# Den Europæiske Unions L 37/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 37 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang12. februar 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 37

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang12. februar 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/181 af 10. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/182 af 11. februar 2016 om forlængelse af godkendelsen af aktivstoffet pyraflufen-ethyl, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 40 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/183 af 11. februar 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber senest den 31. december 2018, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse (
  1
  ) | 44 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/184 af 11. februar 2016 om udvidelse af den endelige udligningstold, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan | 56 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/185 af 11. februar 2016 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EU) nr. 1238/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan | 76 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/186 af 11. februar 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 97 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/187 af 11. december 2015 om ændring af afgørelse ECB/2013/1 om fastlæggelse af rammerne for en public key-infrastruktur for Det Europæiske System af Centralbanker (ECB/2015/46) | 100 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/188 af 11. december 2015 om adgang til og anvendelse af SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester for Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme (ECB/2015/47) | 104 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/181 af 10. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/182 af 11. februar 2016 om forlængelse af godkendelsen af aktivstoffet pyraflufen-ethyl, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

40

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/183 af 11. februar 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber senest den 31. december 2018, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse (
  1
  )

1

44

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/184 af 11. februar 2016 om udvidelse af den endelige udligningstold, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan

56

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/185 af 11. februar 2016 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EU) nr. 1238/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan

76

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/186 af 11. februar 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

97

AFGØRELSER

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/187 af 11. december 2015 om ændring af afgørelse ECB/2013/1 om fastlæggelse af rammerne for en public key-infrastruktur for Det Europæiske System af Centralbanker (ECB/2015/46)

100

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/188 af 11. december 2015 om adgang til og anvendelse af SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester for Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme (ECB/2015/47)

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/181

af 10. februar 2016

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   INDLEDNING

| (1) | Den 14. maj 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede (»koldvalsede flade produkter af stål«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Den Russiske Føderation (»Rusland«) (herefter samlet benævnt »de pågældende lande«) i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 14. maj 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede (»koldvalsede flade produkter af stål«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Den Russiske Føderation (»Rusland«) (herefter samlet benævnt »de pågældende lande«) i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 1. april 2015 af European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af visse koldvalsede flade produkter af stål. Klagen indeholdt beviser for dumping af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket var tilstrækkeligt til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 1. april 2015 af European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af visse koldvalsede flade produkter af stål. Klagen indeholdt beviser for dumping af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket var tilstrækkeligt til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   REGISTRERING

| (3) | Som følge af en anmodning fra klageren, som blev understøttet af de påkrævede beviser, offentliggjorde Kommissionen den 12. december 2015 gennemførelsesforordning (EU) 2015/2325 (3) om at gøre importen af koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation til genstand for registrering (»registreringsforordningen«) fra den 13. december 2015. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af en anmodning fra klageren, som blev understøttet af de påkrævede beviser, offentliggjorde Kommissionen den 12. december 2015 gennemførelsesforordning (EU) 2015/2325 (3) om at gøre importen af koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation til genstand for registrering (»registreringsforordningen«) fra den 13. december 2015.

3

| (4) | En række interesserede parter hævdede, at anmodningen om registrering af importen var ubegrundet, da betingelserne ikke var opfyldt i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5. De hævdede, at betingelserne for opkrævning af told med tilbagevirkende kraft ikke er opfyldt, eftersom anmodningen efter deres opfattelse var baseret på tilfældigt udvalgte tidsrum, tilsidesatte importens cykliske karakter og, for så vidt angår registreringen af import samt anvendelsen af foranstaltninger med tilbagevirkende kraft, ikke var i Unionens interesse. På det tidspunkt, hvor afgørelsen blev truffet, havde Kommissionen imidlertid tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige behovet for at registrere importen: import og markedsandele fra de pågældende lande var steget kraftigt. Påstanden i denne henseende blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(4)

En række interesserede parter hævdede, at anmodningen om registrering af importen var ubegrundet, da betingelserne ikke var opfyldt i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5. De hævdede, at betingelserne for opkrævning af told med tilbagevirkende kraft ikke er opfyldt, eftersom anmodningen efter deres opfattelse var baseret på tilfældigt udvalgte tidsrum, tilsidesatte importens cykliske karakter og, for så vidt angår registreringen af import samt anvendelsen af foranstaltninger med tilbagevirkende kraft, ikke var i Unionens interesse. På det tidspunkt, hvor afgørelsen blev truffet, havde Kommissionen imidlertid tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige behovet for at registrere importen: import og markedsandele fra de pågældende lande var steget kraftigt. Påstanden i denne henseende blev derfor afvist.

