# Europos Sąjungos L 144/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 144 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. birželio 7d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 144

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. birželio 7d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva (ES) 2017/952, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/1164, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių mokestinės tvarkos neatitikimais | 1 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

DIREKTYVOS

*

2017 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva (ES) 2017/952, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/1164, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių mokestinės tvarkos neatitikimais

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/953, kuriuo nustatomi pozicijų ataskaitų, kurias pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų teikia prekybos vietų investicinės įmonės ir rinkos operatoriai, formato ir pateikimo terminų techniniai įgyvendinimo standartai (
  1
  ) | 12 |
| | * | 2017 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/954 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (
  1
  ) | 14 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/955, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/376/EB dėl Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos ir tos programos daugiamečių techninių gairių priėmimo | 17 |
| | * | 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas (Euratomas) 2017/956 dėl 2016–2019 m. papildomos stipriasraučio reaktoriaus mokslinių tyrimų programos, kurią Europos atominės energijos bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų centras, patvirtinimo | 23 |
| | * | 2017 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/957, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamos Korėjos Respublikos kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų | 27 |
| | * | 2015 m. lapkričio 30 d. ES ir Čilės asociacijos komiteto sprendimas Nr. 2/2015, kuriuo pakeičiamas Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, III priedo III antraštinės dalies 12 straipsnis dėl tiesioginio transportavimo [2017/958] | 35 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2017 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/953, kuriuo nustatomi pozicijų ataskaitų, kurias pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų teikia prekybos vietų investicinės įmonės ir rinkos operatoriai, formato ir pateikimo terminų techniniai įgyvendinimo standartai (
  1
  )

1

12

*

2017 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/954 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (
  1
  )

1

14

SPRENDIMAI

*

2017 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/955, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/376/EB dėl Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos ir tos programos daugiamečių techninių gairių priėmimo

17

*

2017 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas (Euratomas) 2017/956 dėl 2016–2019 m. papildomos stipriasraučio reaktoriaus mokslinių tyrimų programos, kurią Europos atominės energijos bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų centras, patvirtinimo

23

*

2017 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/957, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamos Korėjos Respublikos kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų

27

*

2015 m. lapkričio 30 d. ES ir Čilės asociacijos komiteto sprendimas Nr. 2/2015, kuriuo pakeičiamas Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, III priedo III antraštinės dalies 12 straipsnis dėl tiesioginio transportavimo [2017/958]

35

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/504, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 167/2013 nuostatos dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros administracinių reikalavimų, klaidų ištaisymas ( OL L 85, 2015 3 28 ) | 37 |

Klaidų ištaisymas

*

2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/504, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 167/2013 nuostatos dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros administracinių reikalavimų, klaidų ištaisymas ( OL L 85, 2015 3 28 )

( OL L 85, 2015 3 28 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

DIREKTYVOS

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/1

---

TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/952

2017 m. gegužės 29 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/1164, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių mokestinės tvarkos neatitikimais

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 115 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | būtina atkurti pasitikėjimą mokesčių sistemų teisingumu ir leisti Vyriausybėms veiksmingai naudotis savo mokesčių suverenumu. Todėl Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu iniciatyvos (BEPS) kontekste paskelbė rekomendacijas dėl konkrečių veiksmų; |
| --- | --- |

(1)

būtina atkurti pasitikėjimą mokesčių sistemų teisingumu ir leisti Vyriausybėms veiksmingai naudotis savo mokesčių suverenumu. Todėl Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu iniciatyvos (BEPS) kontekste paskelbė rekomendacijas dėl konkrečių veiksmų;

| (2) | 2015 m. spalio 5 d. buvo viešai paskelbtos galutinės ataskaitos dėl EBPO kovos su BEPS 15 veiksmų punktų. 2015 m. gruodžio 8 d. išvadose Taryba palankiai įvertino šį darbą. Tarybos išvadose pabrėžta, kad reikia rasti bendrus, bet lanksčius Sąjungos lygmens sprendimus, kurie derėtų su EBPO BEPS išvadomis; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. spalio 5 d. buvo viešai paskelbtos galutinės ataskaitos dėl EBPO kovos su BEPS 15 veiksmų punktų. 2015 m. gruodžio 8 d. išvadose Taryba palankiai įvertino šį darbą. Tarybos išvadose pabrėžta, kad reikia rasti bendrus, bet lanksčius Sąjungos lygmens sprendimus, kurie derėtų su EBPO BEPS išvadomis;

| (3) | atsižvelgdama į teisingesnio apmokestinimo poreikį ir visų pirma imdamasi tolesnių su EBPO BEPS išvadomis susijusių priemonių, 2016 m. sausio 28 d. Komisija pateikė Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį. Šio dokumentų rinkinio kontekste buvo priimta Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (3) dėl kovos su mokesčių vengimu taisyklių; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgdama į teisingesnio apmokestinimo poreikį ir visų pirma imdamasi tolesnių su EBPO BEPS išvadomis susijusių priemonių, 2016 m. sausio 28 d. Komisija pateikė Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį. Šio dokumentų rinkinio kontekste buvo priimta Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (3) dėl kovos su mokesčių vengimu taisyklių;

| (4) | Direktyva (ES) 2016/1164 nustatoma sistema, kuria siekiama spręsti šalių mokestinės tvarkos neatitikimų problemą; |
| --- | --- |

(4)

Direktyva (ES) 2016/1164 nustatoma sistema, kuria siekiama spręsti šalių mokestinės tvarkos neatitikimų problemą;

| (5) | būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų kuo visapusiškiau neutralizuoti šalių mokestinės tvarkos neatitikimai. Atsižvelgdama į tai, kad Direktyva (ES) 2016/1164 taikoma tik tiems šalių mokestinės tvarkos neatitikimams, kurie atsiranda vykstant valstybių narių pelno mokesčio sistemų sąveikai, 2016 m. liepos 12 d.Ecofin taryba paskelbė pareiškimą, kuriuo paprašė Komisijos iki 2016 m. spalio mėn. pateikti pasiūlymą dėl su trečiosiomis valstybėmis susijusių pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, kad būtų nustatytos taisyklės, derančios su EBPO ataskaitoje dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais poveikio neutralizavimo (2 veiksmas, 2015 m. galutinė ataskaita) (toliau – EBPO BEPS ataskaita dėl 2 veiksmo) rekomenduotomis taisyklėmis ir ne mažiau už jas veiksmingos, kad iki 2016 m. pabaigos būtų pasiektas susitarimas; |
| --- | --- |

(5)

būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų kuo visapusiškiau neutralizuoti šalių mokestinės tvarkos neatitikimai. Atsižvelgdama į tai, kad Direktyva (ES) 2016/1164 taikoma tik tiems šalių mokestinės tvarkos neatitikimams, kurie atsiranda vykstant valstybių narių pelno mokesčio sistemų sąveikai, 2016 m. liepos 12 d.Ecofin taryba paskelbė pareiškimą, kuriuo paprašė Komisijos iki 2016 m. spalio mėn. pateikti pasiūlymą dėl su trečiosiomis valstybėmis susijusių pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, kad būtų nustatytos taisyklės, derančios su EBPO ataskaitoje dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais poveikio neutralizavimo (2 veiksmas, 2015 m. galutinė ataskaita) (toliau – EBPO BEPS ataskaita dėl 2 veiksmo) rekomenduotomis taisyklėmis ir ne mažiau už jas veiksmingos, kad iki 2016 m. pabaigos būtų pasiektas susitarimas;

| (6) | Direktyvoje (ES) 2016/1164, be kita ko, pripažįstama, jog itin svarbu vykdyti tolesnį darbą, susijusį su kitokio pobūdžio pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais schemomis, pavyzdžiui, schemomis, susijusiomis su nuolatinėmis buveinėmis. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu ta direktyva spręsti ir pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, susijusių su hibridine nuolatine buveine, problemas; |
| --- | --- |

(6)

Direktyvoje (ES) 2016/1164, be kita ko, pripažįstama, jog itin svarbu vykdyti tolesnį darbą, susijusį su kitokio pobūdžio pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais schemomis, pavyzdžiui, schemomis, susijusiomis su nuolatinėmis buveinėmis. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu ta direktyva spręsti ir pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, susijusių su hibridine nuolatine buveine, problemas;

| (7) | siekiant sukurti sistemą, kuri derėtų su EBPO BEPS ataskaita dėl 2 veiksmo ir būtų ne mažiau už ją veiksminga, ir sutrukdyti mokesčių mokėtojams išnaudoti likusias spragas, būtina į Direktyvą (ES) 2016/1164 įtraukti ir taisykles, taikytinas hibridiniams perkėlimams, importuotoms pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemoms ir ja spręsti visas su dvigubo atskaitymo pasekmėmis susijusias problemas; |
| --- | --- |

(7)

siekiant sukurti sistemą, kuri derėtų su EBPO BEPS ataskaita dėl 2 veiksmo ir būtų ne mažiau už ją veiksminga, ir sutrukdyti mokesčių mokėtojams išnaudoti likusias spragas, būtina į Direktyvą (ES) 2016/1164 įtraukti ir taisykles, taikytinas hibridiniams perkėlimams, importuotoms pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemoms ir ja spręsti visas su dvigubo atskaitymo pasekmėmis susijusias problemas;

| (8) | Direktyva (ES) 2016/1164 apima taisykles dėl pasinaudojimo valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, todėl ji taip pat turėtų apimti taisykles dėl su trečiosiomis valstybėmis susijusių pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, kai bent viena iš dalyvaujančių šalių yra pelno mokesčio mokėtojas arba, atvirkštinio hibridinio subjekto atveju, subjektas valstybėje narėje, taip pat taisykles dėl importuotų pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų. Todėl taisyklės dėl mokestinės tvarkos neatitikimų ir rezidavimo vietos mokesčių tikslais neatitikimų turėtų būti taikomos visiems mokesčių mokėtojams, kuriems taikomas pelno mokestis valstybėje narėje, įskaitant subjektų, kurie yra trečiųjų valstybių rezidentai, nuolatines buveines arba darinius, laikomus nuolatinėmis buveinėmis. Taisyklės dėl atvirkštinių mokestinės tvarkos neatitikimų turėtų būti taikomos visiems subjektams, kuriuos tam tikra valstybė narė laiko skaidriais mokesčių tikslais; |
| --- | --- |

(8)

Direktyva (ES) 2016/1164 apima taisykles dėl pasinaudojimo valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, todėl ji taip pat turėtų apimti taisykles dėl su trečiosiomis valstybėmis susijusių pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, kai bent viena iš dalyvaujančių šalių yra pelno mokesčio mokėtojas arba, atvirkštinio hibridinio subjekto atveju, subjektas valstybėje narėje, taip pat taisykles dėl importuotų pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų. Todėl taisyklės dėl mokestinės tvarkos neatitikimų ir rezidavimo vietos mokesčių tikslais neatitikimų turėtų būti taikomos visiems mokesčių mokėtojams, kuriems taikomas pelno mokestis valstybėje narėje, įskaitant subjektų, kurie yra trečiųjų valstybių rezidentai, nuolatines buveines arba darinius, laikomus nuolatinėmis buveinėmis. Taisyklės dėl atvirkštinių mokestinės tvarkos neatitikimų turėtų būti taikomos visiems subjektams, kuriuos tam tikra valstybė narė laiko skaidriais mokesčių tikslais;

| (9) | taisyklės dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų turėtų būti taikomos pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, atsirandančiais dėl dvigubo atskaitymo, dėl prieštaravimų, susijusių su finansinių priemonių, mokėjimų ir subjektų kvalifikavimu arba dėl mokėjimų paskirstymo. Kadangi pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai galėtų lemti dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant, būtina nustatyti taisykles, pagal kurias atitinkama valstybė narė atitinkamai atsisakytų atlikti mokėjimo, išlaidų ar nuostolių atskaitymą arba reikalautų, kad mokesčių mokėtojas įtrauktų mokėjimą į apmokestinamąsias pajamas. Tačiau tos taisyklės taikytinos tik atskaitomiems mokėjimams ir turėtų nedaryti poveikio mokesčių sistemos bendriems ypatumams, neatsižvelgiant į tai, ar tai yra klasikinė, ar užskaitymo sistema; |
| --- | --- |

(9)

taisyklės dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų turėtų būti taikomos pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, atsirandančiais dėl dvigubo atskaitymo, dėl prieštaravimų, susijusių su finansinių priemonių, mokėjimų ir subjektų kvalifikavimu arba dėl mokėjimų paskirstymo. Kadangi pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai galėtų lemti dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant, būtina nustatyti taisykles, pagal kurias atitinkama valstybė narė atitinkamai atsisakytų atlikti mokėjimo, išlaidų ar nuostolių atskaitymą arba reikalautų, kad mokesčių mokėtojas įtrauktų mokėjimą į apmokestinamąsias pajamas. Tačiau tos taisyklės taikytinos tik atskaitomiems mokėjimams ir turėtų nedaryti poveikio mokesčių sistemos bendriems ypatumams, neatsižvelgiant į tai, ar tai yra klasikinė, ar užskaitymo sistema;

| (10) | su hibridine nuolatine buveine susiję pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai atsiranda tada, kai dėl nuolatinės buveinės ir rezidavimo jurisdikcijos taisyklių, taikomų pajamų ir išlaidų paskirstymui tarp skirtingų to paties subjektų dalių, skirtumų susidaro mokestinių pasekmių neatitikimas, ir apima tuos atvejus, kuriais neatitikimo pasekmė atsiranda dėl to, kad pagal filialo jurisdikcijos įstatymus nuolatinė buveinė tokia nelaikoma. Tokios neatitikimo pasekmės gali lemti dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant, todėl turėtų būti panaikintos. Nuolatinės buveinės, kuri kitur tokia nelaikoma, atveju valstybė narė, kurioje mokesčių mokėtojas yra rezidentas, turėtų įtraukti pajamas, kurios kitu atveju būtų priskirtos nuolatinei buveinei; |
| --- | --- |

(10)

su hibridine nuolatine buveine susiję pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai atsiranda tada, kai dėl nuolatinės buveinės ir rezidavimo jurisdikcijos taisyklių, taikomų pajamų ir išlaidų paskirstymui tarp skirtingų to paties subjektų dalių, skirtumų susidaro mokestinių pasekmių neatitikimas, ir apima tuos atvejus, kuriais neatitikimo pasekmė atsiranda dėl to, kad pagal filialo jurisdikcijos įstatymus nuolatinė buveinė tokia nelaikoma. Tokios neatitikimo pasekmės gali lemti dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant, todėl turėtų būti panaikintos. Nuolatinės buveinės, kuri kitur tokia nelaikoma, atveju valstybė narė, kurioje mokesčių mokėtojas yra rezidentas, turėtų įtraukti pajamas, kurios kitu atveju būtų priskirtos nuolatinei buveinei;

| (11) | visi koregavimai, kuriuos reikia atlikti pagal šią direktyvą, iš principo turėtų nedaryti poveikio apmokestinimo teisių paskirstymui tarp jurisdikcijų, nustatytam sutartyje dėl dvigubo apmokestinimo; |
| --- | --- |

(11)

visi koregavimai, kuriuos reikia atlikti pagal šią direktyvą, iš principo turėtų nedaryti poveikio apmokestinimo teisių paskirstymui tarp jurisdikcijų, nustatytam sutartyje dėl dvigubo apmokestinimo;

| (12) | siekiant užtikrinti proporcingumą, reikia reglamentuoti tik tuos atvejus, kuriais esama didelės rizikos, kad bus išvengta apmokestinimo pasinaudojant šalių mokestinės tvarkos neatitikimais. Todėl tikslinga aprėpti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejus, atsirandančius tarp to paties subjekto pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių, taip pat pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejus, atsirandančius tarp mokesčių mokėtojo ir su juo susijusių įmonių arba tarp susijusių įmonių, taip pat atvejus, atsirandančius dėl struktūrinio susitarimo, kuriame dalyvauja mokesčių mokėtojas; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti proporcingumą, reikia reglamentuoti tik tuos atvejus, kuriais esama didelės rizikos, kad bus išvengta apmokestinimo pasinaudojant šalių mokestinės tvarkos neatitikimais. Todėl tikslinga aprėpti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejus, atsirandančius tarp to paties subjekto pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių, taip pat pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejus, atsirandančius tarp mokesčių mokėtojo ir su juo susijusių įmonių arba tarp susijusių įmonių, taip pat atvejus, atsirandančius dėl struktūrinio susitarimo, kuriame dalyvauja mokesčių mokėtojas;

| (13) | mokestinės tvarkos neatitikimų, kurie pirmiausia kyla dėl subjektų hibridinio pobūdžio, klausimai turėtų būti sprendžiami tik kai viena iš susijusių įmonių bent jau veiksmingai kontroliuoja kitas susijusias įmones. Todėl tokiais atvejais turėtų būti reikalaujama, kad mokesčių mokėtojas ar kita susijusi įmonė valdytų 50 procentų arba daugiau susijusios įmonės kapitalo dalį per balsavimo teises arba per nuosavybės teise priklausantį kapitalą ar teisę gauti pelno, arba būtų tokiu būdu valdomi tos susijusios įmonės. Tokio reikalavimo taikymo tikslu nuosavybės teisės arba kartu veikiančių asmenų teisės turėtų būti susumuojamos; |
| --- | --- |

(13)

mokestinės tvarkos neatitikimų, kurie pirmiausia kyla dėl subjektų hibridinio pobūdžio, klausimai turėtų būti sprendžiami tik kai viena iš susijusių įmonių bent jau veiksmingai kontroliuoja kitas susijusias įmones. Todėl tokiais atvejais turėtų būti reikalaujama, kad mokesčių mokėtojas ar kita susijusi įmonė valdytų 50 procentų arba daugiau susijusios įmonės kapitalo dalį per balsavimo teises arba per nuosavybės teise priklausantį kapitalą ar teisę gauti pelno, arba būtų tokiu būdu valdomi tos susijusios įmonės. Tokio reikalavimo taikymo tikslu nuosavybės teisės arba kartu veikiančių asmenų teisės turėtų būti susumuojamos;

| (14) | taisyklių dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų tikslais siekiant pakankamai išsamiai apibrėžti „susijusią įmonę“, ta apibrėžtis taip pat turėtų apimti subjektą, kuris finansų apskaitos tikslais priklauso tai pačiai konsoliduotai įmonių grupei, įmonę, kurios valdymui mokesčių mokėtojas daro didelį poveikį, ir, atvirkščiai, įmonę, darančią didelį poveikį mokesčių mokėtojo valdymui; |
| --- | --- |

(14)

taisyklių dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų tikslais siekiant pakankamai išsamiai apibrėžti „susijusią įmonę“, ta apibrėžtis taip pat turėtų apimti subjektą, kuris finansų apskaitos tikslais priklauso tai pačiai konsoliduotai įmonių grupei, įmonę, kurios valdymui mokesčių mokėtojas daro didelį poveikį, ir, atvirkščiai, įmonę, darančią didelį poveikį mokesčių mokėtojo valdymui;

| (15) | būtina spręsti klausimus, susijusius su naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, priskiriamais keturioms kategorijoms: pirma, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda vykdant mokėjimus pagal finansinę priemonę; antra, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda dėl mokėjimų, atliktų hibridiniam subjektui arba nuolatinei buveinei (be kita ko, atliekant mokėjimus nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma), paskirstymo skirtumų; trečia, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda dėl hibridinio subjekto atliktų mokėjimų jo savininkui arba dėl numanomų mokėjimų tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinių buveinių, arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių ir, galiausiai, dvigubo atskaitymo pasekmės, atsirandančios dėl hibridinio subjekto arba nuolatinės buveinės atliktų mokėjimų; |
| --- | --- |

(15)

būtina spręsti klausimus, susijusius su naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, priskiriamais keturioms kategorijoms: pirma, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda vykdant mokėjimus pagal finansinę priemonę; antra, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda dėl mokėjimų, atliktų hibridiniam subjektui arba nuolatinei buveinei (be kita ko, atliekant mokėjimus nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma), paskirstymo skirtumų; trečia, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda dėl hibridinio subjekto atliktų mokėjimų jo savininkui arba dėl numanomų mokėjimų tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinių buveinių, arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių ir, galiausiai, dvigubo atskaitymo pasekmės, atsirandančios dėl hibridinio subjekto arba nuolatinės buveinės atliktų mokėjimų;

| (16) | mokėjimų pagal finansinę priemonę atžvilgiu galėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tais atvejais, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmės priskirtinos priemonės arba pagal ją atliktų mokėjimų kvalifikavimo skirtumams. Jeigu, atsižvelgiant į mokėjimo pobūdį, pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus jam gali būti taikoma dviguba mokesčio lengvata, pavyzdžiui, atleidimas nuo mokesčio, mokesčio tarifo sumažinimas arba bet koks mokesčio kreditas ar grąžinimas, turėtų būti laikoma, kad dėl tokio mokėjimo pasinaudojama šalių mokestinės tvarkos neatitikimais tokiu mastu, kokio dydžio yra susijusi per mažai apmokestinta suma. Tačiau mokėjimo pagal finansinę priemonę atžvilgiu neturėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, jei mokesčio lengvata mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje suteikta tik dėl mokėjimo gavėjo mokestinio statuso arba dėl to, kad ta priemonė yra turima laikantis specialios tvarkos sąlygų; |
| --- | --- |

