).

122

(123)  Tuomiot asiassa West-LB v. komissio, 254 kohta, ja asiassa Ciudad de la Luz v. komissio, 44 kohta.

123

(124)  IN:n 24.11.2014 päivätty kirje (asiakirja nro 730559).

124

(125)  Jäljennös NetNamesin vastauksesta lähetettiin valvontaviranomaiselle 24.11.2014 päivätyn kirjeen (asiakirja nro 730560) liitteenä III.

125

(126)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.10.1980, Van Landewyck, 209/78–215/78 ja 218/78, EU:C:1980:248, 88 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.11.1995, FFSA ym., C-244/94, EU:C:1995:392, 21 kohta; ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 1.7.2008, MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, 27 ja 28 kohta.

126

(127)  Tässä yhteydessä viitataan IN:n 17.4.2015 päivättyyn sähköpostiviestiin (asiakirja nro 754218) ja IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen (asiakirja nro 720775) 4.3.3.2. kohtaan.

127

---

Oikaisuja

| 29.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/82

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 908/2014, annettu 6 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 255, 28. elokuuta 2014
  )

Sivulla 69, 6 artiklan 3 kohdassa:

on:

”Kohtuutason tarkastusvarmuus saavutetaan tarkastuksen yhteydessä suoritettavissa testauksissa arvioimalla valvontajärjestelmä, mukaan lukien sääntöjenmukaisuuden testaus sekä menojen yksityiskohtainen testaus (yksityiskohtien ja määritysmenettelyiden testaus).”

pitää olla:

”Kohtuutason tarkastusvarmuus saavutetaan tarkastuksen yhteydessä suoritettavissa testauksissa arvioimalla valvontajärjestelmä, mukaan lukien sääntöjenmukaisuuden testaus sekä menojen yksityiskohtainen testaus (yksittäisten tapahtumien tarkastus ja analyyttiset toimenpiteet).”

---