1.3.   INTERESSEREDE PARTER

| (5) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at henvende sig med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske og de russiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(5)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at henvende sig med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske og de russiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (6) | De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(6)

De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

1.4.   PRODUCENTER I REFERENCELANDET

| (7) | Kommissionen underrettede også producenter i Brasilien, Canada, Indien, Japan, Sydkorea, Taiwan, Tyrkiet, Ukraine og USA om indledningen og opfordrede dem til at deltage. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den midlertidigt havde valgt Canada som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede også producenter i Brasilien, Canada, Indien, Japan, Sydkorea, Taiwan, Tyrkiet, Ukraine og USA om indledningen og opfordrede dem til at deltage. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den midlertidigt havde valgt Canada som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

1.5.   STIKPRØVEUDTAGNING

| (8) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.5.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (9) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Kommissionen havde udtaget stikprøven på grundlag af de største repræsentative produktions- og salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Den midlertidige stikprøve bestod af fem EU-producenter i fem forskellige medlemsstater og tegnede sig for over 35 % af EU's produktion af koldvalsede flade produkter af stål. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve. |
| --- | --- |

(9)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Kommissionen havde udtaget stikprøven på grundlag af de største repræsentative produktions- og salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Den midlertidige stikprøve bestod af fem EU-producenter i fem forskellige medlemsstater og tegnede sig for over 35 % af EU's produktion af koldvalsede flade produkter af stål. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve.

| (10) | Eurofer fremsatte bemærkninger og foreslog af forskellige årsager at ændre den foreslåede stikprøve. Imidlertid konkluderede Kommissionen efter en analyse af bemærkningerne, at en ændring af stikprøven, som foreslået af Eurofer, ikke vil forbedre dens generelle repræsentativitet. Kommissionen godkendte derfor stikprøven og modtog ikke yderligere bemærkninger i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(10)

Eurofer fremsatte bemærkninger og foreslog af forskellige årsager at ændre den foreslåede stikprøve. Imidlertid konkluderede Kommissionen efter en analyse af bemærkningerne, at en ændring af stikprøven, som foreslået af Eurofer, ikke vil forbedre dens generelle repræsentativitet. Kommissionen godkendte derfor stikprøven og modtog ikke yderligere bemærkninger i denne forbindelse.

1.5.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (11) | Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve.

| (12) | 13 importører fremlagde de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Fire af dem blev udtaget til stikprøven, men kun én af dem besvarede spørgeskemaet for importører. For at basere sine undersøgelsesresultater på et større antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører kontaktede Kommissionen de tilbageværende ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der havde givet sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, men ingen af dem var villige til at besvare spørgeskemaet for importører. |
| --- | --- |

(12)

13 importører fremlagde de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Fire af dem blev udtaget til stikprøven, men kun én af dem besvarede spørgeskemaet for importører. For at basere sine undersøgelsesresultater på et større antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører kontaktede Kommissionen de tilbageværende ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der havde givet sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, men ingen af dem var villige til at besvare spørgeskemaet for importører.

1.5.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina og Rusland

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina og Rusland

| (13) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve for henholdsvis Kina og Rusland anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina og Rusland om at fremlægge de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union og Ruslands faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(13)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve for henholdsvis Kina og Rusland anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina og Rusland om at fremlægge de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union og Ruslands faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (14) | Ti grupper af eksporterende producenter i Kina og tre i Rusland fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven for henholdsvis Kina og Rusland. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen, for så vidt angår Kina, en stikprøve bestående af to virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Efter at have gennemgået de modtagne bemærkninger fra en af de eksporterende producenter godkendte Kommissionen den foreslåede stikprøve. |
| --- | --- |

(14)

Ti grupper af eksporterende producenter i Kina og tre i Rusland fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven for henholdsvis Kina og Rusland. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen, for så vidt angår Kina, en stikprøve bestående af to virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Efter at have gennemgået de modtagne bemærkninger fra en af de eksporterende producenter godkendte Kommissionen den foreslåede stikprøve.

| (15) | I betragtning af det begrænsede antal eksporterende producenter i Rusland besluttede Kommissionen ikke at udtage en stikprøve for Rusland, men at undersøge alle tre berørte virksomhedsgrupper. De pågældende virksomheder og de russiske myndigheder blev underrettet herom. |
| --- | --- |

(15)

I betragtning af det begrænsede antal eksporterende producenter i Rusland besluttede Kommissionen ikke at udtage en stikprøve for Rusland, men at undersøge alle tre berørte virksomhedsgrupper. De pågældende virksomheder og de russiske myndigheder blev underrettet herom.

1.6.   INDIVIDUEL UNDERSØGELSE

| (16) | Seks grupper af eksporterende producenter i Kina tilkendegav, at de ønsker at anmode om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Ingen af dem har imidlertid besvaret spørgeskemaet, hvorfor der ikke kunne indrømmes en individuel undersøgelse. |
| --- | --- |

(16)

Seks grupper af eksporterende producenter i Kina tilkendegav, at de ønsker at anmode om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Ingen af dem har imidlertid besvaret spørgeskemaet, hvorfor der ikke kunne indrømmes en individuel undersøgelse.