(16)

mokėjimų pagal finansinę priemonę atžvilgiu galėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tais atvejais, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmės priskirtinos priemonės arba pagal ją atliktų mokėjimų kvalifikavimo skirtumams. Jeigu, atsižvelgiant į mokėjimo pobūdį, pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus jam gali būti taikoma dviguba mokesčio lengvata, pavyzdžiui, atleidimas nuo mokesčio, mokesčio tarifo sumažinimas arba bet koks mokesčio kreditas ar grąžinimas, turėtų būti laikoma, kad dėl tokio mokėjimo pasinaudojama šalių mokestinės tvarkos neatitikimais tokiu mastu, kokio dydžio yra susijusi per mažai apmokestinta suma. Tačiau mokėjimo pagal finansinę priemonę atžvilgiu neturėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, jei mokesčio lengvata mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje suteikta tik dėl mokėjimo gavėjo mokestinio statuso arba dėl to, kad ta priemonė yra turima laikantis specialios tvarkos sąlygų;

| (17) | kad būtų išvengta nenumatytų rezultatų esant sąveikai tarp hibridinių finansinių priemonių taisyklės ir bankams nustatytų nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimų, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, valstybės narės turėtų galėti netaikyti šios direktyvos priemonėms grupės viduje, kurios buvo išleistos tik siekiant įvykdyti emitentui taikomus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus, o ne siekiant išvengti mokesčių; |
| --- | --- |

(17)

kad būtų išvengta nenumatytų rezultatų esant sąveikai tarp hibridinių finansinių priemonių taisyklės ir bankams nustatytų nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimų, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, valstybės narės turėtų galėti netaikyti šios direktyvos priemonėms grupės viduje, kurios buvo išleistos tik siekiant įvykdyti emitentui taikomus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus, o ne siekiant išvengti mokesčių;

| (18) | mokėjimų, atliktų hibridiniam subjektui arba nuolatinei buveinei, atžvilgiu galėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tais atvejais, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmės atsiranda dėl taisyklių, reglamentuojančių to mokėjimo paskirstymą tarp hibridinio subjekto ir jo savininko mokėjimo, kuris atliekamas hibridiniam subjektui, atveju arba tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės, arba dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių numanomo mokėjimo nuolatinei buveinei atveju, skirtumų. Turėtų būti apibrėžiama, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tik tais atvejais, kai pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl taisyklių, reglamentuojančių mokėjimo paskirstymą pagal abiejų jurisdikcijų įstatymus, skirtumų, ir dėl mokėjimo neturėtų atsirasti pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis, kuris bet kuriuo atveju būtų atsiradęs dėl to, kad mokėjimo gavėjas yra atleistas nuo mokesčio pagal bet kurios mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus; |
| --- | --- |

(18)

mokėjimų, atliktų hibridiniam subjektui arba nuolatinei buveinei, atžvilgiu galėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tais atvejais, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmės atsiranda dėl taisyklių, reglamentuojančių to mokėjimo paskirstymą tarp hibridinio subjekto ir jo savininko mokėjimo, kuris atliekamas hibridiniam subjektui, atveju arba tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės, arba dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių numanomo mokėjimo nuolatinei buveinei atveju, skirtumų. Turėtų būti apibrėžiama, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tik tais atvejais, kai pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl taisyklių, reglamentuojančių mokėjimo paskirstymą pagal abiejų jurisdikcijų įstatymus, skirtumų, ir dėl mokėjimo neturėtų atsirasti pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis, kuris bet kuriuo atveju būtų atsiradęs dėl to, kad mokėjimo gavėjas yra atleistas nuo mokesčio pagal bet kurios mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus;

| (19) | pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais apibrėžtis taip pat turėtų apimti atskaitymo neįtraukiant pasekmes, kurios atsiranda vykdant mokėjimus nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma. Nuolatinė buveinė, kuri kitur tokia nelaikoma – bet koks darinys, kuris pagal pagrindinės buveinės jurisdikcijos įstatymus laikomas tokiu, kuris sąlygoja nuolatinės buveinės statusą, o pagal kitos jurisdikcijos įstatymus nėra laikomas nuolatine buveine. Tačiau pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais taisyklė neturėtų būti taikoma, kai pasinaudojimo neatitikimais atvejis bet kuriuo atveju būtų atsiradęs dėl to, kad mokesčio gavėjas yra atleistas nuo mokesčio pagal bet kurios mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus; |
| --- | --- |

(19)

pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais apibrėžtis taip pat turėtų apimti atskaitymo neįtraukiant pasekmes, kurios atsiranda vykdant mokėjimus nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma. Nuolatinė buveinė, kuri kitur tokia nelaikoma – bet koks darinys, kuris pagal pagrindinės buveinės jurisdikcijos įstatymus laikomas tokiu, kuris sąlygoja nuolatinės buveinės statusą, o pagal kitos jurisdikcijos įstatymus nėra laikomas nuolatine buveine. Tačiau pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais taisyklė neturėtų būti taikoma, kai pasinaudojimo neatitikimais atvejis bet kuriuo atveju būtų atsiradęs dėl to, kad mokesčio gavėjas yra atleistas nuo mokesčio pagal bet kurios mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus;

| (20) | mokėjimų, kuriuos hibridinis subjektas atlieka savo savininkui, arba numanomų mokėjimų, atliekamų tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių, atžvilgiu pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis galėtų atsirasti tuo atveju, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmė atsiranda dėl to, kad mokėjimas arba numanomas mokėjimas nėra pripažįstamas mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje. Tuo atveju, kai pasinaudojimo neatitikimais pasekmė atsiranda dėl mokėjimo arba numanomo mokėjimo nepaskirstymo, mokėjimo gavėjo jurisdikcija yra jurisdikcija, kurioje mokėjimas (arba numanomas mokėjimas) yra laikomas gautu pagal mokėtojo jurisdikcijos įstatymus. Kaip ir kitais su hibridiniais subjektais ir filialais susijusiais pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, kuriais atsiranda atskaitymo neįtraukiant pasekmės, neturėtų būti laikoma, kad naudojamasi neatitikimais, kai mokėjimo gavėjas pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus yra atleistas nuo mokesčio. Tačiau šios naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais kategorijos atžvilgiu būtų laikoma, kad naudojimosi neatitikimais pasekmė atsiranda tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia taikyti atskaitymą mokėjimui arba numanomam mokėjimui, kuris turi būti išskaičiuotas iš sumos, nepriskiriamos dvigubai įtrauktoms pajamoms. Jei mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą perkelti į vėlesnį mokestinį laikotarpį, reikalavimas atlikti koregavimą pagal šią direktyvą gali būti atidėtas iki tol, kol atskaitymas faktiškai išskaičiuojamas iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos, mokėtojo jurisdikcijoje; |
| --- | --- |

(20)

mokėjimų, kuriuos hibridinis subjektas atlieka savo savininkui, arba numanomų mokėjimų, atliekamų tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių, atžvilgiu pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis galėtų atsirasti tuo atveju, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmė atsiranda dėl to, kad mokėjimas arba numanomas mokėjimas nėra pripažįstamas mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje. Tuo atveju, kai pasinaudojimo neatitikimais pasekmė atsiranda dėl mokėjimo arba numanomo mokėjimo nepaskirstymo, mokėjimo gavėjo jurisdikcija yra jurisdikcija, kurioje mokėjimas (arba numanomas mokėjimas) yra laikomas gautu pagal mokėtojo jurisdikcijos įstatymus. Kaip ir kitais su hibridiniais subjektais ir filialais susijusiais pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, kuriais atsiranda atskaitymo neįtraukiant pasekmės, neturėtų būti laikoma, kad naudojamasi neatitikimais, kai mokėjimo gavėjas pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus yra atleistas nuo mokesčio. Tačiau šios naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais kategorijos atžvilgiu būtų laikoma, kad naudojimosi neatitikimais pasekmė atsiranda tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia taikyti atskaitymą mokėjimui arba numanomam mokėjimui, kuris turi būti išskaičiuotas iš sumos, nepriskiriamos dvigubai įtrauktoms pajamoms. Jei mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą perkelti į vėlesnį mokestinį laikotarpį, reikalavimas atlikti koregavimą pagal šią direktyvą gali būti atidėtas iki tol, kol atskaitymas faktiškai išskaičiuojamas iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos, mokėtojo jurisdikcijoje;

| (21) | pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais apibrėžtis turėtų apimti ir dvigubo atskaitymo pasekmes, nepriklausomai nuo to, ar jos atsiranda dėl mokėjimų, dėl išlaidų, kurios nelaikomos mokėjimais pagal nacionalinę teisę, arba dėl amortizacijos ar nusidėvėjimo nuostolių. Vis dėlto, kaip ir numanomų mokėjimų bei hibridinių subjektų atliktų mokėjimų, į kuriuos mokėjimo gavėjas neatsižvelgia, atveju, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis turėtų atsirasti tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą išskaičiuoti iš sumos, kuri nėra dvigubai įtrauktos pajamos. Tai reiškia, kad jeigu mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą perkelti į vėlesnį mokestinį laikotarpį, reikalavimas atlikti koregavimą pagal šią direktyvą galėtų būti atidėtas iki tol, kol atskaitymas faktiškai išskaičiuojamas iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos, mokėtojo jurisdikcijoje; |
| --- | --- |

(21)

pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais apibrėžtis turėtų apimti ir dvigubo atskaitymo pasekmes, nepriklausomai nuo to, ar jos atsiranda dėl mokėjimų, dėl išlaidų, kurios nelaikomos mokėjimais pagal nacionalinę teisę, arba dėl amortizacijos ar nusidėvėjimo nuostolių. Vis dėlto, kaip ir numanomų mokėjimų bei hibridinių subjektų atliktų mokėjimų, į kuriuos mokėjimo gavėjas neatsižvelgia, atveju, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis turėtų atsirasti tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą išskaičiuoti iš sumos, kuri nėra dvigubai įtrauktos pajamos. Tai reiškia, kad jeigu mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą perkelti į vėlesnį mokestinį laikotarpį, reikalavimas atlikti koregavimą pagal šią direktyvą galėtų būti atidėtas iki tol, kol atskaitymas faktiškai išskaičiuojamas iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos, mokėtojo jurisdikcijoje;

| (22) | mokestinių pasekmių skirtumai, kurie siejami tik su mokėjimui priskiriamos vertės skirtumais, be kita ko, taikant sandorių kainodarą, neturėtų būti priskiriami pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams. Be to, kadangi jurisdikcijos taiko skirtingus mokesčių ataskaitinius laikotarpius ir skirtingas taisykles, pagal kurias pripažįstama, kada buvo gautos pajamos arba patirtos išlaidos, tie laiko apskaičiavimo skirtumai paprastai neturėtų būti laikomi pasinaudojimo mokestinių pasekmių neatitikimais priežastimi. Vis dėlto, atskaitomas mokėjimas pagal finansinę priemonę, kurio atveju negalima pagrįstai tikėtis, kad jis per pagrįstą laikotarpį bus įtrauktas į pajamas, turėtų būti laikomas sąlygojančiu naudojimąsi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, jei ta atskaitymo neįtraukiant pasekmė yra priskirtina finansinės priemonės arba pagal ją atliktų mokėjimų kvalifikavimo skirtumams. Turėtų būti suprantama, kad pasinaudojimo neatitikimais pasekmė galėtų atsirasti tuo atveju, jei pagal finansinę priemonę atliktas mokėjimas per pagrįstą laikotarpį nėra įtraukiamas į pajamas. Toks mokėjimas turėtų būti laikomas įtrauktu į pajamas per pagrįstą laikotarpį, jei mokėjimo gavėjas jį įtraukia per 12 mėnesių nuo mokėtojo mokestinio laikotarpio pabaigos arba per laikotarpį, nustatytą remiantis įprastų rinkos sąlygų principu. Valstybės narės turėtų reikalauti, kad mokėjimas būtų įtrauktas per fiksuotą laikotarpį, siekiant neleisti susidaryti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmei ir siekiant užtikrinti mokesčių kontrolę; |
| --- | --- |

(22)

mokestinių pasekmių skirtumai, kurie siejami tik su mokėjimui priskiriamos vertės skirtumais, be kita ko, taikant sandorių kainodarą, neturėtų būti priskiriami pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams. Be to, kadangi jurisdikcijos taiko skirtingus mokesčių ataskaitinius laikotarpius ir skirtingas taisykles, pagal kurias pripažįstama, kada buvo gautos pajamos arba patirtos išlaidos, tie laiko apskaičiavimo skirtumai paprastai neturėtų būti laikomi pasinaudojimo mokestinių pasekmių neatitikimais priežastimi. Vis dėlto, atskaitomas mokėjimas pagal finansinę priemonę, kurio atveju negalima pagrįstai tikėtis, kad jis per pagrįstą laikotarpį bus įtrauktas į pajamas, turėtų būti laikomas sąlygojančiu naudojimąsi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, jei ta atskaitymo neįtraukiant pasekmė yra priskirtina finansinės priemonės arba pagal ją atliktų mokėjimų kvalifikavimo skirtumams. Turėtų būti suprantama, kad pasinaudojimo neatitikimais pasekmė galėtų atsirasti tuo atveju, jei pagal finansinę priemonę atliktas mokėjimas per pagrįstą laikotarpį nėra įtraukiamas į pajamas. Toks mokėjimas turėtų būti laikomas įtrauktu į pajamas per pagrįstą laikotarpį, jei mokėjimo gavėjas jį įtraukia per 12 mėnesių nuo mokėtojo mokestinio laikotarpio pabaigos arba per laikotarpį, nustatytą remiantis įprastų rinkos sąlygų principu. Valstybės narės turėtų reikalauti, kad mokėjimas būtų įtrauktas per fiksuotą laikotarpį, siekiant neleisti susidaryti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmei ir siekiant užtikrinti mokesčių kontrolę;

| (23) | dėl hibridinių perkėlimų galėtų atsirasti skirtingas mokestinis vertinimas, jei dėl susitarimo perkelti finansinę priemonę buvo laikoma, kad su šia priemone susijusią grąžą vienu metu gauna daugiau kaip viena susitarimo šalis. Tais atvejais mokėjimas pagal hibridinį perkėlimą mokėtojui galėtų nulemti atskaitymą, tuo tarpu mokėjimo gavėjas jį traktuotų kaip susijusios priemonės grąžą. Dėl tokio skirtingo mokestinio vertinimo galėtų atsirasti atskaitymo neįtraukiant pasekmė arba susidaryti perteklinis mokesčio kreditas už susijusiai priemonei taikomą mokestį prie pajamų šaltinio. Todėl tokie pasinaudojimo neatitikimais atvejai turėtų būti panaikinti. Atskaitymo neįtraukiant atveju turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės, kaip neutralizuojant pasinaudojimo neatitikimais atvejus, atsirandančius dėl mokėjimų pagal hibridinę finansinę priemonę. Hibridinių perkėlimų, struktūrizuotų tokiu būdu, kad būtų generuojami pertekliniai mokesčio kreditai, atveju atitinkama valstybė narė turėtų neleisti mokėtojui naudoti perteklinį kreditą mokestinei naudai gauti, be kita ko, taikydama bendrą kovos su mokesčių vengimu taisyklę, atitinkančią Direktyvos (ES) 2016/1164 6 straipsnį; |
| --- | --- |

(23)

dėl hibridinių perkėlimų galėtų atsirasti skirtingas mokestinis vertinimas, jei dėl susitarimo perkelti finansinę priemonę buvo laikoma, kad su šia priemone susijusią grąžą vienu metu gauna daugiau kaip viena susitarimo šalis. Tais atvejais mokėjimas pagal hibridinį perkėlimą mokėtojui galėtų nulemti atskaitymą, tuo tarpu mokėjimo gavėjas jį traktuotų kaip susijusios priemonės grąžą. Dėl tokio skirtingo mokestinio vertinimo galėtų atsirasti atskaitymo neįtraukiant pasekmė arba susidaryti perteklinis mokesčio kreditas už susijusiai priemonei taikomą mokestį prie pajamų šaltinio. Todėl tokie pasinaudojimo neatitikimais atvejai turėtų būti panaikinti. Atskaitymo neįtraukiant atveju turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės, kaip neutralizuojant pasinaudojimo neatitikimais atvejus, atsirandančius dėl mokėjimų pagal hibridinę finansinę priemonę. Hibridinių perkėlimų, struktūrizuotų tokiu būdu, kad būtų generuojami pertekliniai mokesčio kreditai, atveju atitinkama valstybė narė turėtų neleisti mokėtojui naudoti perteklinį kreditą mokestinei naudai gauti, be kita ko, taikydama bendrą kovos su mokesčių vengimu taisyklę, atitinkančią Direktyvos (ES) 2016/1164 6 straipsnį;

| (24) | būtina numatyti taisyklę, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama šalinti šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo neatitikimus, dėl kurių susidarytų šalių mokestinės tvarkos neatitikimas, nepaisant to, kad valstybės narės laikosi šios direktyvos. Tais atvejais, kai susidaro tokia padėtis ir pirminė šioje direktyvoje numatyta taisyklė netaikoma, turėtų būti taikoma antrinė taisyklė. Vis dėlto tiek pirminė, tiek antrinė taisyklės taikomos tik pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, ir jų taikymas turėtų nedaryti poveikio valstybės narės mokesčių sistemos bendriems ypatumams; |
| --- | --- |

(24)

būtina numatyti taisyklę, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama šalinti šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo neatitikimus, dėl kurių susidarytų šalių mokestinės tvarkos neatitikimas, nepaisant to, kad valstybės narės laikosi šios direktyvos. Tais atvejais, kai susidaro tokia padėtis ir pirminė šioje direktyvoje numatyta taisyklė netaikoma, turėtų būti taikoma antrinė taisyklė. Vis dėlto tiek pirminė, tiek antrinė taisyklės taikomos tik pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, ir jų taikymas turėtų nedaryti poveikio valstybės narės mokesčių sistemos bendriems ypatumams;

| (25) | importuoti naudojimosi neatitikimais atvejai reiškia, kad šalims trečiosiose valstybėse susidarančio mokestinės tvarkos neatitikimo poveikis perkeliamas į valstybės narės jurisdikciją naudojant nehibridinę priemonę ir taip sumažinamas taisyklių, pagal kurias neutralizuojamas naudojimasis šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, efektyvumas. Valstybėje narėje atskaitomas mokėjimas gali būti naudojamas išlaidoms, susijusioms su pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, padengti. Siekiant kovoti su tokiais importuotais naudojimosi neatitikimais atvejais, būtina įtraukti taisykles, kuriomis būtų neleidžiama atlikti mokėjimo atskaitymo, jei atitinkamos pajamos iš tokio mokėjimo yra tiesiogiai ar netiesiogiai išskaičiuojamos iš atskaitomos sumos, atsirandančios pasinaudojant susidarančiais šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, lemiančio dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant tarp trečiųjų valstybių; |
| --- | --- |

(25)

importuoti naudojimosi neatitikimais atvejai reiškia, kad šalims trečiosiose valstybėse susidarančio mokestinės tvarkos neatitikimo poveikis perkeliamas į valstybės narės jurisdikciją naudojant nehibridinę priemonę ir taip sumažinamas taisyklių, pagal kurias neutralizuojamas naudojimasis šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, efektyvumas. Valstybėje narėje atskaitomas mokėjimas gali būti naudojamas išlaidoms, susijusioms su pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, padengti. Siekiant kovoti su tokiais importuotais naudojimosi neatitikimais atvejais, būtina įtraukti taisykles, kuriomis būtų neleidžiama atlikti mokėjimo atskaitymo, jei atitinkamos pajamos iš tokio mokėjimo yra tiesiogiai ar netiesiogiai išskaičiuojamos iš atskaitomos sumos, atsirandančios pasinaudojant susidarančiais šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, lemiančio dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant tarp trečiųjų valstybių;

| (26) | su dvigubu bendrovių rezidavimu susijęs naudojimasis mokestinės tvarkos neatitikimais galėtų lemti dvigubą atskaitymą, jei mokesčių mokėtojo, kuris yra rezidentas dviejose jurisdikcijose, mokėjimas atskaitomas pagal abiejų jurisdikcijų, kuriose mokesčių mokėtojas yra rezidentas, įstatymus. Kadangi su dvigubu rezidavimu susiję naudojimosi mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai galėtų lemti dvigubo atskaitymo pasekmes, jie turėtų patekti į šios direktyvos taikymo sritį. Valstybė narė turėtų neleisti atlikti dvigubą atskaitymą, atsirandantį dviejose jurisdikcijose reziduojančios bendrovės atžvilgiu, kai šis mokėjimas yra išskaičiuojamas iš sumos, kuri pagal kitos jurisdikcijos teisės aktus nėra laikoma pajamomis; |
| --- | --- |

(26)

su dvigubu bendrovių rezidavimu susijęs naudojimasis mokestinės tvarkos neatitikimais galėtų lemti dvigubą atskaitymą, jei mokesčių mokėtojo, kuris yra rezidentas dviejose jurisdikcijose, mokėjimas atskaitomas pagal abiejų jurisdikcijų, kuriose mokesčių mokėtojas yra rezidentas, įstatymus. Kadangi su dvigubu rezidavimu susiję naudojimosi mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai galėtų lemti dvigubo atskaitymo pasekmes, jie turėtų patekti į šios direktyvos taikymo sritį. Valstybė narė turėtų neleisti atlikti dvigubą atskaitymą, atsirandantį dviejose jurisdikcijose reziduojančios bendrovės atžvilgiu, kai šis mokėjimas yra išskaičiuojamas iš sumos, kuri pagal kitos jurisdikcijos teisės aktus nėra laikoma pajamomis;

| (27) | šia direktyva siekiama didinti visos vidaus rinkos atsparumą mokestinės tvarkos neatitikimams. Valstybės narės negali to pakankamai pasiekti veikdamos atskirai, nes nacionalinės pelno mokesčio sistemos yra skirtingos ir nepriklausomi valstybių narių veiksmai tik padidintų esamą vidaus rinkos susiskaidymą tiesioginio apmokestinimo srityje. Tokiu būdu, esant skirtingų nacionalinių priemonių sąveikai, trūkumai ir iškraipymai išliktų. Tai reikštų koordinavimo trūkumą. Kadangi mokestinės tvarkos neatitikimai yra tarpvalstybinio pobūdžio, ir reikia priimti sprendimus, kurie tiktų visai vidaus rinkai, šį tikslą vis dėlto geriau galima pasiekti Sąjungos lygmeniu. Sąjunga gali patvirtinti priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, nustatytu Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. Nustatant reikalingą vidaus rinkos apsaugos lygį šia direktyva siekiama tik būtino koordinavimo lygio Sąjungoje, kuris būtinas šios direktyvos tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(27)