1.7.   BESVARELSER AF SPØRGESKEMAET

| (17) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter, tre brugere, en gruppe af forretningsmæssigt forbundne stålservicecentre, et stålservicecenter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i de pågældende lande, tre eksporterende producenter i Rusland, to grupper af eksporterende producenter i Kina og en producent i et referenceland. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter, tre brugere, en gruppe af forretningsmæssigt forbundne stålservicecentre, et stålservicecenter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i de pågældende lande, tre eksporterende producenter i Rusland, to grupper af eksporterende producenter i Kina og en producent i et referenceland.

1.8.   KONTROLBESØG

| (18) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for midlertidigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder/sammenslutning:






  — | Sammenslutning:






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for midlertidigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder/sammenslutning:

—

Sammenslutning:

—

Eurofer, Bruxelles, Belgien

| — | EU-producenter:






  — | ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

—

EU-producenter:

—

ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Tyskland

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Det Forenede Kongerige

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgien

| — | ArcelorMittal Sagunto S.L., Puerto de Sagunto, Spanien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sagunto S.L., Puerto de Sagunto, Spanien

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Slovakiet |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Slovakiet

| — | Ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør:






  — | S. Polo Lamiere, San Polo di Torrile (PR), Italien |
| --- | --- | --- |

—

Ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør:

—

S. Polo Lamiere, San Polo di Torrile (PR), Italien

| — | Brugere og/eller stålservicecentre i Unionen:






  — | Valpro Ltd, Valmiera, Letland |
| --- | --- | --- |

—

Brugere og/eller stålservicecentre i Unionen:

—

Valpro Ltd, Valmiera, Letland

| — | Dinex Latvia Ltd, Ozolnieku Novad, Letland |
| --- | --- |

—

Dinex Latvia Ltd, Ozolnieku Novad, Letland

| — | Gonvarri I. Centro De Servicios, S.L., Madrid, Spanien |
| --- | --- |

—

Gonvarri I. Centro De Servicios, S.L., Madrid, Spanien

| — | Industrial Ferrodistribuidora, S.L., Puerto de Sagunto, Spanien |
| --- | --- |

—

Industrial Ferrodistribuidora, S.L., Puerto de Sagunto, Spanien

| — | Steel & Alloy processing limited, West Bromwich, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Steel & Alloy processing limited, West Bromwich, Det Forenede Kongerige

| — | Eksporterende producenter i Kina:






  — | Angang Group:






  — | Angang Steel Company Limited, Anshan |
| --- | --- | --- | --- |

—

Eksporterende producenter i Kina:

—

Angang Group:

—

Angang Steel Company Limited, Anshan

| — | Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin |
| --- | --- |

—

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

| — | Shougang Group:






  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd., Beijing |
| --- | --- | --- |

—

Shougang Group:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd., Beijing

| — | Shougang Jintang United Iron & Steel Co. Ltd., Tagshan |
| --- | --- |

—

Shougang Jintang United Iron & Steel Co. Ltd., Tagshan

| — | Forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen:






  — | Ansteel Spain S.L., Alcobendas, Spanien |
| --- | --- | --- |

—

Forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen:

—

Ansteel Spain S.L., Alcobendas, Spanien

| — | Eksporterende producenter i Rusland:






  — | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk |
| --- | --- | --- |

—

Eksporterende producenter i Rusland:

—

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

| — | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk |
| --- | --- |

—

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk

| — | PAO Severstal, Cherepovets |
| --- | --- |

—

PAO Severstal, Cherepovets

| — | Forretningsmæssigt forbundet stålservicecenter/forhandler/importør i Unionen:






  — | SIA Severstal Distribution, Riga, Letland |
| --- | --- | --- |

—

Forretningsmæssigt forbundet stålservicecenter/forhandler/importør i Unionen:

—

SIA Severstal Distribution, Riga, Letland

| — | Forretningsmæssigt forbundne forhandlere/importører uden for Unionen:






  — | NOVEX Trading (Swiss) SA, Lugano, Schweiz |
| --- | --- | --- |

—

Forretningsmæssigt forbundne forhandlere/importører uden for Unionen:

—

NOVEX Trading (Swiss) SA, Lugano, Schweiz

| — | MMK Steel Trade AG, Lugano, Schweiz |
| --- | --- |

—

MMK Steel Trade AG, Lugano, Schweiz

| — | Severstal Export GmbH, Stansstad, Schweiz |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH, Stansstad, Schweiz

| — | Producent i referencelandet:






  — | ArcelorMittal Dofasco, Hamilton, Canada. |
| --- | --- | --- |

—

Producent i referencelandet:

—

ArcelorMittal Dofasco, Hamilton, Canada.

1.9.   UNDERSØGELSESPERIODEN OG DEN BETRAGTEDE PERIODE

| (19) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). |
| --- | --- |

(19)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«).

| (20) | Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(20)

Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   DEN PÅGÆLDENDE VARE

| (21) | Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80 og 7226 92 00, og med oprindelse i Kina og Rusland.
  Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:






  — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske |
| --- | --- | --- |

(21)

Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80 og 7226 92 00, og med oprindelse i Kina og Rusland.

Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske

| — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«) |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«)

| — | fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og

| — | fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål. |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål.

| (22) | Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles af varmvalsede ruller. Koldvalsning foregår ved, at en plade eller et bånd — som forinden er blevet varmvalset og dekaperet — passerer gennem kolde valser, dvs. under metallets blødgøringstemperatur. Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles med henblik på at opfylde visse specifikationer eller slutbrugerspecifikationer med ejendomsrettigheder. De kan leveres i forskellige former: i ruller (olierede eller ikke olierede), i afskårne længder (plader) eller smalle bånd. Koldvalsede flade produkter af stål er et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, navnlig i fremstillingssektoren (erhvervsgrenen generelt, emballering, bilindustri osv.), men også inden for bygge- og anlægsvirksomhed. |
| --- | --- |

(22)

Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles af varmvalsede ruller. Koldvalsning foregår ved, at en plade eller et bånd — som forinden er blevet varmvalset og dekaperet — passerer gennem kolde valser, dvs. under metallets blødgøringstemperatur. Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles med henblik på at opfylde visse specifikationer eller slutbrugerspecifikationer med ejendomsrettigheder. De kan leveres i forskellige former: i ruller (olierede eller ikke olierede), i afskårne længder (plader) eller smalle bånd. Koldvalsede flade produkter af stål er et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, navnlig i fremstillingssektoren (erhvervsgrenen generelt, emballering, bilindustri osv.), men også inden for bygge- og anlægsvirksomhed.

2.2.   SAMME VARE

| (23) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:






  a) | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(23)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:

a)

den pågældende vare

| b) | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland, Kina og Canada |
| --- | --- |

b)

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland, Kina og Canada

| c) | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

c)

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (24) | Kommissionen besluttede derfor foreløbigt, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen besluttede derfor foreløbigt, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   KINA

3.1.1.   Normal værdi

Normal værdi

3.1.1.1.   Markedsøkonomisk behandling

Markedsøkonomisk behandling

| (25) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(25)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (26) | For at fastlægge, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, søgte Kommissionen de nødvendige oplysninger ved at anmode de eksporterende producenter om at udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. Ingen af dem anmodede om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(26)

For at fastlægge, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, søgte Kommissionen de nødvendige oplysninger ved at anmode de eksporterende producenter om at udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. Ingen af dem anmodede om markedsøkonomisk behandling.

3.1.1.2.   Referenceland

Referenceland

| (27) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland. |
| --- | --- |

(27)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland.

| (28) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den foreløbigt havde valgt Canada som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. En eksporterende producent og China Iron and Steel Association (»CISA«) var imod valget af Canada og hævdede, at Rusland ville være et egnet valg. |
| --- | --- |

(28)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den foreløbigt havde valgt Canada som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. En eksporterende producent og China Iron and Steel Association (»CISA«) var imod valget af Canada og hævdede, at Rusland ville være et egnet valg.

| (29) | Situationen i Rusland blev undersøgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), hvori det fastsættes, at »er det relevant, anvendes et tredjeland med markedsøkonomi, som er omfattet af samme undersøgelse«. Imidlertid mener Kommissionen ikke, at Rusland er et egnet referenceland, af to grunde:






  — | Som følge af indførelsen af internationale sanktioner, langvarige geopolitiske spændinger i Ukraine og faldende oliepriser befandt den russiske økonomi sig i en usædvanlig situation i undersøgelsesperioden. Landets BNP havde været faldende i tre kvartaler efter hinanden, og den russiske rubel havde tabt betydelig værdi i forhold til de førende valutaer, navnlig havde den tabt 40 % af sin værdi i forhold til den kinesiske valuta og var på sit laveste niveau i ti år. Kommissionen mener, at den normale værdi, der kan fastsættes i en situation som denne, hvor økonomien hastigt forværres, kun er relevant for indenlandske producenter og ikke kan udgøre et rimeligt referencegrundlag i forhold til den normale værdi i Kina. Som følge af den hastigt forværrede økonomiske situation i Rusland i undersøgelsesperioden kunne priserne for samme vare ikke fastsættes (og blev ikke fastsat) på betingelser, der lignede betingelserne i Kina mest muligt. |
| --- | --- | --- |

(29)