šia direktyva siekiama didinti visos vidaus rinkos atsparumą mokestinės tvarkos neatitikimams. Valstybės narės negali to pakankamai pasiekti veikdamos atskirai, nes nacionalinės pelno mokesčio sistemos yra skirtingos ir nepriklausomi valstybių narių veiksmai tik padidintų esamą vidaus rinkos susiskaidymą tiesioginio apmokestinimo srityje. Tokiu būdu, esant skirtingų nacionalinių priemonių sąveikai, trūkumai ir iškraipymai išliktų. Tai reikštų koordinavimo trūkumą. Kadangi mokestinės tvarkos neatitikimai yra tarpvalstybinio pobūdžio, ir reikia priimti sprendimus, kurie tiktų visai vidaus rinkai, šį tikslą vis dėlto geriau galima pasiekti Sąjungos lygmeniu. Sąjunga gali patvirtinti priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, nustatytu Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. Nustatant reikalingą vidaus rinkos apsaugos lygį šia direktyva siekiama tik būtino koordinavimo lygio Sąjungoje, kuris būtinas šios direktyvos tikslui pasiekti;

| (28) | įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės iliustravimo ar aiškinimo tikslais turėtų naudotis EBPO BEPS ataskaitoje dėl 2 veiksmo pateiktais taikytinais paaiškinimais ir pavyzdžiais tiek, kiek jie yra suderinami su šios direktyvos nuostatomis ir su Sąjungos teise; |
| --- | --- |

(28)

įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės iliustravimo ar aiškinimo tikslais turėtų naudotis EBPO BEPS ataskaitoje dėl 2 veiksmo pateiktais taikytinais paaiškinimais ir pavyzdžiais tiek, kiek jie yra suderinami su šios direktyvos nuostatomis ir su Sąjungos teise;

| (29) | 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktos taisyklės dėl naudojimosi mokestinės tvarkos neatitikimais bus taikomos tik tokia apimtimi, kokia su mokesčių mokėtoju susijusioje situacijoje susidaro pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmė. Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmė neturėtų atsirasti, kai darinys turi būti koreguojamas pagal 9 straipsnio 5 dalį arba 9a straipsnį, ir, atitinkamai, dariniai, kurie turi būti koreguojami pagal tas šios direktyvos dalis, neturėtų būti toliau koreguojami pagal taisykles dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais; |
| --- | --- |

(29)

9 straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktos taisyklės dėl naudojimosi mokestinės tvarkos neatitikimais bus taikomos tik tokia apimtimi, kokia su mokesčių mokėtoju susijusioje situacijoje susidaro pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmė. Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmė neturėtų atsirasti, kai darinys turi būti koreguojamas pagal 9 straipsnio 5 dalį arba 9a straipsnį, ir, atitinkamai, dariniai, kurie turi būti koreguojami pagal tas šios direktyvos dalis, neturėtų būti toliau koreguojami pagal taisykles dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais;

| (30) | kai dėl kitos direktyvos, pavyzdžiui, Tarybos direktyvos 2011/96/ES (4), nuostatų mokestinių pasekmių neatitikimų pasekmės neutralizuojamos, neturėtų būti galimybių taikyti šioje direktyvoje numatytas taisykles dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais; |
| --- | --- |

(30)

kai dėl kitos direktyvos, pavyzdžiui, Tarybos direktyvos 2011/96/ES (4), nuostatų mokestinių pasekmių neatitikimų pasekmės neutralizuojamos, neturėtų būti galimybių taikyti šioje direktyvoje numatytas taisykles dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais;

| (31) | Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos įgyvendinimą praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą informaciją, reikalingą šiam įvertinimui atlikti; |
| --- | --- |

(31)

Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos įgyvendinimą praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą informaciją, reikalingą šiam įvertinimui atlikti;

| (32) | todėl Direktyva (ES) 2016/1164 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(32)

todėl Direktyva (ES) 2016/1164 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva (ES) 2016/1164 iš dalies keičiama taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis
  Taikymo sritis

  1.   Ši direktyva taikoma visiems mokesčių mokėtojams, kuriems vienoje ar daugiau valstybių narių taikomas pelno mokestis, įskaitant subjektų, kurie mokesčių tikslais yra trečiųjų valstybių rezidentai, nuolatines buveines vienoje ar daugiau valstybių narių.


  2.   9a straipsnis taip pat taikomas visiems subjektams, kuriuos tam tikra valstybė narė laiko skaidriais mokesčių tikslais.“; |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma visiems mokesčių mokėtojams, kuriems vienoje ar daugiau valstybių narių taikomas pelno mokestis, įskaitant subjektų, kurie mokesčių tikslais yra trečiųjų valstybių rezidentai, nuolatines buveines vienoje ar daugiau valstybių narių.

2.   9a straipsnis taip pat taikomas visiems subjektams, kuriuos tam tikra valstybė narė laiko skaidriais mokesčių tikslais.“;

| 2. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 punkto paskutinė pastraipa pakeičiama taip:

  „9 ir 9a straipsnių taikymo tikslais:






  a) | jeigu pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda pagal šio straipsnio 9 dalies pirmos pastraipos b, c, d e arba g punktą arba jeigu pagal 9 straipsnio 3 dalį arba 9a straipsnį reikalaujama atlikti koregavimą, susijusios įmonės apibrėžtis pakeičiama – 25 procentų reikalavimas pakeičiamas 50 procentų reikalavimu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 punkto paskutinė pastraipa pakeičiama taip:

„9 ir 9a straipsnių taikymo tikslais:

a)

jeigu pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda pagal šio straipsnio 9 dalies pirmos pastraipos b, c, d e arba g punktą arba jeigu pagal 9 straipsnio 3 dalį arba 9a straipsnį reikalaujama atlikti koregavimą, susijusios įmonės apibrėžtis pakeičiama – 25 procentų reikalavimas pakeičiamas 50 procentų reikalavimu;

| b) | laikoma, kad asmuo, kuris kartu su kitu asmeniu imasi veiksmų tam tikro subjekto balsavimo teisių arba nuosavybės teise priklausančio kapitalo atžvilgiu, dalyvauja visų to subjekto balsavimo teisių ar nuosavybės teise priklausančio kapitalo, kuriuos turi tas kitas asmuo, valdyme; |
| --- | --- |

b)

laikoma, kad asmuo, kuris kartu su kitu asmeniu imasi veiksmų tam tikro subjekto balsavimo teisių arba nuosavybės teise priklausančio kapitalo atžvilgiu, dalyvauja visų to subjekto balsavimo teisių ar nuosavybės teise priklausančio kapitalo, kuriuos turi tas kitas asmuo, valdyme;

| c) | susijusi įmonė taip pat reiškia subjektą, kuris finansų apskaitos tikslais priklauso tai pačiai konsoliduotai įmonių grupei kaip mokesčių mokėtojas, įmonę, kurios valdymui mokesčių mokėtojas daro reikšmingą poveikį, arba įmonę, darančią reikšmingą poveikį mokesčių mokėtojo valdymui.“; |
| --- | --- |

c)

susijusi įmonė taip pat reiškia subjektą, kuris finansų apskaitos tikslais priklauso tai pačiai konsoliduotai įmonių grupei kaip mokesčių mokėtojas, įmonę, kurios valdymui mokesčių mokėtojas daro reikšmingą poveikį, arba įmonę, darančią reikšmingą poveikį mokesčių mokėtojo valdymui.“;

| b) | 9 punktas pakeičiamas taip:
  „9.   pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais– atvejis, susijęs su mokesčių mokėtoju arba, 9 straipsnio 3 dalies atveju, subjektu, kai:






  a) | mokėjimas pagal finansinę priemonę lemia atskaitymo neįtraukiant pasekmę ir:






  i) | toks mokėjimas neįtraukiamas per pagrįstą laikotarpį ir |
| --- | --- | --- | --- |

b)

9 punktas pakeičiamas taip:

„9.   pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais– atvejis, susijęs su mokesčių mokėtoju arba, 9 straipsnio 3 dalies atveju, subjektu, kai:

pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais

a)

mokėjimas pagal finansinę priemonę lemia atskaitymo neįtraukiant pasekmę ir:

i)

toks mokėjimas neįtraukiamas per pagrįstą laikotarpį ir

| ii) | pasinaudojimo neatitikimais pasekmės yra priskirtinos priemonės arba pagal ją atlikto mokėjimo kvalifikavimo skirtumams. |
| --- | --- |

ii)

pasinaudojimo neatitikimais pasekmės yra priskirtinos priemonės arba pagal ją atlikto mokėjimo kvalifikavimo skirtumams.

Taikant pirmą pastraipą, mokėjimas pagal finansinę priemonę laikomas įtrauktu į pajamas per pagrįstą laikotarpį, jeigu:

| i) | mokėjimo gavėjo jurisdikcija įtraukia mokėjimą į mokestinį laikotarpį, prasidedantį per 12 mėnesių nuo mokėtojo mokestinio laikotarpio pabaigos, arba |
| --- | --- |

i)

mokėjimo gavėjo jurisdikcija įtraukia mokėjimą į mokestinį laikotarpį, prasidedantį per 12 mėnesių nuo mokėtojo mokestinio laikotarpio pabaigos, arba

| ii) | pagrįstai galima tikėtis, kad mokėjimo gavėjo jurisdikcija įtrauks mokėjimą į būsimą mokestinį laikotarpį, o mokėjimo sąlygos yra tokios, dėl kokių, tikėtina, susitartų nepriklausomos įmonės; |
| --- | --- |

ii)

pagrįstai galima tikėtis, kad mokėjimo gavėjo jurisdikcija įtrauks mokėjimą į būsimą mokestinį laikotarpį, o mokėjimo sąlygos yra tokios, dėl kokių, tikėtina, susitartų nepriklausomos įmonės;

| b) | mokėjimas hibridiniam subjektui nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl hibridiniam subjektui atliktų mokėjimų paskirstymo skirtumų pagal jurisdikcijos, kurioje hibridinis subjektas yra įsisteigęs arba registruotas, ir asmenų, turinčių to hibridinio subjekto dalį, jurisdikcijos įstatymus; |
| --- | --- |

b)

mokėjimas hibridiniam subjektui nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl hibridiniam subjektui atliktų mokėjimų paskirstymo skirtumų pagal jurisdikcijos, kurioje hibridinis subjektas yra įsisteigęs arba registruotas, ir asmenų, turinčių to hibridinio subjekto dalį, jurisdikcijos įstatymus;

| c) | mokėjimas subjektui, turinčiam vieną arba daugiau nuolatinių buveinių, nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl mokėjimų paskirstymo tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau to paties subjekto nuolatinių buveinių skirtumų pagal jurisdikcijų, kuriose tas subjektas veikia, įstatymus; |
| --- | --- |

c)

mokėjimas subjektui, turinčiam vieną arba daugiau nuolatinių buveinių, nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl mokėjimų paskirstymo tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau to paties subjekto nuolatinių buveinių skirtumų pagal jurisdikcijų, kuriose tas subjektas veikia, įstatymus;

| d) | mokėjimas nulemia atskaitymą neįtraukiant, susijusį su mokėjimu nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma; |
| --- | --- |

d)

mokėjimas nulemia atskaitymą neįtraukiant, susijusį su mokėjimu nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma;

| e) | hibridinio subjekto atliekamas mokėjimas nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės atsiranda dėl to, kad pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus į tą mokėjimą neatsižvelgiama; |
| --- | --- |

e)

hibridinio subjekto atliekamas mokėjimas nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės atsiranda dėl to, kad pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus į tą mokėjimą neatsižvelgiama;

| f) | numanomas mokėjimas tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės atsiranda dėl to, kad pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus į tą mokėjimą neatsižvelgiama, arba |
| --- | --- |

f)

numanomas mokėjimas tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės atsiranda dėl to, kad pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus į tą mokėjimą neatsižvelgiama, arba

| g) | atsiranda dvigubo atskaitymo pasekmė. |
| --- | --- |

g)

atsiranda dvigubo atskaitymo pasekmė.

Šio 9 punkto taikymo tikslais:

| a) | dėl mokėjimo, reiškiančio su perkelta finansine priemone susijusią grąžą, neatsiranda pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis pagal pirmos pastraipos a punktą, jeigu tą mokėjimą atlieka finansų prekiautojas pagal hibridinį perkėlimą rinkoje, su sąlyga, kad mokėtojo jurisdikcija reikalauja, kad finansų prekiautojas kaip pajamas įtrauktų visas gautas sumas, susijusias su perkelta finansine priemone; |
| --- | --- |

a)

dėl mokėjimo, reiškiančio su perkelta finansine priemone susijusią grąžą, neatsiranda pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis pagal pirmos pastraipos a punktą, jeigu tą mokėjimą atlieka finansų prekiautojas pagal hibridinį perkėlimą rinkoje, su sąlyga, kad mokėtojo jurisdikcija reikalauja, kad finansų prekiautojas kaip pajamas įtrauktų visas gautas sumas, susijusias su perkelta finansine priemone;

| b) | pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pagal pirmos pastraipos e, f arba g punktą susidaro tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą išskaičiuoti iš sumos, kuri nėra laikoma dvigubai įtrauktomis pajamomis; |
| --- | --- |

b)

pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pagal pirmos pastraipos e, f arba g punktą susidaro tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą išskaičiuoti iš sumos, kuri nėra laikoma dvigubai įtrauktomis pajamomis;

| c) | pasinaudojimo neatitikimais pasekmės laikomos pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais tik tada, kai jos atsiranda tarp susijusių įmonių, tarp mokesčių mokėtojo ir susijusios įmonės, tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės, tarp dviejų ar daugiau to paties subjekto nuolatinių buveinių arba pagal struktūrinį susitarimą. |
| --- | --- |

c)

pasinaudojimo neatitikimais pasekmės laikomos pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais tik tada, kai jos atsiranda tarp susijusių įmonių, tarp mokesčių mokėtojo ir susijusios įmonės, tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės, tarp dviejų ar daugiau to paties subjekto nuolatinių buveinių arba pagal struktūrinį susitarimą.

9 punkte ir 9, 9a ir 9b straipsniuose:

a)   pasinaudojimo neatitikimais pasekmės– dvigubas atskaitymas arba atskaitymas neįtraukiant;

pasinaudojimo neatitikimais pasekmės

b)   dvigubas atskaitymas– to paties mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymas jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis arba kurioje patiriamos išlaidos ar nuostoliai (mokėtojo jurisdikcija), ir kitoje jurisdikcijoje (investuotojo jurisdikcija). Hibridinio subjekto arba nuolatinės buveinės atliekamo mokėjimo atveju mokėtojo jurisdikcija yra jurisdikcija, kurioje yra įsisteigęs arba kurioje yra tas hibridinis subjektas arba nuolatinė buveinė;

dvigubas atskaitymas

c)   atskaitymas neįtraukiant– mokėjimo arba numanomo mokėjimo tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių atskaitymas bet kurioje jurisdikcijoje, kurioje tas mokėjimas arba numanomas mokėjimas laikomas atliktu (mokėtojo jurisdikcija), atitinkamai neįtraukiant mokesčių tikslais to mokėjimo arba numanomo mokėjimo mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje. Mokėjimo gavėjo jurisdikcija yra bet kuri jurisdikcija, kurioje tas mokėjimas arba numanomas mokėjimas yra gaunamas arba laikomas gautu pagal bet kurios kitos jurisdikcijos įstatymus;

atskaitymas neįtraukiant

d)   atskaitymas– suma, kuri pagal mokėtojo arba investuotojo jurisdikcijos įstatymus yra laikoma atskaitytina iš apmokestinamųjų pajamų. Terminas „atskaitytina“ yra aiškinamas atitinkamai;

atskaitymas

e)   įtraukimas– vartojama kalbant apie sumą, kuri pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus įskaičiuojama apskaičiuojant apmokestinamąsias pajamas. Mokėjimas pagal finansinę priemonę nelaikomas įtrauktu, jeigu mokėjimui bet kokio pobūdžio mokesčių lengvata taikoma vien tik dėl to, kaip tas mokėjimas kvalifikuojamas pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus. Terminas „įtraukta“ yra aiškinamas atitinkamai;

įtraukimas

f)   mokesčio lengvata– atleidimas nuo mokesčio, mokesčio tarifo sumažinimas arba bet koks mokesčio kreditas ar grąžinimas (išskyrus mokesčio prie pajamų šaltinio kreditą);

mokesčio lengvata

g)   dvigubai įtrauktos pajamos– bet kokios pajamos, įtrauktos pagal abiejų jurisdikcijų, kuriose atsirado pasinaudojimo neatitikimais pasekmių, įstatymus;

dvigubai įtrauktos pajamos

h)   asmuo– fizinis asmuo arba subjektas;

asmuo

i)   hibridinis subjektas– bet koks subjektas arba darinys, kuris pagal vienos jurisdikcijos įstatymus laikomas apmokestinamuoju subjektu ir kurio pajamos arba išlaidos pagal kitos jurisdikcijos įstatymus laikomos kito asmens arba kelių kitų asmenų pajamomis arba išlaidomis;

hibridinis subjektas

j)   finansinė priemonė– bet kuri priemonė, lemianti finansavimo arba nuosavybės vertybinių popierių grąžą, kuri yra apmokestinama taikant taisykles dėl skolos, nuosavo kapitalo arba išvestinių finansinių priemonių apmokestinimo pagal mokėjimo gavėjo arba mokėtojo jurisdikcijos įstatymus ir apima hibridinį perkėlimą;

finansinė priemonė

k)   finansų prekiautojas– asmuo arba subjektas, kurio verslas – reguliariai savo sąskaita pirkti ir parduoti finansines priemones siekiant gauti pelno;

finansų prekiautojas

l)   hibridinis perkėlimas– bet koks susitarimas perkelti finansinę priemonę, kai su perkelta finansine priemone susijusi grąža mokesčių tikslais laikoma vienu metu gauta daugiau kaip vienos to susitarimo šalies;

hibridinis perkėlimas

m)   hibridinis perkėlimas rinkoje– bet koks hibridinis perkėlimas, kurį finansų prekiautojas atlieka įprastinėmis verslo sąlygomis, o ne pagal struktūrinį susitarimą;

hibridinis perkėlimas rinkoje

n)   nuolatinė buveinė, kuri kitur tokia nelaikoma– bet koks darinys, kuris pagal pagrindinės buveinės jurisdikcijos įstatymus laikomas tokiu, kuris sąlygoja nuolatinės buveinės statusą, o pagal kitos jurisdikcijos įstatymus nėra laikomas tokiu, kuris sąlygoja nuolatinės buveinės statusą.“;

nuolatinė buveinė, kuri kitur tokia nelaikoma

| c) | įterpiami šie punktai:
  „10.   konsoliduota įmonių grupė finansų apskaitos tikslais– grupė, sudaryta iš visų subjektų, kurie yra visiškai įtraukti į konsoliduotąsias finansines ataskaitas, parengtas pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus arba valstybės narės nacionalinę finansinės atskaitomybės sistemą;
  11.   struktūrinis susitarimas– susitarimas, susijęs su pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, kai pasinaudojimo tokiais neatitikimais pasekmių kaina yra įtraukta į susitarimo sąlygas, arba susitarimas, kuris sumanytas siekiant, kad atsirastų pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės, nebent negalima pagrįstai manyti, kad mokesčių mokėtojas arba susijusi įmonė žinojo apie galimybę pasinaudoti tokiais šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, ir jis (ji) negavo jokios naudos iš mokesčių lengvatos, kuriai sąlygas sudaro šalių mokestinės tvarkos neatitikimai.“; |
| --- | --- |

c)

įterpiami šie punktai:

„10.   konsoliduota įmonių grupė finansų apskaitos tikslais– grupė, sudaryta iš visų subjektų, kurie yra visiškai įtraukti į konsoliduotąsias finansines ataskaitas, parengtas pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus arba valstybės narės nacionalinę finansinės atskaitomybės sistemą;

konsoliduota įmonių grupė finansų apskaitos tikslais

11.   struktūrinis susitarimas– susitarimas, susijęs su pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, kai pasinaudojimo tokiais neatitikimais pasekmių kaina yra įtraukta į susitarimo sąlygas, arba susitarimas, kuris sumanytas siekiant, kad atsirastų pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės, nebent negalima pagrįstai manyti, kad mokesčių mokėtojas arba susijusi įmonė žinojo apie galimybę pasinaudoti tokiais šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, ir jis (ji) negavo jokios naudos iš mokesčių lengvatos, kuriai sąlygas sudaro šalių mokestinės tvarkos neatitikimai.“;

struktūrinis susitarimas

| 3. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 5 dalies a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:






  „ii) | visas turtas ir įsipareigojimai vertinami taikant tą patį metodą kaip ir konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, parengtose pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus arba valstybės narės nacionalinę finansinės atskaitomybės sistemą;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 dalies a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

„ii)

visas turtas ir įsipareigojimai vertinami taikant tą patį metodą kaip ir konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, parengtose pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus arba valstybės narės nacionalinę finansinės atskaitomybės sistemą;“;

| b) | 8 dalis pakeičiama taip:

  „8.   1–7 dalių taikymo tikslais mokesčių mokėtojui gali būti suteikta teisė naudoti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, parengtas pagal kitus apskaitos standartus nei tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai arba valstybės narės nacionalinė finansinės atskaitomybės sistema.“; |
| --- | --- |

b)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   1–7 dalių taikymo tikslais mokesčių mokėtojui gali būti suteikta teisė naudoti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, parengtas pagal kitus apskaitos standartus nei tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai arba valstybės narės nacionalinė finansinės atskaitomybės sistema.“;

| 4. | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis
  Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai

  1.   Tais atvejais, kai pasinaudojus šalių mokestinės tvarkos neatitikimais susidaro sąlygos dvigubam atskaitymui:






  a) | atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra investuotojo jurisdikcija, ir |
| --- | --- | --- |

4.