Situationen i Rusland blev undersøgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), hvori det fastsættes, at »er det relevant, anvendes et tredjeland med markedsøkonomi, som er omfattet af samme undersøgelse«. Imidlertid mener Kommissionen ikke, at Rusland er et egnet referenceland, af to grunde:

—

Som følge af indførelsen af internationale sanktioner, langvarige geopolitiske spændinger i Ukraine og faldende oliepriser befandt den russiske økonomi sig i en usædvanlig situation i undersøgelsesperioden. Landets BNP havde været faldende i tre kvartaler efter hinanden, og den russiske rubel havde tabt betydelig værdi i forhold til de førende valutaer, navnlig havde den tabt 40 % af sin værdi i forhold til den kinesiske valuta og var på sit laveste niveau i ti år. Kommissionen mener, at den normale værdi, der kan fastsættes i en situation som denne, hvor økonomien hastigt forværres, kun er relevant for indenlandske producenter og ikke kan udgøre et rimeligt referencegrundlag i forhold til den normale værdi i Kina. Som følge af den hastigt forværrede økonomiske situation i Rusland i undersøgelsesperioden kunne priserne for samme vare ikke fastsættes (og blev ikke fastsat) på betingelser, der lignede betingelserne i Kina mest muligt.

| — | Det russiske marked er forholdsvis lukket, og der er således ikke nogen reel konkurrence på dette marked. Importens markedsandel er ikke ubetydelig (10 % i undersøgelsesperioden), men denne import stammer næsten udelukkende fra frihandelsområdet for Fællesskabet af Uafhængige Stater. Der er indført importtold (5 %), og rublens forringede værdi i undersøgelsesperioden begrænser yderligere de internationale leverandørers evne til at konkurrere på det russiske marked. |
| --- | --- |

—

Det russiske marked er forholdsvis lukket, og der er således ikke nogen reel konkurrence på dette marked. Importens markedsandel er ikke ubetydelig (10 % i undersøgelsesperioden), men denne import stammer næsten udelukkende fra frihandelsområdet for Fællesskabet af Uafhængige Stater. Der er indført importtold (5 %), og rublens forringede værdi i undersøgelsesperioden begrænser yderligere de internationale leverandørers evne til at konkurrere på det russiske marked.

| (30) | Derfor undersøgte Kommissionen efterfølgende, om andre tredjelande med markedsøkonomi og med produktion af samme vare kunne udgøre et egnet referenceland. Ud over Indien, Sydkorea og Ukraine, som blev nævnt i indledningsmeddelelsen, kontaktede Kommissionen producenter i Brasilien, Japan, Taiwan, Tyrkiet og USA. På grundlag af de modtagne oplysninger og egne undersøgelser anmodede Kommissionen 35 kendte og potentielle producenter af samme vare i disse lande om at fremlægge oplysninger. Ingen af dem besvarede spørgeskemaet for referencelandsproducenter. Derudover kontaktede Kommissionen tre producenter i Canada. Kun én af dem besvarede spørgeskemaet for referencelandsproducenter. |
| --- | --- |

(30)

Derfor undersøgte Kommissionen efterfølgende, om andre tredjelande med markedsøkonomi og med produktion af samme vare kunne udgøre et egnet referenceland. Ud over Indien, Sydkorea og Ukraine, som blev nævnt i indledningsmeddelelsen, kontaktede Kommissionen producenter i Brasilien, Japan, Taiwan, Tyrkiet og USA. På grundlag af de modtagne oplysninger og egne undersøgelser anmodede Kommissionen 35 kendte og potentielle producenter af samme vare i disse lande om at fremlægge oplysninger. Ingen af dem besvarede spørgeskemaet for referencelandsproducenter. Derudover kontaktede Kommissionen tre producenter i Canada. Kun én af dem besvarede spørgeskemaet for referencelandsproducenter.

| (31) | På grundlag af de oplysninger, der er indsamlet og verificeret, forekommer Canada at være egnet som referenceland, af følgende grunde:






  — | Den vare, der sælges i Kina, og den vare, der produceres i Canada, er identiske, for så vidt angår deres fysiske egenskaber, produktionsprocesser og anvendelsesformål. Det canadiske marked er tilstrækkelig stort. Den samarbejdsvillige producent er en større aktør med et repræsentativt hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- | --- |

(31)

På grundlag af de oplysninger, der er indsamlet og verificeret, forekommer Canada at være egnet som referenceland, af følgende grunde:

—

Den vare, der sælges i Kina, og den vare, der produceres i Canada, er identiske, for så vidt angår deres fysiske egenskaber, produktionsprocesser og anvendelsesformål. Det canadiske marked er tilstrækkelig stort. Den samarbejdsvillige producent er en større aktør med et repræsentativt hjemmemarkedssalg.

| — | Det canadiske marked er et åbent og konkurrencepræget marked. Der er tre canadiske producenter af samme vare. Den canadiske samarbejdsvillige producent er langt den største, men konkurrerer imidlertid med en stor mængde import (59 % af markedsandelen i undersøgelsesperioden), der importeres til Canada uden told. Det meste af denne import stammer fra tre producenter i USA. Canada tiltrækker dog også mange andre typer internationale leverandører, som tilsammen tegner sig for en markedsandel på ca. 15 % og omfatter Kina, Japan, Rusland, Tyrkiet og Sydkorea. |
| --- | --- |

—

Det canadiske marked er et åbent og konkurrencepræget marked. Der er tre canadiske producenter af samme vare. Den canadiske samarbejdsvillige producent er langt den største, men konkurrerer imidlertid med en stor mængde import (59 % af markedsandelen i undersøgelsesperioden), der importeres til Canada uden told. Det meste af denne import stammer fra tre producenter i USA. Canada tiltrækker dog også mange andre typer internationale leverandører, som tilsammen tegner sig for en markedsandel på ca. 15 % og omfatter Kina, Japan, Rusland, Tyrkiet og Sydkorea.

| (32) | En eksporterende producent og China Iron and Steel Association (»CISA«) hævdede, at Canada ikke var et passende valg, af følgende årsager:






  — | Den eneste canadiske producent, som besvarede referencelandsspørgeskemaet i Canada, er en virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med en af klagerne. |
| --- | --- | --- |

(32)

En eksporterende producent og China Iron and Steel Association (»CISA«) hævdede, at Canada ikke var et passende valg, af følgende årsager:

—

Den eneste canadiske producent, som besvarede referencelandsspørgeskemaet i Canada, er en virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med en af klagerne.

| — | Den økonomiske udvikling i Canada er væsentlig anderledes end i Kina. |
| --- | --- |

—

Den økonomiske udvikling i Canada er væsentlig anderledes end i Kina.

| — | Det canadiske marked domineres af en enkelt indenlandsk producent, og selv om Canada har en stor importandel, udøver den ikke et konkurrencemæssigt pres, fordi den hovedsageligt stammer fra USA. |
| --- | --- |

—

Det canadiske marked domineres af en enkelt indenlandsk producent, og selv om Canada har en stor importandel, udøver den ikke et konkurrencemæssigt pres, fordi den hovedsageligt stammer fra USA.

| — | I modsætning til det kinesiske marked, hvor produktionen overstiger det formodede forbrug, kan den indenlandske produktion i Canada ikke dække behovet for koldvalset stål på det canadiske marked, selv når kapacitetsudnyttelsen er på sit højeste. |
| --- | --- |

—

I modsætning til det kinesiske marked, hvor produktionen overstiger det formodede forbrug, kan den indenlandske produktion i Canada ikke dække behovet for koldvalset stål på det canadiske marked, selv når kapacitetsudnyttelsen er på sit højeste.

| (33) | Med hensyn til disse påstande bemærker Kommissionen følgende:






  — | Det faktum, at der findes en forbindelse mellem en referencelandsproducent og en EU-producent, hverken ugyldiggør eller påvirker fastsættelsen af den normale værdi, som er baseret på efterprøvede data. Endvidere har den berørte part ikke fremlagt nogen beviser, der kan godtgøre, at disse data er urigtige, eller kunnet forklare, hvordan den pågældende sammenhæng kan have påvirket deres pålidelighed. |
| --- | --- | --- |

(33)

Med hensyn til disse påstande bemærker Kommissionen følgende:

—

Det faktum, at der findes en forbindelse mellem en referencelandsproducent og en EU-producent, hverken ugyldiggør eller påvirker fastsættelsen af den normale værdi, som er baseret på efterprøvede data. Endvidere har den berørte part ikke fremlagt nogen beviser, der kan godtgøre, at disse data er urigtige, eller kunnet forklare, hvordan den pågældende sammenhæng kan have påvirket deres pålidelighed.

| — | Forskellen i generel økonomisk udvikling er ikke i sig selv en relevant faktor ved valget af et referenceland. Som Domstolen for nylig fastslog, kan høj konkurrenceevne, sådan som det er tilfældet i Canada, og teknologisk udvikling opveje det faktum, at et land har et højere omkostningsniveau. |
| --- | --- |

—

Forskellen i generel økonomisk udvikling er ikke i sig selv en relevant faktor ved valget af et referenceland. Som Domstolen for nylig fastslog, kan høj konkurrenceevne, sådan som det er tilfældet i Canada, og teknologisk udvikling opveje det faktum, at et land har et højere omkostningsniveau.

| — | Det kan ikke fastholdes, at den samarbejdsvillige producent har en dominerende stilling, eftersom det canadiske marked er åbent for en stor mængde import. Uanset oprindelse konkurrerer denne import med de varer, der sælges af canadiske producenter. Derudover har denne import ikke kun oprindelse i USA, men kommer i stort omfang fra andre lande. |
| --- | --- |