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai

1.   Tais atvejais, kai pasinaudojus šalių mokestinės tvarkos neatitikimais susidaro sąlygos dvigubam atskaitymui:

a)

atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra investuotojo jurisdikcija, ir

| b) | tais atvejais, kai investuotojo jurisdikcijoje atskaitymas suteikiamas, atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra mokėtojo jurisdikcija. |
| --- | --- |

b)

tais atvejais, kai investuotojo jurisdikcijoje atskaitymas suteikiamas, atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra mokėtojo jurisdikcija.

Nepaisant to, bet kurį tokį atskaitymą turi būti galima kompensuoti iš dvigubai įtrauktų pajamų, nepriklausomai nuo to, ar jos susidarė einamuoju ar vėlesniu mokestiniu laikotarpiu.

2.   Tais atvejais, kai pasinaudojus šalių mokestinės tvarkos neatitikimais susidaro sąlygos atskaitymui neįtraukiant:

| a) | atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra mokėtojo jurisdikcija, ir |
| --- | --- |

a)

atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra mokėtojo jurisdikcija, ir

| b) | jeigu atskaitymas mokėtojo jurisdikcijoje suteikiamas, mokėjimo, dėl kurio priešingu atveju atsirastų pasinaudojimo neatitikimais pasekmės, suma įtraukiama į pajamas valstybėje narėje, kuri yra mokėjimo gavėjo jurisdikcija. |
| --- | --- |

b)

jeigu atskaitymas mokėtojo jurisdikcijoje suteikiamas, mokėjimo, dėl kurio priešingu atveju atsirastų pasinaudojimo neatitikimais pasekmės, suma įtraukiama į pajamas valstybėje narėje, kuri yra mokėjimo gavėjo jurisdikcija.

3.   Valstybė narė atsisako suteikti atskaitymą bet kurio mokėjimo, kurį atlieka mokesčių mokėtojas, atžvilgiu, jeigu tokiu mokėjimu tiesiogiai arba netiesiogiai, pasitelkiant sandorį ar kelis sandorius, vykdomus tarp susijusių įmonių arba sudarytus kaip struktūrinio susitarimo dalis, finansuojamos atskaitomos išlaidos, dėl kurių sudaromos sąlygos pasinaudojimui šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, išskyrus atvejus, kai viena iš jurisdikcijų, susijusių su sandoriu arba keliais sandoriais, yra atlikusi lygiavertį koregavimą tokio pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atžvilgiu.

4.   Valstybės narės gali:

| a) | šio straipsnio 2 dalies b punkto netaikyti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams, apibrėžtiems 2 straipsnio 9 dalies pirmos pastraipos b, c, d arba f punktuose; |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 2 dalies b punkto netaikyti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams, apibrėžtiems 2 straipsnio 9 dalies pirmos pastraipos b, c, d arba f punktuose;

| b) | šio straipsnio 2 dalies a ir b punktų netaikyti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams, atsirandantiems dėl palūkanų mokėjimo pagal finansinę priemonę susijusiai įmonei, jeigu:






  i) | finansinė priemonė turi konvertavimo, gelbėjimo privačiomis lėšomis arba nurašymo ypatumų; |
| --- | --- | --- |

b)

šio straipsnio 2 dalies a ir b punktų netaikyti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams, atsirandantiems dėl palūkanų mokėjimo pagal finansinę priemonę susijusiai įmonei, jeigu:

i)

finansinė priemonė turi konvertavimo, gelbėjimo privačiomis lėšomis arba nurašymo ypatumų;

| ii) | finansinė priemonė išleista vieninteliu tikslu – patenkinti bankų sektoriui taikomus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus, ir finansinė priemonė tokia pripažįstama mokesčių mokėtojo nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimuose; |
| --- | --- |

ii)

finansinė priemonė išleista vieninteliu tikslu – patenkinti bankų sektoriui taikomus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus, ir finansinė priemonė tokia pripažįstama mokesčių mokėtojo nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimuose;

| iii) | finansinė priemonė išleista






  — | siejant ją su finansinėmis priemonėmis, turinčiomis konvertavimo, gelbėjimo privačiomis lėšomis arba nurašymo ypatumų patronuojančiosios įmonės lygiu, |
| --- | --- | --- |

iii)

finansinė priemonė išleista

—

siejant ją su finansinėmis priemonėmis, turinčiomis konvertavimo, gelbėjimo privačiomis lėšomis arba nurašymo ypatumų patronuojančiosios įmonės lygiu,

| — | lygiu, kuris reikalingas siekiant patenkinti taikytinus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus, |
| --- | --- |

—

lygiu, kuris reikalingas siekiant patenkinti taikytinus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus,

| — | ne pagal struktūrinį susitarimą ir |
| --- | --- |

—

ne pagal struktūrinį susitarimą ir

| iv) | bendras grynasis atskaitymas konsoliduotos įmonių grupės, kuriai taikomas susitarimas, atveju neviršija sumos, kokia būtų buvusi, jeigu mokesčių mokėtojas tokią finansinę priemonę būtų išleidęs tiesiogiai į rinką. |
| --- | --- |

iv)

bendras grynasis atskaitymas konsoliduotos įmonių grupės, kuriai taikomas susitarimas, atveju neviršija sumos, kokia būtų buvusi, jeigu mokesčių mokėtojas tokią finansinę priemonę būtų išleidęs tiesiogiai į rinką.

b punktas taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.

5.   Tais atvejais, kai pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais yra susijęs su nuolatinės buveinės, kuri kitur tokia nelaikoma, pajamomis, kurios nėra apmokestinamos valstybėje narėje, kurioje mokesčių mokėtojas yra rezidentas mokesčių tikslais, ta valstybė narė reikalauja, kad mokesčių mokėtojas įtrauktų pajamas, kurios priešingu atveju būtų priskirtos nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma. Ši nuostata taikoma išskyrus atvejus, kai valstybė narė privalo pajamas atleisti nuo mokesčių pagal dvigubo apmokestinimo sutartį, kurią ta valstybė narė yra sudariusi su trečiąja valstybe.

6.   Tais atvejais, kai hibridinis perkėlimas yra parengtas siekiant gauti mokesčio prie pajamų šaltinio lengvatą, taikomą mokėjimui, gautam už finansinės priemonės perkėlimą daugiau nei vienai dalyvaujančių šalių, mokesčių mokėtojo valstybė narė apriboja tokios lengvatos naudą proporcingai grynosioms apmokestinamosioms pajamoms, kurios susijusios su tokiu mokėjimu.“;

| 5. | įterpiami šie straipsniai:

  „9a straipsnis
  Atvirkštiniai pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai

  1.   Tais atvejais, kai vienas ar keli susiję subjektai, kurie nėra rezidentai ir kurie bendrai tiesiogiai ar netiesiogiai turi 50 procentų ar daugiau valstybėje narėje įsteigto arba įsisteigusio hibridinio subjekto balsavimo teisių, kapitalo dalies arba teisių į pelną dalies, yra jurisdikcijoje arba jurisdikcijose, kurios tą hibridinį subjektą laiko apmokestinamuoju asmeniu, hibridinis subjektas yra laikomas tos valstybės narės rezidentu ir jo pajamos yra apmokestinamos tiek, kiek tos pajamos nėra kitaip apmokestintos pagal tos valstybės narės arba bet kurios kitos jurisdikcijos įstatymus.


  2.   1 dalis netaikoma kolektyvinio investavimo subjektams. Šiame straipsnyje kolektyvinio investavimo subjektas – investicinis fondas ar subjektas, kuris priklauso įvairiems savininkams, kuris turi diversifikuotą vertybinių popierių portfelį ir kuriam valstybėje, kurioje jis yra įsteigtas, taikomas investuotojų apsaugos reglamentavimas.



  9b straipsnis
  Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, susiję su rezidavimo vieta mokesčių tikslais
  Tais atvejais, kai mokesčių mokėtojo, kuris yra rezidentas mokesčių tikslais dviejose ar daugiau jurisdikcijų, mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymas gali būti atskaitomas iš mokesčio bazės abiejose jurisdikcijose, to mokesčių mokėtojo valstybė narė nesuteikia atskaitymo, jeigu kita jurisdikcija leidžia dvigubą atskaitymą kompensuoti iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos. Jeigu abi jurisdikcijos yra valstybės narės, ta valstybė narė, kurioje pagal dviejų atitinkamų valstybių narių sutartį dėl dvigubo apmokestinimo mokesčių mokėtojas nėra laikomas rezidentu, nesuteikia atskaitymo.“; |
| --- | --- |

5.

įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Atvirkštiniai pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai

1.   Tais atvejais, kai vienas ar keli susiję subjektai, kurie nėra rezidentai ir kurie bendrai tiesiogiai ar netiesiogiai turi 50 procentų ar daugiau valstybėje narėje įsteigto arba įsisteigusio hibridinio subjekto balsavimo teisių, kapitalo dalies arba teisių į pelną dalies, yra jurisdikcijoje arba jurisdikcijose, kurios tą hibridinį subjektą laiko apmokestinamuoju asmeniu, hibridinis subjektas yra laikomas tos valstybės narės rezidentu ir jo pajamos yra apmokestinamos tiek, kiek tos pajamos nėra kitaip apmokestintos pagal tos valstybės narės arba bet kurios kitos jurisdikcijos įstatymus.

2.   1 dalis netaikoma kolektyvinio investavimo subjektams. Šiame straipsnyje kolektyvinio investavimo subjektas – investicinis fondas ar subjektas, kuris priklauso įvairiems savininkams, kuris turi diversifikuotą vertybinių popierių portfelį ir kuriam valstybėje, kurioje jis yra įsteigtas, taikomas investuotojų apsaugos reglamentavimas.

9b straipsnis

Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, susiję su rezidavimo vieta mokesčių tikslais

Tais atvejais, kai mokesčių mokėtojo, kuris yra rezidentas mokesčių tikslais dviejose ar daugiau jurisdikcijų, mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymas gali būti atskaitomas iš mokesčio bazės abiejose jurisdikcijose, to mokesčių mokėtojo valstybė narė nesuteikia atskaitymo, jeigu kita jurisdikcija leidžia dvigubą atskaitymą kompensuoti iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos. Jeigu abi jurisdikcijos yra valstybės narės, ta valstybė narė, kurioje pagal dviejų atitinkamų valstybių narių sutartį dėl dvigubo apmokestinimo mokesčių mokėtojas nėra laikomas rezidentu, nesuteikia atskaitymo.“;

| 6. | 10 straipsnio 1 dalis papildoma tokia pastraipa:
  „Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Komisija ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. įvertina 9 ir 9b straipsnių įgyvendinimą, visų pirma 9 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytos išimties taikymo pasekmes, ir pateikia ataskaitą Tarybai.“; |
| --- | --- |

6.

10 straipsnio 1 dalis papildoma tokia pastraipa:

„Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Komisija ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. įvertina 9 ir 9b straipsnių įgyvendinimą, visų pirma 9 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytos išimties taikymo pasekmes, ir pateikia ataskaitą Tarybai.“;

| 7. | 11 straipsnyje įterpiama ši dalis:

  „5a.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi 9 straipsnio. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
  Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. sausio 1 d.
  Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.“ |
| --- | --- |

7.

11 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„5a.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi 9 straipsnio. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.“

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi Direktyvos (ES) 2016/1164 9a straipsnio. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2022 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. CARDONA

---

(1)  
  2017 m. balandžio 27 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2016 m. gruodžio 14 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2016 m. liepos 12 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL L 193, 2016 7 19, p. 1).

3

(4)  
  2011 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 2011/96/ES dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 345, 2011 12 29, p. 8).

4

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/12

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/953

2017 m. birželio 6 d.

kuriuo nustatomi pozicijų ataskaitų, kurias pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų teikia prekybos vietų investicinės įmonės ir rinkos operatoriai, formato ir pateikimo terminų techniniai įgyvendinimo standartai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (1), ypač į jos 58 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti didesnį biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, apyvartinių taršos leidimų ir jų išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą, rinkos operatoriai ir investicinės įmonės, valdantys prekybos vietą, kurioje prekiaujama šiomis finansinėmis priemonėmis, turėtų kas savaitę viešai skelbti ataskaitą, kurioje nurodomas bendras sutartį turinčių asmenų skaičius ir bendra kiekvienos biržos prekių išvestinės finansinės priemonės, apyvartinio taršos leidimo ar jo išvestinės finansinės priemonės atvirų pozicijų suma, viršijanti ribas, nustatytas Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/591 (2) dėl biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pozicijų apribojimų taikymo techninių reguliavimo standartų ir perduoda tą ataskaitą Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI); |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti didesnį biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, apyvartinių taršos leidimų ir jų išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą, rinkos operatoriai ir investicinės įmonės, valdantys prekybos vietą, kurioje prekiaujama šiomis finansinėmis priemonėmis, turėtų kas savaitę viešai skelbti ataskaitą, kurioje nurodomas bendras sutartį turinčių asmenų skaičius ir bendra kiekvienos biržos prekių išvestinės finansinės priemonės, apyvartinio taršos leidimo ar jo išvestinės finansinės priemonės atvirų pozicijų suma, viršijanti ribas, nustatytas Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/591 (2) dėl biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pozicijų apribojimų taikymo techninių reguliavimo standartų ir perduoda tą ataskaitą Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI);

| (2) | iki aiškaus bendro termino pateikus atitinkamų prekybos vietų anksčiau paskelbtas ataskaitas, EVPRI bus lengviau kas savaitę centralizuotai skelbti tokias ataskaitas, gaunamas iš visos Sąjungos; |
| --- | --- |

(2)

iki aiškaus bendro termino pateikus atitinkamų prekybos vietų anksčiau paskelbtas ataskaitas, EVPRI bus lengviau kas savaitę centralizuotai skelbti tokias ataskaitas, gaunamas iš visos Sąjungos;

| (3) | nuoseklumo sumetimais ir siekiant užtikrinti sklandų finansų rinkų veikimą, būtina, kad šiame reglamente ir Direktyvoje 2014/65/ES nustatytos nuostatos būtų pradėtos taikyti tą pačią dieną; |
| --- | --- |

(3)

nuoseklumo sumetimais ir siekiant užtikrinti sklandų finansų rinkų veikimą, būtina, kad šiame reglamente ir Direktyvoje 2014/65/ES nustatytos nuostatos būtų pradėtos taikyti tą pačią dieną;

| (4) | šis reglamentas grindžiamas EVPRI Komisijai pateiktu techninių įgyvendinimo standartų projektu; |
| --- | --- |

(4)

šis reglamentas grindžiamas EVPRI Komisijai pateiktu techninių įgyvendinimo standartų projektu;

| (5) | EVPRI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių įgyvendinimo standartų projekto, kuriuo grindžiamas šis reglamentas, išanalizavo galimas su juo susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37 straipsnį įsteigta Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupė pateiktų savo nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

EVPRI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių įgyvendinimo standartų projekto, kuriuo grindžiamas šis reglamentas, išanalizavo galimas su juo susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37 straipsnį įsteigta Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupė pateiktų savo nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Ataskaitų pateikimo terminai

Direktyvos 2014/65/ES 58 straipsnio 1 dalyje nurodyti rinkos operatoriai ir investicinės įmonės Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai tos dalies a punkte nurodytas ataskaitas, kuriose nurodomos kiekvienos darbo savaitės pabaigoje turimos bendros pozicijos, siunčia kartą per savaitę, ne vėliau kaip kitos savaitės trečiadienį, 17.30 Vidurio Europos laiku.

Kai tos savaitės, kurią turi būti pateikta ataskaita, pirmadienis, antradienis arba trečiadienis yra pirmoje pastraipoje nurodyto rinkos operatoriaus ar investicinės įmonės nedarbo diena, tas rinkos operatorius ar investicinė įmonė ataskaitą pateikia kai tik gali, bet ne vėliau kaip tos savaitės ketvirtadienį, 17.30 Vidurio Europos laiku.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2018 m. sausio 3 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 173, 2014 6 12, p. 349.

1

(2)  
  2016 m. gruodžio 1 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/591, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES papildoma biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pozicijų apribojimų taikymo techniniais reguliavimo standartais (OL L 87, 2017 3 31, p. 479).

2

(3)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

3

---

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/954

2017 m. birželio 6 d.

dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 497 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant išvengti tarptautinių finansų rinkų sutrikdymo ir užtikrinti, kad įstaigos nebūtų baudžiamos taikant joms didesnius nuosavų lėšų reikalavimus, kai vyksta esamų trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių pripažinimo procesai, Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 2 dalyje nustatytas pereinamasis laikotarpis, per kurį trečiųjų valstybių pagrindines sandorio šalis, su kuriomis Sąjungoje įsteigtos įstaigos atlieka sandorių tarpuskaitą, tos įstaigos gali laikyti reikalavimus atitinkančiomis pagrindinėmis sandorio šalimis; |
| --- | --- |

(1)

siekiant išvengti tarptautinių finansų rinkų sutrikdymo ir užtikrinti, kad įstaigos nebūtų baudžiamos taikant joms didesnius nuosavų lėšų reikalavimus, kai vyksta esamų trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių pripažinimo procesai, Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 2 dalyje nustatytas pereinamasis laikotarpis, per kurį trečiųjų valstybių pagrindines sandorio šalis, su kuriomis Sąjungoje įsteigtos įstaigos atlieka sandorių tarpuskaitą, tos įstaigos gali laikyti reikalavimus atitinkančiomis pagrindinėmis sandorio šalimis;

| (2) | Reglamentu (ES) Nr. 575/2013 iš dalies pakeistos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 (2) nuostatos, susijusios su tam tikrais įvesties duomenimis, naudojamais apskaičiuojant įstaigų nuosavų lėšų reikalavimus trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių pozicijoms. Atitinkamai pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 5a dalį reikalaujama, kad tam tikros trečiųjų valstybių pagrindinės sandorio šalys ribotą laikotarpį praneštų apie bendrą pradinės garantinės įmokos, kurią jos gavo iš savo tarpuskaitos narių, sumą. Tas pereinamasis laikotarpis atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 2 dalyje nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (ES) Nr. 575/2013 iš dalies pakeistos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 (2) nuostatos, susijusios su tam tikrais įvesties duomenimis, naudojamais apskaičiuojant įstaigų nuosavų lėšų reikalavimus trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių pozicijoms. Atitinkamai pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 5a dalį reikalaujama, kad tam tikros trečiųjų valstybių pagrindinės sandorio šalys ribotą laikotarpį praneštų apie bendrą pradinės garantinės įmokos, kurią jos gavo iš savo tarpuskaitos narių, sumą. Tas pereinamasis laikotarpis atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 2 dalyje nustatytą laikotarpį;

| (3) | abu pereinamieji laikotarpiai turėjo baigtis 2014 m. birželio 15 d.; |
| --- | --- |

(3)

abu pereinamieji laikotarpiai turėjo baigtis 2014 m. birželio 15 d.;

| (4) | Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 3 dalimi Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą, kad išimtinėmis aplinkybėmis pereinamasis laikotarpis, susijęs su nuosavų lėšų reikalavimais, būtų pratęstas šešiems mėnesiams. Tas pratęsimas turėtų galioti ir Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 5a dalyje nustatytiems terminams. Tie pereinamieji laikotarpiai Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) Nr. 591/2014 (3), (ES) Nr. 1317/2014 (4), (ES) 2015/880 (5), (ES) 2015/2326 (6), (ES) 2016/892 (7) ir (ES) 2016/2227 (8) jau pratęsti iki 2017 m. birželio 15 d.; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 3 dalimi Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą, kad išimtinėmis aplinkybėmis pereinamasis laikotarpis, susijęs su nuosavų lėšų reikalavimais, būtų pratęstas šešiems mėnesiams. Tas pratęsimas turėtų galioti ir Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 5a dalyje nustatytiems terminams. Tie pereinamieji laikotarpiai Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) Nr. 591/2014 (3), (ES) Nr. 1317/2014 (4), (ES) 2015/880 (5), (ES) 2015/2326 (6), (ES) 2016/892 (7) ir (ES) 2016/2227 (8) jau pratęsti iki 2017 m. birželio 15 d.;

| (5) | iš visų trečiosiose valstybėse įsteigtų pagrindinių sandorio šalių, kurios jau kreipėsi dėl pripažinimo, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) jau pripažino 28 pagrindines sandorio šalis. Iš jų dvi pagrindinės sandorio šalys iš Jungtinių Amerikos Valstijų buvo pripažintos priėmus Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/2227, remiantis Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/377 (9). Priėmus Komisijos įgyvendinimo sprendimus (ES) 2016/2269 (10), (ES) 2016/2275 (11), (ES) 2016/2276 (12), (ES) 2016/2277 (13) ir (ES) 2016/2278 (14), taip pat buvo pripažintos penkios atitinkamai Indijos, Japonijos, Brazilijos, Dubajaus tarptautinio finansų centro ir Jungtinių Arabų Emyratų pagrindinės sandorio šalys. Galiausiai, remiantis Komisijos įgyvendinimo sprendimais (ES) 2016/2269 ir (ES) 2016/2274 (15), gali būti pripažinta daugiau atitinkamai Indijos ir Naujosios Zelandijos pagrindinių sandorio šalių. Nepaisant šių pokyčių, likusios trečiųjų valstybių pagrindinės sandorio šalys vis dar laukia pripažinimo, o pripažinimo procesas iki 2017 m. birželio 15 d. nebus baigtas. Jeigu pereinamasis laikotarpis nebus pratęstas, būtų reikalaujama, kad Sąjungoje įsteigtos įstaigos (arba jų patronuojamosios įmonės, įsteigtos ne Sąjungoje), kurios turi likusių trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių pozicijų, turėtų gerokai daugiau nuosavų lėšų toms pozicijoms padengti. NET jei toks padidėjimas gali būti tik laikinas, dėl jo tos įstaigos galėtų nutraukti tiesioginį dalyvavimą tų pagrindinių sandorio šalių veikloje arba bent laikinai galėtų būti nutrauktas tarpuskaitos paslaugų teikimas tų įstaigų klientams, todėl būtų labai sutrikdytos rinkos, kuriose tos pagrindinės sandorio šalys veikia; |
| --- | --- |