—

Det kan ikke fastholdes, at den samarbejdsvillige producent har en dominerende stilling, eftersom det canadiske marked er åbent for en stor mængde import. Uanset oprindelse konkurrerer denne import med de varer, der sælges af canadiske producenter. Derudover har denne import ikke kun oprindelse i USA, men kommer i stort omfang fra andre lande.

| — | Ved valget af referenceland kan der ikke tages hensyn til økonomiske ubalancer, såsom overkapacitet, der i et land uden markedsøkonomi afspejler en forvridning i fordelingen af aktiver. Det faktum, at en stor del af det canadiske forbrug ikke dækkes af den indenlandske produktion, men af import, viser tværtimod, at beslutningen om at investere i produktionskapacitet er baseret på et åbent konkurrencemiljø. |
| --- | --- |

—

Ved valget af referenceland kan der ikke tages hensyn til økonomiske ubalancer, såsom overkapacitet, der i et land uden markedsøkonomi afspejler en forvridning i fordelingen af aktiver. Det faktum, at en stor del af det canadiske forbrug ikke dækkes af den indenlandske produktion, men af import, viser tværtimod, at beslutningen om at investere i produktionskapacitet er baseret på et åbent konkurrencemiljø.

| (34) | Kommissionen konkluderede derfor på dette tidspunkt, at Canada er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen konkluderede derfor på dette tidspunkt, at Canada er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.1.1.3.   Normal værdi (referenceland)

Normal værdi (referenceland)

| (35) | Oplysningerne fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet blev lagt til grund for fastsættelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(35)

Oplysningerne fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet blev lagt til grund for fastsættelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (36) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver gruppe af kinesiske eksporterende producenter, der indgår i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for den samarbejdsvillige eksporterende producent af samme vare på hjemmemarkedet i referencelandet repræsentativt. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver gruppe af kinesiske eksporterende producenter, der indgår i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for den samarbejdsvillige eksporterende producent af samme vare på hjemmemarkedet i referencelandet repræsentativt.

| (37) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.

| (38) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for referencelandsproducenten på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen fastslog for begge kinesiske grupper af eksporterende producenter, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for størstedelen af varetyperne. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for referencelandsproducenten på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen fastslog for begge kinesiske grupper af eksporterende producenter, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for størstedelen af varetyperne.

| (39) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (40) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salget har været fortjenstgivende eller ej, hvis:






  1) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(40)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salget har været fortjenstgivende eller ej, hvis:

1)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| 2) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

2)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (41) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(41)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

| (42) | Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:






  1) | mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(42)

Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:

1)

mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| 2) | den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

2)

den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

| (43) | Kommissionens analyse af hjemmemarkedssalget viste, at for størsteparten af de eksporterede varetyper var over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg fortjenstgivende, og at de vejede gennemsnitlige salgspriser var højere end produktionsomkostningerne. For disse varetyper blev den normale værdi således beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionens analyse af hjemmemarkedssalget viste, at for størsteparten af de eksporterede varetyper var over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg fortjenstgivende, og at de vejede gennemsnitlige salgspriser var højere end produktionsomkostningerne. For disse varetyper blev den normale værdi således beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.

| (44) | Når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet af referencelandsproducenten, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(44)

Når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet af referencelandsproducenten, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (45) | For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for disse typer, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare fremstillet af den samarbejdsvillige referencelandsproducent i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(45)

For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for disse typer, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare fremstillet af den samarbejdsvillige referencelandsproducent i undersøgelsesperioden.

3.1.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (46) | En gruppe af eksporterende producenter i stikprøven eksporterede til Unionen, både direkte til uafhængige kunder og gennem forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(46)

En gruppe af eksporterende producenter i stikprøven eksporterede til Unionen, både direkte til uafhængige kunder og gennem forretningsmæssigt forbundne importører.

| (47) | Når grupperne af eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(47)

Når grupperne af eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen.

| (48) | Når gruppen af eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerer som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. |
| --- | --- |

(48)

Når gruppen af eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerer som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste.

3.1.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (49) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos grupperne af eksporterende producenter i stikprøven på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos grupperne af eksporterende producenter i stikprøven på grundlag af priserne ab fabrik.

| (50) | I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer. |
| --- | --- |

(50)

I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer.