(5)

iš visų trečiosiose valstybėse įsteigtų pagrindinių sandorio šalių, kurios jau kreipėsi dėl pripažinimo, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) jau pripažino 28 pagrindines sandorio šalis. Iš jų dvi pagrindinės sandorio šalys iš Jungtinių Amerikos Valstijų buvo pripažintos priėmus Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/2227, remiantis Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/377 (9). Priėmus Komisijos įgyvendinimo sprendimus (ES) 2016/2269 (10), (ES) 2016/2275 (11), (ES) 2016/2276 (12), (ES) 2016/2277 (13) ir (ES) 2016/2278 (14), taip pat buvo pripažintos penkios atitinkamai Indijos, Japonijos, Brazilijos, Dubajaus tarptautinio finansų centro ir Jungtinių Arabų Emyratų pagrindinės sandorio šalys. Galiausiai, remiantis Komisijos įgyvendinimo sprendimais (ES) 2016/2269 ir (ES) 2016/2274 (15), gali būti pripažinta daugiau atitinkamai Indijos ir Naujosios Zelandijos pagrindinių sandorio šalių. Nepaisant šių pokyčių, likusios trečiųjų valstybių pagrindinės sandorio šalys vis dar laukia pripažinimo, o pripažinimo procesas iki 2017 m. birželio 15 d. nebus baigtas. Jeigu pereinamasis laikotarpis nebus pratęstas, būtų reikalaujama, kad Sąjungoje įsteigtos įstaigos (arba jų patronuojamosios įmonės, įsteigtos ne Sąjungoje), kurios turi likusių trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių pozicijų, turėtų gerokai daugiau nuosavų lėšų toms pozicijoms padengti. NET jei toks padidėjimas gali būti tik laikinas, dėl jo tos įstaigos galėtų nutraukti tiesioginį dalyvavimą tų pagrindinių sandorio šalių veikloje arba bent laikinai galėtų būti nutrauktas tarpuskaitos paslaugų teikimas tų įstaigų klientams, todėl būtų labai sutrikdytos rinkos, kuriose tos pagrindinės sandorio šalys veikia;

| (6) | todėl poreikis išvengti rinkų sutrikdymo už Sąjungos ribų, dėl kurio jau buvo pratęstas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 2 dalyje nustatytas pereinamasis laikotarpis, išliktų pasibaigus pratęstam pereinamajam laikotarpiui, nustatytam Įgyvendinimo reglamente (ES) 2016/2227. Papildomai pratęsus pereinamąjį laikotarpį Sąjungoje įsteigtos įstaigos (arba jų patronuojamosios įmonės, įsteigtos ne Sąjungoje) galėtų išvengti didelio nuosavų lėšų reikalavimų padidėjimo dėl to, kad neužbaigtas pagrindinių sandorio šalių, patikimai bei prieinamu būdu teikiančių specifinės rūšies tarpuskaitos paslaugas, kurių reikia Sąjungoje įsteigtoms įstaigoms (arba jų patronuojamosioms įmonėms, įsteigtoms ne Sąjungoje), pripažinimo procesas. Todėl pereinamuosius laikotarpius būtina pratęsti dar šešiems mėnesiams; |
| --- | --- |

(6)

todėl poreikis išvengti rinkų sutrikdymo už Sąjungos ribų, dėl kurio jau buvo pratęstas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 2 dalyje nustatytas pereinamasis laikotarpis, išliktų pasibaigus pratęstam pereinamajam laikotarpiui, nustatytam Įgyvendinimo reglamente (ES) 2016/2227. Papildomai pratęsus pereinamąjį laikotarpį Sąjungoje įsteigtos įstaigos (arba jų patronuojamosios įmonės, įsteigtos ne Sąjungoje) galėtų išvengti didelio nuosavų lėšų reikalavimų padidėjimo dėl to, kad neužbaigtas pagrindinių sandorio šalių, patikimai bei prieinamu būdu teikiančių specifinės rūšies tarpuskaitos paslaugas, kurių reikia Sąjungoje įsteigtoms įstaigoms (arba jų patronuojamosioms įmonėms, įsteigtoms ne Sąjungoje), pripažinimo procesas. Todėl pereinamuosius laikotarpius būtina pratęsti dar šešiems mėnesiams;

| (7) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos bankininkystės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos bankininkystės komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 497 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 5a dalies antroje pastraipoje atitinkamai nustatyti 15 mėnesių trukmės laikotarpiai, kurie paskutinį kartą pratęsti vadovaujantis Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/2227 1 straipsniu, yra pratęsiami dar šešiems mėnesiams iki 2017 m. gruodžio 15 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1).

2

(3)  
  2014 m. birželio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 591/2014 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir reglamente (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (OL L 165, 2014 6 4, p. 31).

3

(4)  
  2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1317/2014 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (OL L 355, 2014 12 12, p. 6).

4

(5)  
  2015 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/880 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (OL L 143, 2015 6 9, p. 7).

5

(6)  
  2015 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2326 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir reglamente (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (OL L 328, 2015 12 12, p. 108).

6

(7)  
  2016 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/892 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (OL L 151, 2016 6 8, p. 4).

7

(8)  
  2016 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2227 dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) Nr. 648/2012 ir susijusių su nuosavų lėšų reikalavimais pagrindinių sandorio šalių pozicijoms, pratęsimo (OL L 336, 2016 12 10, p. 36).

8

(9)  
  2016 m. kovo 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/377 dėl Jungtinių Amerikos Valstijų pagrindinėms sandorio šalims, kurioms veiklos leidimus išduoda ir kurių priežiūrą vykdo Biržos prekių ateities sandorių prekybos komisija, taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo reikalavimams, nustatytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 648/2012 (OL L 70, 2016 3 16, p. 32).

9

(10)  
  2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2269 dėl pagrindinėms sandorio šalims Indijoje taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (OL L 342, 2016 12 16, p. 38).

10

(11)  
  2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2275 dėl pagrindinėms sandorio šalims Japonijoje taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (OL L 342, 2016 12 16, p. 57).

11

(12)  
  2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2276 dėl pagrindinėms sandorio šalims Brazilijoje taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (OL L 342, 2016 12 16, p. 61).

12

(13)  
  2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2277 dėl pagrindinėms sandorio šalims Dubajaus tarptautiniame finansų centre taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (OL L 342, 2016 12 16, p. 65).

13

(14)  
  2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2278 dėl pagrindinėms sandorio šalims Jungtiniuose Arabų Emyratuose taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (OL L 342, 2016 12 16, p. 68).

14

(15)  
  2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2274 dėl pagrindinėms sandorio šalims Naujojoje Zelandijoje taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (OL L 342, 2016 12 16, p. 54).

15

---

SPRENDIMAI

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/17

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/955

2017 m. gegužės 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/376/EB dėl Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos ir tos programos daugiamečių techninių gairių priėmimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą Nr. 37 dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo, ypač į jo 2 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1291/2013 (2) nustatyta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“) sudaro prielaidas peržiūrėti Tarybos sprendimą 2008/376/EB (3), siekiant užtikrinti, kad Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa (toliau – APMTF programa) papildytų bendrąją programą „Horizontas 2020“ su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1291/2013 (2) nustatyta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“) sudaro prielaidas peržiūrėti Tarybos sprendimą 2008/376/EB (3), siekiant užtikrinti, kad Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa (toliau – APMTF programa) papildytų bendrąją programą „Horizontas 2020“ su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose;

| (2) | siekiant užtikrinti nuoseklią dalyvavimo tiek APMTF programoje, tiek bendrojoje programoje „Horizontas 2020“ sistemą, būtina tam tikras dalyvavimo APMTF programoje taisykles suderinti su taisyklėmis, taikytinomis bendrajai programai „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti nuoseklią dalyvavimo tiek APMTF programoje, tiek bendrojoje programoje „Horizontas 2020“ sistemą, būtina tam tikras dalyvavimo APMTF programoje taisykles suderinti su taisyklėmis, taikytinomis bendrajai programai „Horizontas 2020“;

| (3) | siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo ir atitiktį Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklėms bei suderinamumą su jomis, taip pat kuo labiau prisidėti prie subalansuoto atstovavimo atitinkamoms ekspertinėms ir svarbioms sritims ir siekiant optimalios lyčių pusiausvyros, būtina peržiūrėti taisykles dėl patariamųjų grupių ir techninių grupių kompetencijos ir sudėties, visų pirma susijusias su Komisijos paskirtų ekspertų statusu; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo ir atitiktį Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklėms bei suderinamumą su jomis, taip pat kuo labiau prisidėti prie subalansuoto atstovavimo atitinkamoms ekspertinėms ir svarbioms sritims ir siekiant optimalios lyčių pusiausvyros, būtina peržiūrėti taisykles dėl patariamųjų grupių ir techninių grupių kompetencijos ir sudėties, visų pirma susijusias su Komisijos paskirtų ekspertų statusu;

| (4) | tikslinga apsvarstyti galimybę supaprastinti finansavimo taisykles, kad būtų palengvintas mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimas APMTF programoje, o apskaičiuojant reikalavimus atitinkančias išlaidas personalui būtų leista MVĮ savininkams ir kitiems fiziniams asmenims, negaunantiems atlyginimo, taikyti vieneto įkainį; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga apsvarstyti galimybę supaprastinti finansavimo taisykles, kad būtų palengvintas mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimas APMTF programoje, o apskaičiuojant reikalavimus atitinkančias išlaidas personalui būtų leista MVĮ savininkams ir kitiems fiziniams asmenims, negaunantiems atlyginimo, taikyti vieneto įkainį;

| (5) | Sprendimui 2008/376/EB įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (4); |
| --- | --- |

(5)

Sprendimui 2008/376/EB įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (4);

| (6) | todėl Sprendimas 2008/376/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Sprendimas 2008/376/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2008/376/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:

  „21 straipsnis
  Patariamųjų grupių uždaviniai
  Su atitinkamai anglies ir plieno sektoriais susijusių MTTP aspektų srityje kiekviena patariamoji grupė konsultuoja Komisiją dėl:






  a) | Mokslinių tyrimų programos bendro plėtojimo, 25 straipsnio 3 dalyje nurodyto informacinio paketo ir būsimų gairių; |
| --- | --- | --- |

1)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Patariamųjų grupių uždaviniai

Su atitinkamai anglies ir plieno sektoriais susijusių MTTP aspektų srityje kiekviena patariamoji grupė konsultuoja Komisiją dėl:

a)

Mokslinių tyrimų programos bendro plėtojimo, 25 straipsnio 3 dalyje nurodyto informacinio paketo ir būsimų gairių;

| b) | nuoseklumo ir galimo dubliavimosi su kitomis Sąjungos ir nacionalinio lygio MTTP programomis; |
| --- | --- |

b)

nuoseklumo ir galimo dubliavimosi su kitomis Sąjungos ir nacionalinio lygio MTTP programomis;

| c) | MTTP projektų stebėsenos svarbiausių principų nustatymo; |
| --- | --- |

c)

MTTP projektų stebėsenos svarbiausių principų nustatymo;

| d) | pagal konkrečius projektus vykdomų darbų aktualumo; |
| --- | --- |

d)

pagal konkrečius projektus vykdomų darbų aktualumo;

| e) | II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose išvardytų Mokslinių tyrimų programos mokslinių tyrimų tikslų; |
| --- | --- |

e)

II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose išvardytų Mokslinių tyrimų programos mokslinių tyrimų tikslų;

| f) | metinių prioritetinių tikslų, išvardytų informaciniame pakete, ir prireikus prioritetinių tikslų, susijusių su 25 straipsnio 2 dalyje nurodytais specialiais kvietimais teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

f)

metinių prioritetinių tikslų, išvardytų informaciniame pakete, ir prireikus prioritetinių tikslų, susijusių su 25 straipsnio 2 dalyje nurodytais specialiais kvietimais teikti pasiūlymus;

| g) | kaip nurodyta 27 ir 28 straipsniuose, MTTP veiksmų vertinimo ir atrankos vadovo parengimo; |
| --- | --- |

g)

kaip nurodyta 27 ir 28 straipsniuose, MTTP veiksmų vertinimo ir atrankos vadovo parengimo;

| h) | pasiūlymų dėl MTTP veiksmų vertinimo taisyklių, procedūrų ir veiksmingumo; |
| --- | --- |

h)

pasiūlymų dėl MTTP veiksmų vertinimo taisyklių, procedūrų ir veiksmingumo;

| i) | techninių grupių skaičiaus, kompetencijos ir organizavimo, kaip nurodyta 24 straipsnyje; |
| --- | --- |

i)

techninių grupių skaičiaus, kompetencijos ir organizavimo, kaip nurodyta 24 straipsnyje;

| j) | specialių kvietimų teikti pasiūlymus, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje, rengimo; |
| --- | --- |

j)

specialių kvietimų teikti pasiūlymus, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje, rengimo;

| k) | kitų priemonių, kai to prašo Komisija.“; |
| --- | --- |

k)

kitų priemonių, kai to prašo Komisija.“;

| 2) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:

  „22 straipsnis
  Patariamųjų grupių sudėtis

  1.   Kiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Patariamųjų grupių nariai yra asmenys, Komisijos paskirti atstovauti suinteresuotųjų subjektų bendram interesui. Jie ne atstovauja atskiriems suinteresuotiems subjektams, o reiškia įvairių suinteresuotųjų subjektų organizacijų bendrą nuomonę.
  Nariai skiriami 42 mėnesių laikotarpiui. Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose, kurie atsistatydina arba kurie net ir baigę eiti pareigas atskleidžia tokią informaciją, kuriai taikomas įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį, visų pirma informaciją apie įmones, jų verslo santykius ar jų sąnaudų komponentus, nebekviečiami dalyvauti patariamųjų grupių posėdžiuose ir likusiam jų kadencijos laikui gali būti pakeisti kitais nariais.


  2.   Patariamųjų grupių nariai atrenkami iš ekspertų, turinčių kompetenciją II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose nurodytose srityse ir atsiliepusių į viešą kvietimą teikti paraiškas. Tie ekspertai taip pat gali būti paskirti remiantis priede pateiktose lentelėse nurodytų subjektų arba valstybių narių pasiūlymais.
  Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir išmanyti pramonės sektoriaus prioritetus.


  3.   Komisija siekia užtikrinti, kad kiekvienos patariamosios grupės narių ekspertinių žinių lygis būtų aukštas, taip pat užtikrinti subalansuotą atstovavimą atitinkamoms ekspertinėms ir svarbioms sritims ir, kiek įmanoma, lyčių bei geografinės kilmės pusiausvyrą, atsižvelgiant į konkrečius patariamųjų grupių uždavinius, reikalingų ekspertinių žinių rūšį ir ekspertų atrankos procedūros rezultatus.“; |
| --- | --- |

2)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„22 straipsnis

Patariamųjų grupių sudėtis

1.   Kiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Patariamųjų grupių nariai yra asmenys, Komisijos paskirti atstovauti suinteresuotųjų subjektų bendram interesui. Jie ne atstovauja atskiriems suinteresuotiems subjektams, o reiškia įvairių suinteresuotųjų subjektų organizacijų bendrą nuomonę.

Nariai skiriami 42 mėnesių laikotarpiui. Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose, kurie atsistatydina arba kurie net ir baigę eiti pareigas atskleidžia tokią informaciją, kuriai taikomas įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį, visų pirma informaciją apie įmones, jų verslo santykius ar jų sąnaudų komponentus, nebekviečiami dalyvauti patariamųjų grupių posėdžiuose ir likusiam jų kadencijos laikui gali būti pakeisti kitais nariais.

2.   Patariamųjų grupių nariai atrenkami iš ekspertų, turinčių kompetenciją II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose nurodytose srityse ir atsiliepusių į viešą kvietimą teikti paraiškas. Tie ekspertai taip pat gali būti paskirti remiantis priede pateiktose lentelėse nurodytų subjektų arba valstybių narių pasiūlymais.

Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir išmanyti pramonės sektoriaus prioritetus.

3.   Komisija siekia užtikrinti, kad kiekvienos patariamosios grupės narių ekspertinių žinių lygis būtų aukštas, taip pat užtikrinti subalansuotą atstovavimą atitinkamoms ekspertinėms ir svarbioms sritims ir, kiek įmanoma, lyčių bei geografinės kilmės pusiausvyrą, atsižvelgiant į konkrečius patariamųjų grupių uždavinius, reikalingų ekspertinių žinių rūšį ir ekspertų atrankos procedūros rezultatus.“;

| 3) | 24 straipsnis pakeičiamas taip:

  „24 straipsnis
  Anglies ir plieno techninių grupių steigimas ir uždaviniai

  1.   Anglies ir plieno techninės grupės (techninės grupės) teikia Komisijai pagalbą, susijusią su mokslinių tyrimų ir bandomųjų arba demonstracinių projektų stebėsena.
  Techninių grupių narius individualiai skiria Komisija.
  Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose, kurie atsistatydina arba kurie net ir baigę eiti pareigas atskleidžia tokią informaciją, kuriai taikomas įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį, visų pirma informaciją apie įmones, jų verslo santykius ar jų sąnaudų komponentus, nebekviečiami dalyvauti techninių grupių posėdžiuose.


  2.   Techninių grupių nariai atrenkami iš ekspertų, turinčių mokslinių tyrimų strategijos, administravimo arba gamybos kompetenciją II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose nurodytose srityse ir atsiliepusių į viešą kvietimą teikti paraiškas.
  Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir būti atsakingi už mokslinių tyrimų strategiją, administravimą ar gamybą atitinkamuose sektoriuose.


  3.   Komisija siekia užtikrinti, kad kiekvienos techninės grupės narių profesinių ekspertinių žinių lygis būtų aukštas, taip pat užtikrinti subalansuotą atstovavimą atitinkamoms ekspertinėms sritims ir, kiek įmanoma, lyčių bei geografinės kilmės pusiausvyrą, atsižvelgiant į konkrečius techninių grupių uždavinius, reikalingų ekspertinių žinių rūšį ir ekspertų atrankos procedūros rezultatus. Narystė techninėje grupėje nereiškia, kad atitinkamas asmuo negali eiti vertinimo eksperto pareigų.
  Komisija užtikrina, kad būtų patvirtintos taisyklės ir procedūros siekiant tinkamai išvengti techninių grupių narių, kuriems pavesta vertinti konkretų projektą, interesų konfliktų ir juos valdyti. Tomis procedūromis taip pat užtikrinama, kad visas projektų stebėsenos procesas vyktų vienodomis sąlygomis ir sąžiningai.
  Jei įmanoma, techninių grupių posėdžiai rengiami vietose, parinktose taip, kad būtų geriausiai užtikrinta projekto stebėsena ir rezultatų vertinimas.“; |
| --- | --- |

3)

24 straipsnis pakeičiamas taip:

„24 straipsnis

Anglies ir plieno techninių grupių steigimas ir uždaviniai

1.   Anglies ir plieno techninės grupės (techninės grupės) teikia Komisijai pagalbą, susijusią su mokslinių tyrimų ir bandomųjų arba demonstracinių projektų stebėsena.

Techninių grupių narius individualiai skiria Komisija.

Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose, kurie atsistatydina arba kurie net ir baigę eiti pareigas atskleidžia tokią informaciją, kuriai taikomas įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį, visų pirma informaciją apie įmones, jų verslo santykius ar jų sąnaudų komponentus, nebekviečiami dalyvauti techninių grupių posėdžiuose.

2.   Techninių grupių nariai atrenkami iš ekspertų, turinčių mokslinių tyrimų strategijos, administravimo arba gamybos kompetenciją II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose nurodytose srityse ir atsiliepusių į viešą kvietimą teikti paraiškas.

Jie turi aktyviai veikti atitinkamoje srityje ir būti atsakingi už mokslinių tyrimų strategiją, administravimą ar gamybą atitinkamuose sektoriuose.

3.   Komisija siekia užtikrinti, kad kiekvienos techninės grupės narių profesinių ekspertinių žinių lygis būtų aukštas, taip pat užtikrinti subalansuotą atstovavimą atitinkamoms ekspertinėms sritims ir, kiek įmanoma, lyčių bei geografinės kilmės pusiausvyrą, atsižvelgiant į konkrečius techninių grupių uždavinius, reikalingų ekspertinių žinių rūšį ir ekspertų atrankos procedūros rezultatus. Narystė techninėje grupėje nereiškia, kad atitinkamas asmuo negali eiti vertinimo eksperto pareigų.

Komisija užtikrina, kad būtų patvirtintos taisyklės ir procedūros siekiant tinkamai išvengti techninių grupių narių, kuriems pavesta vertinti konkretų projektą, interesų konfliktų ir juos valdyti. Tomis procedūromis taip pat užtikrinama, kad visas projektų stebėsenos procesas vyktų vienodomis sąlygomis ir sąžiningai.

Jei įmanoma, techninių grupių posėdžiai rengiami vietose, parinktose taip, kad būtų geriausiai užtikrinta projekto stebėsena ir rezultatų vertinimas.“;

| 4. | 25 straipsnis pakeičiamas taip:

  „25 straipsnis
  Kvietimas teikti pasiūlymus

  1.   Kasmet skelbiamas metinis kvietimas teikti pasiūlymus. Pasiūlymų teikimo pradžios data paskelbiama 3 dalyje nurodytame informaciniame pakete. Jei nenurodyta kitaip, kiekvienų metų rugsėjo 15 d. yra galutinė pasiūlymų pateikimo vertinti data. Jei rugsėjo 15 d. yra savaitgalio diena, penktadienis arba pirmadienis, galutinė data automatiškai nukeliama į pirmą darbo dieną po rugsėjo 15 d. Galutinė data paskelbiama 3 dalyje nurodytame informaciniame pakete.


  2.   Jei Komisija pagal 41 straipsnio d ir e punktus nusprendžia pakeisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą galutinę pasiūlymų pateikimo datą arba paskelbti specialius kvietimus teikti pasiūlymus, ji tokią informaciją skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Specialiuose kvietimuose teikti pasiūlymus nurodomos pateikimo (įskaitant tai, ar pateikimas turi būti vienos ar dviejų pakopų) ir pasiūlymų vertinimo datos ir sąlygos, prioritetai, jei reikia, reikalavimus atitinkančių projektų tipas, kaip nurodyta 14–18 straipsniuose, ir numatytas finansavimas.


  3.   Komisija užtikrina, kad visiems potencialiems dalyviams kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo momentu būtų pateikta pakankamai gairių ir informacijos, visų pirma Komisijos interneto svetainėje paskelbiant informacinį paketą. To informacinio paketo spausdintą versiją taip pat galima gauti pateikus prašymą Komisijai.
  Informaciniame pakete pateikiama informacija apie išsamias dalyvavimo taisykles, pasiūlymų ir projektų administravimo metodus, paraiškos formas, pasiūlymų pateikimo taisykles, pavyzdinius susitarimus dėl dotacijų, reikalavimus atitinkančias išlaidas, maksimalią leistiną finansinę pagalbą, mokėjimo būdus ir metinius prioritetinius Mokslinių tyrimų programos tikslus.
  Komisijai paraiškos teikiamos laikantis informaciniame pakete išdėstytų taisyklių.“; |
| --- | --- |

4.

25 straipsnis pakeičiamas taip:

„25 straipsnis

Kvietimas teikti pasiūlymus

1.   Kasmet skelbiamas metinis kvietimas teikti pasiūlymus. Pasiūlymų teikimo pradžios data paskelbiama 3 dalyje nurodytame informaciniame pakete. Jei nenurodyta kitaip, kiekvienų metų rugsėjo 15 d. yra galutinė pasiūlymų pateikimo vertinti data. Jei rugsėjo 15 d. yra savaitgalio diena, penktadienis arba pirmadienis, galutinė data automatiškai nukeliama į pirmą darbo dieną po rugsėjo 15 d. Galutinė data paskelbiama 3 dalyje nurodytame informaciniame pakete.

2.   Jei Komisija pagal 41 straipsnio d ir e punktus nusprendžia pakeisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą galutinę pasiūlymų pateikimo datą arba paskelbti specialius kvietimus teikti pasiūlymus, ji tokią informaciją skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Specialiuose kvietimuose teikti pasiūlymus nurodomos pateikimo (įskaitant tai, ar pateikimas turi būti vienos ar dviejų pakopų) ir pasiūlymų vertinimo datos ir sąlygos, prioritetai, jei reikia, reikalavimus atitinkančių projektų tipas, kaip nurodyta 14–18 straipsniuose, ir numatytas finansavimas.

3.   Komisija užtikrina, kad visiems potencialiems dalyviams kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo momentu būtų pateikta pakankamai gairių ir informacijos, visų pirma Komisijos interneto svetainėje paskelbiant informacinį paketą. To informacinio paketo spausdintą versiją taip pat galima gauti pateikus prašymą Komisijai.

Informaciniame pakete pateikiama informacija apie išsamias dalyvavimo taisykles, pasiūlymų ir projektų administravimo metodus, paraiškos formas, pasiūlymų pateikimo taisykles, pavyzdinius susitarimus dėl dotacijų, reikalavimus atitinkančias išlaidas, maksimalią leistiną finansinę pagalbą, mokėjimo būdus ir metinius prioritetinius Mokslinių tyrimų programos tikslus.

Komisijai paraiškos teikiamos laikantis informaciniame pakete išdėstytų taisyklių.“;

| 5) | 27 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisija užtikrina, kad visi potencialūs dalyviai galėtų susipažinti su MTTP veiksmų vertinimo ir atrankos vadovu.“; |
| --- | --- |

5)

27 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija užtikrina, kad visi potencialūs dalyviai galėtų susipažinti su MTTP veiksmų vertinimo ir atrankos vadovu.“;

| 6) | 28 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisija parengia priimtų pasiūlymų sąrašą, juos išdėstydama pagal vertingumą.“; |
| --- | --- |

6)

28 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisija parengia priimtų pasiūlymų sąrašą, juos išdėstydama pagal vertingumą.“;

| 7) | Įterpiamas šis straipsnis:

  „29a straipsnis
  Veiksmų įgyvendinimas

  1.   Dalyviai įgyvendina veiksmus laikydamiesi visų šiame sprendime, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (*1), Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (*2), taip pat kvietime teikti pasiūlymus ir susitarime dėl dotacijos nustatytų sąlygų ir įpareigojimų.


  2.   Dalyviai neprisiima jokių su šiuo sprendimu arba susitarimu dėl dotacijos nesuderinamų įsipareigojimų. Jei dalyvis nesilaiko su veiksmo techniniu įgyvendinimu susijusių įsipareigojimų, kiti dalyviai laikosi įsipareigojimų be papildomo Sąjungos finansavimo, išskyrus atvejus, kai Komisija aiškiai juos atleidžia nuo tų įsipareigojimų. Dalyviai užtikrina, kad Komisijai būtų tinkamu laiku pranešta apie visus įvykius, kurie galėtų smarkiai paveikti veiksmo įgyvendinimą arba Sąjungos interesus.


  3.   Dalyviai įgyvendina veiksmą ir tuo tikslu imasi visų būtinų ir pagrįstų priemonių. Jie pasirūpina, kad reikiamu laiku turėtų veiksmui įgyvendinti reikalingų išteklių. Kai to reikia veiksmui įgyvendinti, jie gali kreiptis į trečiąsias šalis, įskaitant subrangovus, kad jos atliktų veiksme numatytą darbą. Už atliktą darbą dalyviai atsako Komisijai ir kitiems dalyviams.


  4.   Subrangos sutartys dėl tam tikrų veiksmo dalių atlikimo sudaromos tik susitarime dėl dotacijos numatytais atvejais ir deramai pagrįstais atvejais, kurie negalėjo būti aiškiai numatyti susitarimo dėl dotacijos įsigaliojimo momentu.


  5.   Trečiosios šalys, kurios nėra subrangovai, veiksme numatytą darbą gali atlikti susitarime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis. Trečioji šalis ir darbas, kurį ji turi atlikti, nustatomi susitarime dėl dotacijos.
  Tų trečiųjų šalių patirtos sąnaudos gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jeigu trečioji šalis atitinka visas šias sąlygas:






  a) | jei būtų dalyvė, ji atitiktų finansavimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

7)

Įterpiamas šis straipsnis:

„29a straipsnis

Veiksmų įgyvendinimas

1.   Dalyviai įgyvendina veiksmus laikydamiesi visų šiame sprendime, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (*1), Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (*2), taip pat kvietime teikti pasiūlymus ir susitarime dėl dotacijos nustatytų sąlygų ir įpareigojimų.

2.   Dalyviai neprisiima jokių su šiuo sprendimu arba susitarimu dėl dotacijos nesuderinamų įsipareigojimų. Jei dalyvis nesilaiko su veiksmo techniniu įgyvendinimu susijusių įsipareigojimų, kiti dalyviai laikosi įsipareigojimų be papildomo Sąjungos finansavimo, išskyrus atvejus, kai Komisija aiškiai juos atleidžia nuo tų įsipareigojimų. Dalyviai užtikrina, kad Komisijai būtų tinkamu laiku pranešta apie visus įvykius, kurie galėtų smarkiai paveikti veiksmo įgyvendinimą arba Sąjungos interesus.

3.   Dalyviai įgyvendina veiksmą ir tuo tikslu imasi visų būtinų ir pagrįstų priemonių. Jie pasirūpina, kad reikiamu laiku turėtų veiksmui įgyvendinti reikalingų išteklių. Kai to reikia veiksmui įgyvendinti, jie gali kreiptis į trečiąsias šalis, įskaitant subrangovus, kad jos atliktų veiksme numatytą darbą. Už atliktą darbą dalyviai atsako Komisijai ir kitiems dalyviams.

4.   Subrangos sutartys dėl tam tikrų veiksmo dalių atlikimo sudaromos tik susitarime dėl dotacijos numatytais atvejais ir deramai pagrįstais atvejais, kurie negalėjo būti aiškiai numatyti susitarimo dėl dotacijos įsigaliojimo momentu.

5.   Trečiosios šalys, kurios nėra subrangovai, veiksme numatytą darbą gali atlikti susitarime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis. Trečioji šalis ir darbas, kurį ji turi atlikti, nustatomi susitarime dėl dotacijos.

Tų trečiųjų šalių patirtos sąnaudos gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jeigu trečioji šalis atitinka visas šias sąlygas:

a)

jei būtų dalyvė, ji atitiktų finansavimo reikalavimus;

| b) | ji yra susijęs subjektas arba su dalyviu turi teisinę sąsają, iš kurios aišku, kad bendradarbiavimas aprėpia daugiau nei šį veiksmą; |
| --- | --- |

b)

ji yra susijęs subjektas arba su dalyviu turi teisinę sąsają, iš kurios aišku, kad bendradarbiavimas aprėpia daugiau nei šį veiksmą;

| c) | ji nurodyta susitarime dėl dotacijos ir |
| --- | --- |

c)

ji nurodyta susitarime dėl dotacijos ir

| d) | ji laikosi dalyviui pagal susitarimą dėl dotacijos taikomų taisyklių dėl reikalavimus atitinkančių sąnaudų ir išlaidų kontrolės. |
| --- | --- |

d)

ji laikosi dalyviui pagal susitarimą dėl dotacijos taikomų taisyklių dėl reikalavimus atitinkančių sąnaudų ir išlaidų kontrolės.

6.   Dalyviai laikosi valstybių, kuriose įgyvendinamas veiksmas, nacionalinių įstatymų, kitų teisės aktų ir etikos nuostatų. Kai tinkama, dalyviai, prieš pradėdami veiksmą, prašo atitinkamų nacionalinių ar vietinių etikos komitetų patvirtinimo.

(*1)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1)."

*1

(*2)  
  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).“;"

*2

| 8) | 33 straipsnis pakeičiamas taip:

  „33 straipsnis
  Išlaidos personalui
  Reikalavimus atitinkančios išlaidos personalui apima tik asmenų, tiesiogiai atliekančių veiksme numatytą darbą, faktiškai dirbtas valandas.
  Mažųjų ir vidutinių įmonių savininkų ir kitų fizinių asmenų, negaunančių atlyginimo, išlaidos personalui gali būti atlygintos taikant vieneto įkainį.“; |
| --- | --- |

8)

33 straipsnis pakeičiamas taip:

„33 straipsnis

Išlaidos personalui

Reikalavimus atitinkančios išlaidos personalui apima tik asmenų, tiesiogiai atliekančių veiksme numatytą darbą, faktiškai dirbtas valandas.

Mažųjų ir vidutinių įmonių savininkų ir kitų fizinių asmenų, negaunančių atlyginimo, išlaidos personalui gali būti atlygintos taikant vieneto įkainį.“;

| 9) | 39 straipsnis pakeičiamas taip:

  „39 straipsnis
  Nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų skyrimas
  Nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų, nurodytų 18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje, skyrimui mutatis mutandis taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1290/2013 (*3) 40 straipsnio nuostatos.


  (*3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81).“;" |
| --- | --- |

9)

39 straipsnis pakeičiamas taip:

„39 straipsnis

Nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų skyrimas

Nepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų, nurodytų 18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje, skyrimui mutatis mutandis taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1290/2013 (*3) 40 straipsnio nuostatos.

(*3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81).“;"

*3

| 10) | 41 straipsnio d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | 25 straipsnyje nurodytos galutinės datos pakeitimai;“; |
| --- | --- | --- |

10)

41 straipsnio d punktas pakeičiamas taip:

„d)

25 straipsnyje nurodytos galutinės datos pakeitimai;“;

| 11) | 42 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.


  (*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“
  " |
| --- | --- |

11)

42 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.

(*4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“
  "

*4

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. CARDONA

---

(1)  
  2016 m. gruodžio 14 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

2

(3)  
  2008 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas 2008/376/EB dėl Anglies ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos ir tos programos daugiamečių techninių gairių priėmimo (OL L 130, 2008 5 20, p. 7).

3

(4)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

4

---

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS (Euratomas) 2017/956

2017 m. gegužės 29 d.

dėl 2016–2019 m. papildomos stipriasraučio reaktoriaus mokslinių tyrimų programos, kurią Europos atominės energijos bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų centras, patvirtinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

pasikonsultavusi su Mokslo ir technikos komitetu,

kadangi:

| (1) | Europos mokslinių tyrimų erdvėje Peteno stipriasrautis reaktorius (toliau – HFR) buvo ir kurį laiką tebebus svarbi Bendrijos medžiagotyros ir bandymų, branduolinės medicinos ir branduolinių reaktorių saugos mokslinių tyrimų branduolinės energijos srityje priemonė; |
| --- | --- |

(1)

Europos mokslinių tyrimų erdvėje Peteno stipriasrautis reaktorius (toliau – HFR) buvo ir kurį laiką tebebus svarbi Bendrijos medžiagotyros ir bandymų, branduolinės medicinos ir branduolinių reaktorių saugos mokslinių tyrimų branduolinės energijos srityje priemonė;

| (2) | HFR veikla buvo finansuojama pagal keletą papildomų mokslinių tyrimų programų, iš kurių paskutinė (1) baigėsi 2015 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

HFR veikla buvo finansuojama pagal keletą papildomų mokslinių tyrimų programų, iš kurių paskutinė (1) baigėsi 2015 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | 2016 m. HFR veikė be papildomos mokslinių tyrimų programos, nes dar nebuvo užbaigtos finansavimą skiriančių valstybių narių įgaliotųjų subjektų derybos. Kadangi po šių pastangų du nacionaliniai subjektai pasiekė susitarimą, būtina numatyti naują papildomą mokslinių tyrimų programą siekiant toliau teikti finansinę paramą HFR; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. HFR veikė be papildomos mokslinių tyrimų programos, nes dar nebuvo užbaigtos finansavimą skiriančių valstybių narių įgaliotųjų subjektų derybos. Kadangi po šių pastangų du nacionaliniai subjektai pasiekė susitarimą, būtina numatyti naują papildomą mokslinių tyrimų programą siekiant toliau teikti finansinę paramą HFR;

| (4) | Siekiant užtikrinti papildomų mokslinių tyrimų programų tęstinumą, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d. Dalimi įnašų pagal 2016–2019 m. papildomą HFR mokslinių tyrimų programą turėtų būti galima padengti 2016 m. veiklos išlaidas; |
| --- | --- |

(4)

Siekiant užtikrinti papildomų mokslinių tyrimų programų tęstinumą, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d. Dalimi įnašų pagal 2016–2019 m. papildomą HFR mokslinių tyrimų programą turėtų būti galima padengti 2016 m. veiklos išlaidas;

| (5) | kadangi HFR yra nepakeičiama Bendrijos mokslinių tyrimų infrastruktūra branduolinių reaktorių saugos, sveikatos apsaugos (įskaitant medicininių izotopų kūrimą siekiant spręsti medicinos mokslinių tyrimų klausimus), branduolių sintezės mokslinių tyrimų, pagrindinių mokslų, mokymų ir atliekų tvarkymo (įskaitant Europai svarbiose konkrečiose Sąjungos reaktorių sistemose naudojamo branduolinio kuro saugą) srityse, jis turėtų toliau veikti pagal 2016–2019 m. papildomą HFR mokslinių tyrimų programą iki 2019 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(5)

kadangi HFR yra nepakeičiama Bendrijos mokslinių tyrimų infrastruktūra branduolinių reaktorių saugos, sveikatos apsaugos (įskaitant medicininių izotopų kūrimą siekiant spręsti medicinos mokslinių tyrimų klausimus), branduolių sintezės mokslinių tyrimų, pagrindinių mokslų, mokymų ir atliekų tvarkymo (įskaitant Europai svarbiose konkrečiose Sąjungos reaktorių sistemose naudojamo branduolinio kuro saugą) srityse, jis turėtų toliau veikti pagal 2016–2019 m. papildomą HFR mokslinių tyrimų programą iki 2019 m. pabaigos;

| (6) | kadangi Atominės energetikos ir alternatyviųjų šaltinių energijos komisariatą (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives) (CEA) ir Branduolinių mokslinių tyrimų konsultacinę grupę (Nuclear Research and consultancy Group V.O.F.) (NRG), atitinkamai Prancūzijos ir Nyderlandų vykdymo atstovus, ypač domina HFR švitinimo pajėgumas, jie susitarė finansuoti visą 2016–2019 m. papildomą HFR mokslinių tyrimų programą asignuotųjų pajamų forma skirdami įnašus į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą; |
| --- | --- |

(6)

kadangi Atominės energetikos ir alternatyviųjų šaltinių energijos komisariatą (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives) (CEA) ir Branduolinių mokslinių tyrimų konsultacinę grupę (Nuclear Research and consultancy Group V.O.F.) (NRG), atitinkamai Prancūzijos ir Nyderlandų vykdymo atstovus, ypač domina HFR švitinimo pajėgumas, jie susitarė finansuoti visą 2016–2019 m. papildomą HFR mokslinių tyrimų programą asignuotųjų pajamų forma skirdami įnašus į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą;

| (7) | tais įnašais siekiama finansuoti HFR veiklą siekiant paremti mokslinių tyrimų programos veiklą; taigi įnašai grindžiami sąlyga, kad HFR veiks įprastai ir bus reguliariai techniškai prižiūrimas. Jei dar prieš saugaus išlaikymo būklės deklaraciją NRG operatorius Nyderlandų nacionalinei reguliavimo institucijai pateiks oficialų pranešimą apie galutinį išjungimą, dar nesumokėtos išmokos ir Komisijos skelbiami kvietimai dėl lėšų turėtų būti sustabdyti, |
| --- | --- |

(7)

tais įnašais siekiama finansuoti HFR veiklą siekiant paremti mokslinių tyrimų programos veiklą; taigi įnašai grindžiami sąlyga, kad HFR veiks įprastai ir bus reguliariai techniškai prižiūrimas. Jei dar prieš saugaus išlaikymo būklės deklaraciją NRG operatorius Nyderlandų nacionalinei reguliavimo institucijai pateiks oficialų pranešimą apie galutinį išjungimą, dar nesumokėtos išmokos ir Komisijos skelbiami kvietimai dėl lėšų turėtų būti sustabdyti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Su HFR veikimu susijusi papildoma mokslinių tyrimų programa, kurios tikslai yra išdėstyti I priede, tvirtinama ketveriems metams, šį laikotarpį pradedant skaičiuoti nuo 2016 m. sausio 1 d.

2 straipsnis

Programos vykdymo išlaidos (numatyta, kad jos sudarys 30,2 mln. EUR) finansuojamos vien tik Prancūzijos ir Nyderlandų įnašais atitinkamai per CEA ir NRG. II priede nurodoma, kaip ši suma paskirstoma. Šis įnašas laikomas asignuotosiomis pajamomis pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2) 21 straipsnio 2 dalį.

3 straipsnis

1.   Už programos valdymą yra atsakinga Komisija. Tuo tikslu ji naudojasi Jungtinio tyrimų centro paslaugomis.

2.   Komisija informuoja Jungtinio tyrimų centro valdybą apie programos įgyvendinimą.

4 straipsnis

Jei dar prieš saugaus išlaikymo būklės deklaraciją NRG Nyderlandų nacionalinei reguliavimo institucijai pateikia oficialų pranešimą apie galutinį HFR išjungimą, Prancūzijos ir Nyderlandų pareigos toliau mokėti išmokas per atitinkamai CEA ir NRG sustabdomos bei sustabdomi Komisijos skelbiami kvietimai dėl lėšų pagal šį Sprendimą.

5 straipsnis

Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo galutinę ataskaitą, pasibaigus 2016–2019 m. papildomai HFR mokslinių tyrimų programai.

6 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. CORDONA

---

(1)  Žr. 2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimą 2012/709/Euratomas dėl 2012–2015 m. papildomos didelio srauto reaktoriaus mokslinių tyrimų programos, kurią Europos atominės energijos bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų centras, patvirtinimo (OL L 321, 2012 11 20, p. 59).

1

(2)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

2

---

I PRIEDAS

MOKSLINIAI IR TECHNINIAI TIKSLAI

Pagrindiniai papildomos mokslinių tyrimų programos tikslai:

| 1) | užtikrinti saugų ir patikimą HFR veikimą siekiant užtikrinti neutronų srauto tiekimą eksperimentiniams tikslams; |
| --- | --- |

1)

užtikrinti saugų ir patikimą HFR veikimą siekiant užtikrinti neutronų srauto tiekimą eksperimentiniams tikslams;

| 2) | leisti mokslinių tyrimų institutams HFR efektyviai naudoti įvairioms mokslinių tyrimų reikmėms: branduolinių reaktorių saugai gerinti, sveikatos apsaugai (įskaitant medicininių izotopų kūrimą), branduolių sintezei, pagrindiniams mokslams,mokymams ir atliekų tvarkymui (įskaitant Europai svarbių reaktorių sistemų branduolinio kuro saugą). |
| --- | --- |

2)

leisti mokslinių tyrimų institutams HFR efektyviai naudoti įvairioms mokslinių tyrimų reikmėms: branduolinių reaktorių saugai gerinti, sveikatos apsaugai (įskaitant medicininių izotopų kūrimą), branduolių sintezei, pagrindiniams mokslams,mokymams ir atliekų tvarkymui (įskaitant Europai svarbių reaktorių sistemų branduolinio kuro saugą).

---

II PRIEDAS

ĮNAŠŲ PASKIRSTYMAS

Įnašus papildomai mokslinių tyrimų programai skirs Nyderlandai ir Prancūzija.

Įnašai paskirstomi taip:

| | Prancūzija – 1,2 mln. EUR; |
| --- | --- |

Prancūzija – 1,2 mln. EUR;

| | Nyderlandai – 29 mln. EUR. |
| --- | --- |

Nyderlandai – 29 mln. EUR.

| | Iš viso – 30,2 mln. EUR. |
| --- | --- |

Iš viso – 30,2 mln. EUR.

Šie įnašai daromi į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą ir asignuojami minėtai programai. Dalis įnašų pagal šią papildomą programą gali būti panaudoti HFR 2016 m. veiklos išlaidoms padengti remiantis darbo programa, dėl kurios turi susitarti paramą teikiančios valstybės narės ir Komisija.

Minėti įnašai yra nekintami ir, kintant reaktoriaus veikimo, techninės priežiūros ir sustabdymo išlaidoms, neperžiūrimi.

---

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/27

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2017/957

2017 m. birželio 6 d.

kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamos Korėjos Respublikos kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 9 straipsnį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2016 m. rugpjūčio 3 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pagal Reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamos Korėjos Respublikos kilmės (toliau – nagrinėjamoji šalis) grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2016 m. rugpjūčio 3 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pagal Reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamos Korėjos Respublikos kilmės (toliau – nagrinėjamoji šalis) grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo 2016 m. birželio 20 d. gavusi bendrovių „BP Aromatics Limited NV“, „Artland PTA SA“ ir „Indorama Ventures Quimica S.L.U.“ (toliau – skundo pateikėjai), kurios pagamina daugiau nei 25 % visos grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų Sąjungoje, pateiktą skundą. Skunde buvo pateikti dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo 2016 m. birželio 20 d. gavusi bendrovių „BP Aromatics Limited NV“, „Artland PTA SA“ ir „Indorama Ventures Quimica S.L.U.“ (toliau – skundo pateikėjai), kurios pagamina daugiau nei 25 % visos grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų Sąjungoje, pateiktą skundą. Skunde buvo pateikti dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

1.2.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (3) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti apie save, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, Korėjos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams ir naudotojams apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti. |
| --- | --- |

(3)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti apie save, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, Korėjos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams ir naudotojams apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti.

| (4) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(4)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

1.3.   Atranka

Atranka

| (5) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(5)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

a)   Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų atranka

Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų atranka

| (6) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Korėjos Respublikos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(6)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Korėjos Respublikos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (7) | Penki nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Dėl atrinktų bendrovių prieštaravimų nepateikta. |
| --- | --- |

(7)

Penki nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Dėl atrinktų bendrovių prieštaravimų nepateikta.

b)   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (8) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad klausimynus nusiųs visiems šešiems žinomiems nagrinėjamojo produkto gamintojams. Atsižvelgdama į nedidelį gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(8)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad klausimynus nusiųs visiems šešiems žinomiems nagrinėjamojo produkto gamintojams. Atsižvelgdama į nedidelį gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

c)   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (9) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(9)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (10) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, du nesusiję importuotojai. Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(10)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, du nesusiję importuotojai. Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

d)   Klausimyno atsakymai

Klausimyno atsakymai

| (11) | Komisija klausimynus nusiuntė trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, visiems šešiems Sąjungos gamintojams, devyniems žinomiems naudotojams ir dviem žinomiems importuotojams. |
| --- | --- |

(11)

Komisija klausimynus nusiuntė trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, visiems šešiems Sąjungos gamintojams, devyniems žinomiems naudotojams ir dviem žinomiems importuotojams.

| (12) | Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti eksportuojantys gamintojai, visi šeši Sąjungos gamintojai, dvylika naudotojų ir du importuotojai. |
| --- | --- |

(12)

Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti eksportuojantys gamintojai, visi šeši Sąjungos gamintojai, dvylika naudotojų ir du importuotojai.

e)   Tikrinamieji vizitai

Tikrinamieji vizitai

| (13) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose: | Korėjos eksportuojantys gamintojai:






  — | Hanwha General Chemical Co. Ltd, Seulas, Korėjos Respublika; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

Korėjos eksportuojantys gamintojai:

—

Hanwha General Chemical Co. Ltd, Seulas, Korėjos Respublika;

| — | Samnam Petrolchemical Co. Ltd, Seulas, Korėjos Respublika; |
| --- | --- |

—

Samnam Petrolchemical Co. Ltd, Seulas, Korėjos Respublika;

| — | Taekwang Industrial Co. Ltd, Seulas, Korėjos Respublika; |
| --- | --- |

—

Taekwang Industrial Co. Ltd, Seulas, Korėjos Respublika;

| | Sąjungos gamintojai:






  — | Artlant PTA SA, Sinesas, Portugalija; |
| --- | --- | --- |

Sąjungos gamintojai:

—

Artlant PTA SA, Sinesas, Portugalija;

| — | BP Aromatics Limited NV, Gelis, Belgija; |
| --- | --- |

—

BP Aromatics Limited NV, Gelis, Belgija;

| — | Indorama Ventures Europe B.V., Roterdamas, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

Indorama Ventures Europe B.V., Roterdamas, Nyderlandai

| — | Indorama Ventures Quimica S.L.U., San Rokė, Ispanija; |
| --- | --- |

—

Indorama Ventures Quimica S.L.U., San Rokė, Ispanija;

| — | PKN Orlen SA, Plockas, Lenkija; |
| --- | --- |

—

PKN Orlen SA, Plockas, Lenkija;

| | naudotojai:






  — | UAB Neo Group, Klaipėda, Lietuva; |
| --- | --- | --- |

naudotojai:

—

UAB Neo Group, Klaipėda, Lietuva;

| — | UAB Orion Global PET, Klaipėda, Lietuva. |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET, Klaipėda, Lietuva.

1.4.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (14) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2015 m. liepos 1 d. – 2016 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2013 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(14)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2015 m. liepos 1 d. – 2016 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2013 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (15) | Nagrinėjamasis produktas – Korėjos Respublikos kilmės tereftalio rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės, ir jos druskos ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 (TARIC kodas 2917360010) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(15)

Nagrinėjamasis produktas – Korėjos Respublikos kilmės tereftalio rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės, ir jos druskos ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 (TARIC kodas 2917360010) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (16) | Gryninta tereftalio rūgštis gaunama gryninant neišgrynintą tereftalio rūgštį, kuri gaunama paraksilenui (PX) reaguojant su tirpikliu ir katalizatoriaus tirpalu. |
| --- | --- |

(16)

Gryninta tereftalio rūgštis gaunama gryninant neišgrynintą tereftalio rūgštį, kuri gaunama paraksilenui (PX) reaguojant su tirpikliu ir katalizatoriaus tirpalu.

| (17) | Nagrinėjamasis produktas daugiausia naudojamas kaip žaliava sintetinant polimerus, naudojamus, pvz., poliesterio tekstilės audiniams ir poli(etileno tereftalato) (PET) buteliams gaminti. |
| --- | --- |

(17)

Nagrinėjamasis produktas daugiausia naudojamas kaip žaliava sintetinant polimerus, naudojamus, pvz., poliesterio tekstilės audiniams ir poli(etileno tereftalato) (PET) buteliams gaminti.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (18) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:






  — | nagrinėjamojo produkto; |
| --- | --- | --- |

(18)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:

—

nagrinėjamojo produkto;

| — | nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir

| — | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo produkto. |
| --- | --- |

—

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo produkto.

| (19) | Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(19)

Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (20) | 15 konstatuojamojoje dalyje nustatytai produkto apibrėžtajai sričiai priskiriamos grynintos tereftalio rūgšties variacijos – ne tik gryniausia grynintos tereftalio rūgšties variacija, bet ir vadinamoji kokybiška tereftalio rūgštis ir vidutinės kokybės tereftalio rūgštis. Variacijas iš esmės galima atskirti pagal grynumo lygį. Vidutinės kokybės tereftalio rūgšties ir kokybiškos tereftalio rūgšties priemaišų kiekis yra didesnis nei gryniausios grynintos tereftalio rūgšties. Bet kuriuo atveju kiekvienos šių variacijų priemaišų kiekis neviršija 0,5 %, todėl visos šios variacijos priskiriamos 15 konstatuojamojoje dalyje nustatytai produkto apibrėžčiai. |
| --- | --- |

(20)

15 konstatuojamojoje dalyje nustatytai produkto apibrėžtajai sričiai priskiriamos grynintos tereftalio rūgšties variacijos – ne tik gryniausia grynintos tereftalio rūgšties variacija, bet ir vadinamoji kokybiška tereftalio rūgštis ir vidutinės kokybės tereftalio rūgštis. Variacijas iš esmės galima atskirti pagal grynumo lygį. Vidutinės kokybės tereftalio rūgšties ir kokybiškos tereftalio rūgšties priemaišų kiekis yra didesnis nei gryniausios grynintos tereftalio rūgšties. Bet kuriuo atveju kiekvienos šių variacijų priemaišų kiekis neviršija 0,5 %, todėl visos šios variacijos priskiriamos 15 konstatuojamojoje dalyje nustatytai produkto apibrėžčiai.

| (21) | Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad kokybiška tereftalio rūgštis neturėtų būti priskirta tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai. Jų teigimu, kokybiškos tereftalio rūgšties ir gryniausios grynintos tereftalio rūgšties fizinės ir cheminės savybės skiriasi, todėl skiriasi ir naudojimo paskirtis. Jos taip pat tvirtino, kad skiriasi kokybiškos tereftalio rūgšties ir gryniausios grynintos tereftalio rūgšties gamybos procesai ir kad kokybiškos tereftalio rūgšties gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina yra mažesnės nei gryniausios grynintos tereftalio rūgšties. |
| --- | --- |

(21)

Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad kokybiška tereftalio rūgštis neturėtų būti priskirta tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai. Jų teigimu, kokybiškos tereftalio rūgšties ir gryniausios grynintos tereftalio rūgšties fizinės ir cheminės savybės skiriasi, todėl skiriasi ir naudojimo paskirtis. Jos taip pat tvirtino, kad skiriasi kokybiškos tereftalio rūgšties ir gryniausios grynintos tereftalio rūgšties gamybos procesai ir kad kokybiškos tereftalio rūgšties gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina yra mažesnės nei gryniausios grynintos tereftalio rūgšties.

| (22) | Gryniausios grynintos tereftalio rūgšties sudėtyje yra iki 0,01 % priemaišų, tačiau kokybiškos tereftalio rūgšties sudėtyje gali būti iki 0,2 % priemaišų, be to, skiriasi sudėtyje esančių priemaišų rūšys. Tačiau nepaisant šio priemaišų skirtumo, visų grynintos tereftalio rūgšties variacijų cheminė formulė yra tokia pati. Todėl Komisija mano, kad palyginti nedidelis priemaišų skirtumas nepakeičia fakto, kad visų grynintos tereftalio rūgšties variacijų pagrindinės cheminės ir fizinės savybės yra tokios pačios, todėl nėra pagrindo kokybiškos tereftalio rūgšties nepriskirti tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai. |
| --- | --- |

(22)

Gryniausios grynintos tereftalio rūgšties sudėtyje yra iki 0,01 % priemaišų, tačiau kokybiškos tereftalio rūgšties sudėtyje gali būti iki 0,2 % priemaišų, be to, skiriasi sudėtyje esančių priemaišų rūšys. Tačiau nepaisant šio priemaišų skirtumo, visų grynintos tereftalio rūgšties variacijų cheminė formulė yra tokia pati. Todėl Komisija mano, kad palyginti nedidelis priemaišų skirtumas nepakeičia fakto, kad visų grynintos tereftalio rūgšties variacijų pagrindinės cheminės ir fizinės savybės yra tokios pačios, todėl nėra pagrindo kokybiškos tereftalio rūgšties nepriskirti tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai.

| (23) | Tos pačios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad skiriasi kokybiškos tereftalio rūgšties ir gryniausios grynintos tereftalio rūgšties naudojimo paskirtis. Komisija nustatė, kad skirtumai nebuvo tokie reikšmingi, kad kokybiška tereftalio rūgštis būtų išbraukta iš tiriamojo produkto apibrėžtosios srities. |
| --- | --- |

(23)

Tos pačios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad skiriasi kokybiškos tereftalio rūgšties ir gryniausios grynintos tereftalio rūgšties naudojimo paskirtis. Komisija nustatė, kad skirtumai nebuvo tokie reikšmingi, kad kokybiška tereftalio rūgštis būtų išbraukta iš tiriamojo produkto apibrėžtosios srities.

| (24) | Tos pačios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad kokybiška tereftalio rūgštis ir gryniausia gryninta tereftalio rūgštis gaminama taikant skirtingus gamybos procesus, tiksliau kad gaminant gryniausią grynintą tereftalio rūgštį pirmiausia atliekama oksidacijos reakcija, rafinavimas ir redukcijos reakcija (dviejų etapų gamybos būdas), o kokybišką tereftalio rūgštį – tiksli oksidacijos reakcija ir rafinavimas (vieno etapo gamybos būdas). Komisija nustatė, kad abiem gamybos procesams naudojamos tos pačios žaliavos ir procesai ir kad didžioji jų dalis yra tokie patys. |
| --- | --- |

(24)

Tos pačios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad kokybiška tereftalio rūgštis ir gryniausia gryninta tereftalio rūgštis gaminama taikant skirtingus gamybos procesus, tiksliau kad gaminant gryniausią grynintą tereftalio rūgštį pirmiausia atliekama oksidacijos reakcija, rafinavimas ir redukcijos reakcija (dviejų etapų gamybos būdas), o kokybišką tereftalio rūgštį – tiksli oksidacijos reakcija ir rafinavimas (vieno etapo gamybos būdas). Komisija nustatė, kad abiem gamybos procesams naudojamos tos pačios žaliavos ir procesai ir kad didžioji jų dalis yra tokie patys.

| (25) | Galiausiai tos pačios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad dėl pirmiau minėtų dviejų etapų ir vieno etapo gamybos būdų skirtumo kokybiškos tereftalio rūgšties gamybos sąnaudos yra 18–36 EUR/MT mažesnės už gryniausios grynintos tereftalio rūgšties. Per tyrimą nustatyta, kad gamybos sąnaudų skirtumas yra nereikšmingas. Bet kuriuo atveju produkto apibrėžtajai sričiai nustatyti svarbu vienodos techninės, cheminės ir fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis, o ne gamybos sąnaudų skirtumai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(25)

Galiausiai tos pačios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad dėl pirmiau minėtų dviejų etapų ir vieno etapo gamybos būdų skirtumo kokybiškos tereftalio rūgšties gamybos sąnaudos yra 18–36 EUR/MT mažesnės už gryniausios grynintos tereftalio rūgšties. Per tyrimą nustatyta, kad gamybos sąnaudų skirtumas yra nereikšmingas. Bet kuriuo atveju produkto apibrėžtajai sričiai nustatyti svarbu vienodos techninės, cheminės ir fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis, o ne gamybos sąnaudų skirtumai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (26) | Po faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis pakartojo tvirtinimus, kad kokybiška tereftalio rūgštis turėtų būti išbraukta iš tiriamojo produkto apibrėžtosios srities dėl priemaišų sudėties ir jų kiekio skirtumų ir gamybos proceso, gamybos sąnaudų ir naudojimo paskirties skirtumų. Tačiau Komisija mano, kad šie skirtumai yra palyginti nedideli ir dėl jų nesikeičia išvada, kad tiek kokybiškos tereftalio rūgšties, tiek gryniausios grynintos tereftalio rūgšties techninės, cheminės ir fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis iš esmės yra tokios pačios. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(26)

Po faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis pakartojo tvirtinimus, kad kokybiška tereftalio rūgštis turėtų būti išbraukta iš tiriamojo produkto apibrėžtosios srities dėl priemaišų sudėties ir jų kiekio skirtumų ir gamybos proceso, gamybos sąnaudų ir naudojimo paskirties skirtumų. Tačiau Komisija mano, kad šie skirtumai yra palyginti nedideli ir dėl jų nesikeičia išvada, kad tiek kokybiškos tereftalio rūgšties, tiek gryniausios grynintos tereftalio rūgšties techninės, cheminės ir fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis iš esmės yra tokios pačios. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (27) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių tvirtinimai, kad kokybiška tereftalio rūgštis turėtų būti išbraukta iš produkto apibrėžtosios srities, atmesti. |
| --- | --- |

(27)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių tvirtinimai, kad kokybiška tereftalio rūgštis turėtų būti išbraukta iš produkto apibrėžtosios srities, atmesti.

3.   DEMPINGAS

DEMPINGAS

3.1.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (28) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar visa kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo tiriamuoju laikotarpiu eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio panašaus produkto gamintojo visas pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(28)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar visa kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo tiriamuoju laikotarpiu eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio panašaus produkto gamintojo visas pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (29) | Tada remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei per tiriamąjį laikotarpį visa pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visa pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(29)

Tada remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei per tiriamąjį laikotarpį visa pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visa pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

| (30) | Tada Komisija nustatė pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar skaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(30)

Tada Komisija nustatė pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar skaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (31) | Normalioji vertė grindžiama faktine vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:






  a) | produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(31)

Normalioji vertė grindžiama faktine vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

a)

produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos pardavimo apimties ir

| b) | vidutinė svertinė pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

b)

vidutinė svertinė pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (32) | Šiuo atveju normalioji vertė yra vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina. |
| --- | --- |

(32)

Šiuo atveju normalioji vertė yra vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina.

| (33) | Vienas eksportuojantis gamintojas atitiko 31 konstatuojamojoje dalyje minėtas sąlygas ir panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimties. Šio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje vidurkis. |
| --- | --- |

(33)

Vienas eksportuojantis gamintojas atitiko 31 konstatuojamojoje dalyje minėtas sąlygas ir panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimties. Šio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje vidurkis.

| (34) | Normalioji vertė yra faktinė produktų, tik pelningai parduotų vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jei:






  a) | pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos pardavimo apimties arba |
| --- | --- | --- |

(34)

Normalioji vertė yra faktinė produktų, tik pelningai parduotų vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jei:

a)

pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos pardavimo apimties arba

| b) | vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

| (35) | Išnagrinėjus dviejų eksportuojančių gamintojų pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad mažiau nei 80 % viso pardavimo vidaus rinkoje buvo pelningas. Todėl šių dviejų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(35)

Išnagrinėjus dviejų eksportuojančių gamintojų pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad mažiau nei 80 % viso pardavimo vidaus rinkoje buvo pelningas. Todėl šių dviejų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

| (36) | Viena šalis tvirtino, kad jos įmonė, kuri gamina grynintą tereftalio rūgštį, ir susijęs pagrindinės žaliavos tiekėjas yra vienas ūkio subjektas. Susijęs tiekėjas taip pat moka dividendus atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui. Todėl skaičiuodama dempingą Komisija turėtų išskaityti susijusio tiekėjo pelną, gautą atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui parduodant žaliavą, kuri yra naudojama grynintai tereftalio rūgščiai gaminti. Bendrovė išskaičiuotiną pelną apskaičiavo kaip pirkimo kainos ir visų žaliavos gamybos sąnaudų skirtumą. |
| --- | --- |

(36)

Viena šalis tvirtino, kad jos įmonė, kuri gamina grynintą tereftalio rūgštį, ir susijęs pagrindinės žaliavos tiekėjas yra vienas ūkio subjektas. Susijęs tiekėjas taip pat moka dividendus atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui. Todėl skaičiuodama dempingą Komisija turėtų išskaityti susijusio tiekėjo pelną, gautą atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui parduodant žaliavą, kuri yra naudojama grynintai tereftalio rūgščiai gaminti. Bendrovė išskaičiuotiną pelną apskaičiavo kaip pirkimo kainos ir visų žaliavos gamybos sąnaudų skirtumą.

| (37) | Komisija atmetė tvirtinimą, kad atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas ir susijęs žaliavos tiekėjas yra vienas ūkio subjektas, dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, per tyrimą patvirtinta, kad atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas neturi susijusio tiekėjo kontrolinio akcijų paketo, o tai reiškia, kad jis neturi išskirtinės sprendimų priėmimo galios susijusio tiekėjo atžvilgiu. Antra, žaliavos pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė tik nedidelę viso susijusio žaliavos tiekėjo pardavimo dalį, todėl nėra tiesioginio už žaliavą gauto pelno dydžio ir gautų dividendų ryšio. |
| --- | --- |

(37)

Komisija atmetė tvirtinimą, kad atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas ir susijęs žaliavos tiekėjas yra vienas ūkio subjektas, dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, per tyrimą patvirtinta, kad atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas neturi susijusio tiekėjo kontrolinio akcijų paketo, o tai reiškia, kad jis neturi išskirtinės sprendimų priėmimo galios susijusio tiekėjo atžvilgiu. Antra, žaliavos pardavimas tiriamuoju laikotarpiu sudarė tik nedidelę viso susijusio žaliavos tiekėjo pardavimo dalį, todėl nėra tiesioginio už žaliavą gauto pelno dydžio ir gautų dividendų ryšio.

| (38) | Trečia, susijęs tiekėjas žaliavą parduoda ne vien tik atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui, bet ir kitiems pirkėjams. Be to, jis taip pat parduoda įvairius kitus produktus kitiems pirkėjams. Todėl susijusio tiekėjo žaliavos pardavimas atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui ir jo mokami dividendai atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui nėra tiesiogiai susiję. |
| --- | --- |

(38)

Trečia, susijęs tiekėjas žaliavą parduoda ne vien tik atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui, bet ir kitiems pirkėjams. Be to, jis taip pat parduoda įvairius kitus produktus kitiems pirkėjams. Todėl susijusio tiekėjo žaliavos pardavimas atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui ir jo mokami dividendai atrinktam grynintos tereftalio rūgšties gamintojui nėra tiesiogiai susiję.

| (39) | Ketvirta, atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas žaliavą iš susijusio tiekėjo perka mokėdamas kainą, į kurią įskaičiuotas pelnas. Šios kainos atitinka kainas, kuriomis jis tą pačią žaliavą perka iš kitų nesusijusių tiekėjų. |
| --- | --- |

(39)

Ketvirta, atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas žaliavą iš susijusio tiekėjo perka mokėdamas kainą, į kurią įskaičiuotas pelnas. Šios kainos atitinka kainas, kuriomis jis tą pačią žaliavą perka iš kitų nesusijusių tiekėjų.

| (40) | Penkta, atrinkto grynintos tereftalio rūgšties gamintojo metinės finansinės ataskaitos ir susijusio tiekėjo finansinės ataskaitos nėra konsoliduotos. |
| --- | --- |

(40)

Penkta, atrinkto grynintos tereftalio rūgšties gamintojo metinės finansinės ataskaitos ir susijusio tiekėjo finansinės ataskaitos nėra konsoliduotos.

| (41) | Tuo remiantis tvirtinimas, kad atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas ir susijęs žaliavos tiekėjas yra vienas ūkio subjektas, atmestas. Todėl iš pardavimo kainos nebuvo išskaityta pelno, kurį susijęs tiekėjas gauna iš atrinkto grynintos tereftalio rūgšties gamintojo, procentinė dalis. |
| --- | --- |

(41)

Tuo remiantis tvirtinimas, kad atrinktas grynintos tereftalio rūgšties gamintojas ir susijęs žaliavos tiekėjas yra vienas ūkio subjektas, atmestas. Todėl iš pardavimo kainos nebuvo išskaityta pelno, kurį susijęs tiekėjas gauna iš atrinkto grynintos tereftalio rūgšties gamintojo, procentinė dalis.

| (42) | Po faktų atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys pateikė klausimą, kodėl nustatydama normaliąją vertę Komisija nenaudojo tikslinio pelno, kad nustatytų pelningo pardavimo vidaus rinkoje dalį. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, svarbus pelningų sandorių lyginamasis kriterijus yra vieneto pardavimo sąnaudos (pastoviosios ir kintamosios) ir pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos. Šiomis aplinkybėmis tikslinis pelnas nėra aktualus, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(42)

Po faktų atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys pateikė klausimą, kodėl nustatydama normaliąją vertę Komisija nenaudojo tikslinio pelno, kad nustatytų pelningo pardavimo vidaus rinkoje dalį. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, svarbus pelningų sandorių lyginamasis kriterijus yra vieneto pardavimo sąnaudos (pastoviosios ir kintamosios) ir pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos. Šiomis aplinkybėmis tikslinis pelnas nėra aktualus, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (43) | Tos pačios šalys taip pat klausė, kodėl Komisija nenagrinėjo kiekvieno mėnesio pelningo pardavimo dalies. Per tyrimą nenustatyta priežasčių, kodėl pelningas pardavimas turėtų būti analizuojamas ar normalioji vertė nustatoma ne pagal įprastą metodiką, pagal kurią naudojama svertinė vidutinė normalioji vertė, pagrįsta viso tiriamojo laikotarpio sandoriais. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(43)

Tos pačios šalys taip pat klausė, kodėl Komisija nenagrinėjo kiekvieno mėnesio pelningo pardavimo dalies. Per tyrimą nenustatyta priežasčių, kodėl pelningas pardavimas turėtų būti analizuojamas ar normalioji vertė nustatoma ne pagal įprastą metodiką, pagal kurią naudojama svertinė vidutinė normalioji vertė, pagrįsta viso tiriamojo laikotarpio sandoriais. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

3.2.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (44) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per nesusijusias ir susijusias ne Sąjungoje įsikūrusias prekybos bendroves. |
| --- | --- |

(44)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per nesusijusias ir susijusias ne Sąjungoje įsikūrusias prekybos bendroves.

| (45) | Jei eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(45)

Jei eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

| (46) | Jei eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą per susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. |
| --- | --- |

(46)

Jei eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą per susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje.

| (47) | Jei eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportavo per nesusijusias ne Sąjungoje įsikūrusias prekybos bendroves, pirmiausia buvo nustatyta, ar toks pardavimas nesusijusioms prekybos bendrovėms iš tiesų buvo eksportui į Sąjungą skirtas pardavimas. Tokiu atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina taip pat buvo kaina, faktiškai sumokėta arba mokėtina už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(47)

Jei eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportavo per nesusijusias ne Sąjungoje įsikūrusias prekybos bendroves, pirmiausia buvo nustatyta, ar toks pardavimas nesusijusioms prekybos bendrovėms iš tiesų buvo eksportui į Sąjungą skirtas pardavimas. Tokiu atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina taip pat buvo kaina, faktiškai sumokėta arba mokėtina už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą.

3.3.   Palyginimas

Palyginimas

| (48) | Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(48)

Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino EXW sąlygomis.

| (49) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą koregavo, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir pakavimo išlaidas, banko mokesčius, kredito sąnaudas ir komisinius. |
| --- | --- |

(49)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą koregavo, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir pakavimo išlaidas, banko mokesčius, kredito sąnaudas ir komisinius.

3.4.   Dempingo skirtumai

Dempingo skirtumai

| (50) | Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams Komisija kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(50)

Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams Komisija kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (51) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Dempingo skirtumas (%) |
| --- | --- | --- |
| Hanwha General Chemical Co. Ltd | 3,5 |
| Samnam Petrolchemical Co. Ltd | 0,3 |
| Taekwang Industrial Co. Ltd | 0,0 |

(51)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Dempingo skirtumas (%)

Hanwha General Chemical Co. Ltd

3,5

Samnam Petrolchemical Co. Ltd

0,3

Taekwang Industrial Co. Ltd

0,0

| (52) | Remiantis Eurostato duomenimis, tiriamuoju laikotarpiu 7 konstatuojamojoje dalyje nurodytiems penkiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams teko visas Korėjos Respublikos kilmės eksportas į Sąjungą, o trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams – daugiau nei 75 % viso eksporto į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(52)

Remiantis Eurostato duomenimis, tiriamuoju laikotarpiu 7 konstatuojamojoje dalyje nurodytiems penkiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams teko visas Korėjos Respublikos kilmės eksportas į Sąjungą, o trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams – daugiau nei 75 % viso eksporto į Sąjungą apimties.

| (53) | Komisija atsižvelgė į aukštą bendradarbiavimo lygį, aukštą 52 konstatuojamojoje dalyje nurodytų atrinktų bendrovių tipiškumo lygį ir į tai, kad tik vieno atrinkto eksportuotojo dempingo skirtumas buvo didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nurodytas de minimis skirtumas. Todėl siekiant nustatyti, ar neatrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, buvo nustatytas visos šalies vidutinis svertinis dempingo skirtumas. Nustatyta, kad šis skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, t. y. 0,8 % |
| --- | --- |

(53)

Komisija atsižvelgė į aukštą bendradarbiavimo lygį, aukštą 52 konstatuojamojoje dalyje nurodytų atrinktų bendrovių tipiškumo lygį ir į tai, kad tik vieno atrinkto eksportuotojo dempingo skirtumas buvo didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nurodytas de minimis skirtumas. Todėl siekiant nustatyti, ar neatrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, buvo nustatytas visos šalies vidutinis svertinis dempingo skirtumas. Nustatyta, kad šis skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, t. y. 0,8 %

de minimis

de minimis

de minimis

| (54) | Po atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys klausė, kodėl bendrovei „Hanwha“ nustatytas dempingo skirtumas (3,5 %) nebuvo taikytas dviem neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams. Kaip paaiškinta 53 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atsižvelgė į aukštą bendradarbiavimo lygį, aukštą atrinktų bendrovių tipiškumo lygį ir į tai, kad tik vieno atrinkto eksportuotojo dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis. Į tai atsižvelgdama Komisija manė, kad neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumą būtų tinkamiausia nustatyti remiantis atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu, kaip aprašyta pirmiau. Taip pat primenama, kad tokia pati metodika taikyta ir panašiu ankstesniu atveju (3). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(54)

Po atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys klausė, kodėl bendrovei „Hanwha“ nustatytas dempingo skirtumas (3,5 %) nebuvo taikytas dviem neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams. Kaip paaiškinta 53 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atsižvelgė į aukštą bendradarbiavimo lygį, aukštą atrinktų bendrovių tipiškumo lygį ir į tai, kad tik vieno atrinkto eksportuotojo dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis. Į tai atsižvelgdama Komisija manė, kad neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumą būtų tinkamiausia nustatyti remiantis atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu, kaip aprašyta pirmiau. Taip pat primenama, kad tokia pati metodika taikyta ir panašiu ankstesniu atveju (3). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

de minimis

3

| (55) | Po atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad skiriasi Korėjos eksporto statistiniai duomenys ir Eurostato importo statistiniai duomenys. Be to, į tai atsižvelgdama, ši šalis suabejojo eksportuojančių gamintojų pateiktų duomenų, kuriuos Komisija naudojo dempingo skirtumui nustatyti, patikimumu. Komisija patvirtino, kad pagal įprastą tvarką ir kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, Korėjos Respublikos kilmės eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimtis buvo pagrįsta Eurostato duomenimis. Taip pat primenama, kad, kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti išvadas dėl dempingo, ir kad eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys pagal įprastą tvarką buvo tinkamai patikrinti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(55)

Po atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad skiriasi Korėjos eksporto statistiniai duomenys ir Eurostato importo statistiniai duomenys. Be to, į tai atsižvelgdama, ši šalis suabejojo eksportuojančių gamintojų pateiktų duomenų, kuriuos Komisija naudojo dempingo skirtumui nustatyti, patikimumu. Komisija patvirtino, kad pagal įprastą tvarką ir kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, Korėjos Respublikos kilmės eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimtis buvo pagrįsta Eurostato duomenimis. Taip pat primenama, kad, kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti išvadas dėl dempingo, ir kad eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys pagal įprastą tvarką buvo tinkamai patikrinti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (56) | Po faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis pateikė kitokią prielaidą ir alternatyvius scenarijus, susijusius su normaliosios vertės ir eksporto kainos santykiu, ir svarstė, ar pagal šiuos scenarijus taikant apskaičiuotąją eksporto kainą ir normaliąsias vertes būtų nustatyti kitokie dempingo skirtumai. Komisija priminė, kad dempingo skirtumai skaičiuoti remiantis faktiniais patikrintais sandorių duomenimis ir kad jie turi būti nustatyti naudojant pagrindinio reglamento 2 straipsnyje nustatytą metodiką. Šios suinteresuotosios šalies pateikti alternatyvūs scenarijai neatitinka pagrindinio reglamento, todėl buvo atmesti. |
| --- | --- |

(56)

Po faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis pateikė kitokią prielaidą ir alternatyvius scenarijus, susijusius su normaliosios vertės ir eksporto kainos santykiu, ir svarstė, ar pagal šiuos scenarijus taikant apskaičiuotąją eksporto kainą ir normaliąsias vertes būtų nustatyti kitokie dempingo skirtumai. Komisija priminė, kad dempingo skirtumai skaičiuoti remiantis faktiniais patikrintais sandorių duomenimis ir kad jie turi būti nustatyti naudojant pagrindinio reglamento 2 straipsnyje nustatytą metodiką. Šios suinteresuotosios šalies pateikti alternatyvūs scenarijai neatitinka pagrindinio reglamento, todėl buvo atmesti.

| (57) | Atsižvelgiant į visos šalies de minimis dempingo skirtumą, importuojamai Korėjos Respublikos kilmės grynintai tereftalio rūgščiai priemonės neturėtų būti nustatytos. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į visos šalies de minimis dempingo skirtumą, importuojamai Korėjos Respublikos kilmės grynintai tereftalio rūgščiai priemonės neturėtų būti nustatytos.

de minimis

4.   ŽALA, PRIEŽASTINIS RYŠYS IR SĄJUNGOS INTERESAI

ŽALA, PRIEŽASTINIS RYŠYS IR SĄJUNGOS INTERESAI

| (58) | Atsižvelgiant pirmiau nustatytus su dempingu susijusius faktus, manoma, kad nėra būtina pateikti žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizės. |
| --- | --- |

(58)

Atsižvelgiant pirmiau nustatytus su dempingu susijusius faktus, manoma, kad nėra būtina pateikti žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizės.

| (59) | Po atskleidimo viena suinteresuotoji šalis suabejojo Korėjos Respublikos kilmės eksporto į Sąjungą apimties didėjimo nuo 2012 m. priežastimis. Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į nustatytus faktus dėl dempingo, manyta, kad žalos analizės pristatyti nereikia. Todėl šis prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(59)

Po atskleidimo viena suinteresuotoji šalis suabejojo Korėjos Respublikos kilmės eksporto į Sąjungą apimties didėjimo nuo 2012 m. priežastimis. Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į nustatytus faktus dėl dempingo, manyta, kad žalos analizės pristatyti nereikia. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

5.   TYRIMO BAIGIMAS

TYRIMO BAIGIMAS

| (60) | Todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį tyrimas turėtų būti baigtas, nes Korėjos Respublikai nustatytas dempingo skirtumas yra mažesnis nei 2 % Apie tai pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(60)

Todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį tyrimas turėtų būti baigtas, nes Korėjos Respublikai nustatytas dempingo skirtumas yra mažesnis nei 2 % Apie tai pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas.

| (61) | Todėl, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Korėjos Respublikos kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų turėtų būti baigtas nenustatant antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(61)

Todėl, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Korėjos Respublikos kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų turėtų būti baigtas nenustatant antidempingo priemonių.

| (62) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(62)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl importuojamos Korėjos Respublikos kilmės grynintos tereftalio rūgšties, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės, ir jos druskų, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 (TARIC kodas 2917360010), baigiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamos Korėjos Respublikos kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą (OL C 281, 2016 8 3, p. 18).

2

(3)  Žr. 2011 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimo 2011/32/ES, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų (OL L 15, 2011 1 20, p. 22), 27–30 konstatuojamąsias dalis.

3

---

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/35

---

ES IR ČILĖS ASOCIACIJOS KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 2/2015

2015 m. lapkričio 30 d.

kuriuo pakeičiamas Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, III priedo III antraštinės dalies 12 straipsnis dėl tiesioginio transportavimo [2017/958]

ES IR ČILĖS ASOCIACIJOS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją (1), ypač į jo III priedo 38 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją (toliau – Susitarimas), III priedo III antraštinės dalies 12 straipsniu nustatyta, kad preferencinis režimas taikomas tik III priedo reikalavimus atitinkančioms prekėms, kurios yra transportuojamos tiesiogiai tarp Čilės Respublikos (toliau – Čilė) ir Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją (toliau – Susitarimas), III priedo III antraštinės dalies 12 straipsniu nustatyta, kad preferencinis režimas taikomas tik III priedo reikalavimus atitinkančioms prekėms, kurios yra transportuojamos tiesiogiai tarp Čilės Respublikos (toliau – Čilė) ir Europos Sąjungos;

| (2) | nuo Susitarimo įsigaliojimo Čilė ir Europos Sąjunga yra sudariusios daug prekybos susitarimų, suteikusių ekonominės veiklos vykdytojams galimybę pritaikyti savo eksporto strategiją siekiant mažinti sąnaudas ir geriau tenkinti rinkos paklausą; |
| --- | --- |

(2)

nuo Susitarimo įsigaliojimo Čilė ir Europos Sąjunga yra sudariusios daug prekybos susitarimų, suteikusių ekonominės veiklos vykdytojams galimybę pritaikyti savo eksporto strategiją siekiant mažinti sąnaudas ir geriau tenkinti rinkos paklausą;

| (3) | Čilė ir Europos Sąjunga susitarė iš dalies pakeisti III priedo III antraštinės dalies 12 straipsnio nuostatas, kad suteiktų ekonominės veiklos vykdytojams daugiau lankstumo, |
| --- | --- |

(3)

Čilė ir Europos Sąjunga susitarė iš dalies pakeisti III priedo III antraštinės dalies 12 straipsnio nuostatas, kad suteiktų ekonominės veiklos vykdytojams daugiau lankstumo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo III priedo III antraštinės dalies 12 straipsnis dėl tiesioginio transportavimo pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja praėjus 90 dienų po paskutinio Šalių pranešimo apie būtinų vidaus teisės procedūrų užbaigimą dienos.

Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 30 d.

ES ir Čilės asociacijos komiteto vardu

Edgardo RIVEROS

Užsienio reikalų viceministras, Čilės Respublika

Roland SCHAEFER

Šiaurės ir Pietų Amerikos reikalų vykdomojo direktoriaus pavaduotojas, EIVT

---

(1)  
  OL L 352, 2002 12 30, p. 3.

1

---

PRIEDAS

„12 straipsnis

Tiesioginis transportavimas

1.   Šiame susitarime numatytas lengvatinis režimas taikomas tik šio priedo reikalavimus atitinkantiems produktams, kurie tiesiogiai transportuojami tarp Europos Sąjungos ir Čilės. Tačiau produktai gali būti vežami per kitas teritorijas ir jose perkraunami ar laikinai sandėliuojami, jei tuos produktus toliau prižiūri tranzito ar sandėliavimo šalies muitinė ir su jais neatliekamos jokios kitos operacijos, išskyrus ženklų, etikečių ar logotipų pridėjimą ar tvirtinimą; siuntų iškrovimą; siuntų perkrovimą; siuntų skaidymą; arba operacijas, reikalingas, kad būtų išsaugota jų gera būklė.

2.   Laikoma, kad 1 dalyje nustatyti reikalavimai vykdomi, nebent muitinė turi pagrindą manyti, kad jų nesilaikoma. Tokiais atvejais muitinė gali reikalauti, kad importuotojas bet kokiu tinkamu būdu pateiktų įrodymus, kad reikalavimų laikomasi, įskaitant sutartinius transporto dokumentus, pavyzdžiui, konosamentus, arba faktinius ar konkrečius įrodymus, pagrįstus pakuočių ženklinimu ar numeracija, arba bet kokius įrodymus, susijusius su pačiomis prekėmis.“

---

Klaidų ištaisymas

| 2017 6 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 6 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/37

---

2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/504, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 167/2013 nuostatos dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros administracinių reikalavimų, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 85, 2015 m. kovo 28 d.
  )

155 puslapis, IV priedo 2.1.1.6. punktas:

yra:

„Kiekvienai ašiai tenkanti didžiausia techniškai leidžiama masė. ši informacija turi būti pateikiama pradedant priekine ir baigiant galine ašimi, tokia forma: „A-1: ... kg“
  „A-2: ... kg“
  „A-2: ... kg“;“,

turi būti:

„Kiekvienai ašiai tenkanti didžiausia techniškai leidžiama masė. Ši informacija turi būti pateikiama pradedant priekine ir baigiant galine ašimi, tokia forma: „A-1: ... kg“
  „A-2: ... kg“
  „A: ... kg“;“.

156 puslapis, IV priedo 4.2.1.6. punktas:

yra:

„kiekvienai ašiai tenkanti didžiausia techniškai leidžiama masė. ši informacija turi būti pateikiama pradedant priekine ir baigiant galine ašimi, tokia forma: „A-1: ... kg“
  „A-2: ... kg“
  „A-2: ... kg“;“,

turi būti:

„kiekvienai ašiai tenkanti didžiausia techniškai leidžiama masė. Ši informacija turi būti pateikiama pradedant priekine ir baigiant galine ašimi, tokia forma: „A-1: ... kg“
  „A-2: ... kg“
  „A: ... kg“;“.

---