3.1.4.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (51) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(51)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (52) | På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:

  Tabel 1


  Dumpingmargener, Kina







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Angang Group | 59,1 |
| Shougang Group | 52,7 |

(52)

På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:

Tabel 1

Tabel 1

Dumpingmargener, Kina

Dumpingmargener, Kina

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Angang Group

59,1

Shougang Group

52,7

| (53) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev derfor fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for grupperne af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(53)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev derfor fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for grupperne af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.

| (54) | På dette grundlag er den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, på 56,9 %. |
| --- | --- |

(54)

På dette grundlag er den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, på 56,9 %.

| (55) | For alle andre eksporterende producenter i Kina beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejde. Graden af samarbejde er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra det pågældende land til Unionen. |
| --- | --- |

(55)

For alle andre eksporterende producenter i Kina beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejde. Graden af samarbejde er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra det pågældende land til Unionen.

| (56) | I dette tilfælde er graden af samarbejde høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for ca. 87 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den virksomhed i stikprøven, der havde den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(56)

I dette tilfælde er graden af samarbejde høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for ca. 87 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den virksomhed i stikprøven, der havde den højeste dumpingmargen.

| (57) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

  Tabel 2


  Dumpingmargener, Kina







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Angang Group | 59,1 |
| Shougang Group | 52,7 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 56,9 |
| Alle andre virksomheder | 59,1 |

(57)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Tabel 2

Tabel 2

Dumpingmargener, Kina

Dumpingmargener, Kina

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Angang Group

59,1

Shougang Group

52,7

Andre samarbejdsvillige virksomheder

56,9

Alle andre virksomheder

59,1

3.2.   RUSLAND

3.2.1.   Indledning

Indledning

| (58) | Kommissionen undersøgte tre russiske eksporterende producenter, der tegner sig for næsten hele eksporten fra Rusland til Unionen i undersøgelsesperioden. Som beskrevet nedenfor fik en række spørgsmål Kommissionen til midlertidigt at overveje anvendelsen af grundforordningens artikel 18 for to af virksomhederne. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen undersøgte tre russiske eksporterende producenter, der tegner sig for næsten hele eksporten fra Rusland til Unionen i undersøgelsesperioden. Som beskrevet nedenfor fik en række spørgsmål Kommissionen til midlertidigt at overveje anvendelsen af grundforordningens artikel 18 for to af virksomhederne.

| (59) | For den ene eksporterende producent justerede Kommissionen de angivne produktionsomkostninger i spørgeskemabesvarelsen, jf. betragtning 76. |
| --- | --- |

(59)

For den ene eksporterende producent justerede Kommissionen de angivne produktionsomkostninger i spørgeskemabesvarelsen, jf. betragtning 76.

| (60) | For den anden eksporterende producent afslørede kontrolbesøget på stedet, at denne virksomhed ikke havde indberettet hele sin produktionsmængde og -kapacitet for den pågældende vare til Kommissionen. Kommissionen konstaterede også på stedet, at virksomheden ikke indgav fuldstændige oplysninger om det varekodningssystem, der anvendtes til produktion og salg af den pågældende vare, således at Kommissionen ikke var i stand til at sammenkoble salgsoplysningerne med produktionsoplysningerne for den enkelte varetype. Kommissionen konstaterede endvidere, at virksomheden under kontrolbesøget på stedet ikke havde let tilgængelige oplysninger pr. varetype om, hvilke mængder der blev solgt eller anvendt på anden vis i det videre produktionsforløb. Ved hjælp af disse oplysninger ville Kommissionen på stedet have kunnet kontrollere fradraget til bunden anvendelse i de samlede produktionsomkostninger, som virksomheden hævdede var nødvendigt for at nå frem til produktionsomkostningerne for den indberettede salgsmængde af den pågældende vare. Først efter Kommissionens kontrolbesøg fremlagde virksomheden de ved kontrollen krævede oplysninger, som var nødvendige for at afstemme produktion, salg og bunden anvendelse. Kommissionen analyserede disse nye oplysninger ved at foretage en lagerafstemning mellem de producerede mængder af den pågældende vare, som blev indberettet efter kontrolbesøget, og den mængde, der var blevet solgt eller overført til forarbejdning af andre varer. Denne lagerafstemning viste, at virksomheden indberettede en generelt højere salgsmængde, end hvad der var fysisk muligt at producere, under hensyntagen til indberettede lagervariationer, kasserede materialer og affald. |
| --- | --- |

(60)

For den anden eksporterende producent afslørede kontrolbesøget på stedet, at denne virksomhed ikke havde indberettet hele sin produktionsmængde og -kapacitet for den pågældende vare til Kommissionen. Kommissionen konstaterede også på stedet, at virksomheden ikke indgav fuldstændige oplysninger om det varekodningssystem, der anvendtes til produktion og salg af den pågældende vare, således at Kommissionen ikke var i stand til at sammenkoble salgsoplysningerne med produktionsoplysningerne for den enkelte varetype. Kommissionen konstaterede endvidere, at virksomheden under kontrolbesøget på stedet ikke havde let tilgængelige oplysninger pr. varetype om, hvilke mængder der blev solgt eller anvendt på anden vis i det videre produktionsforløb. Ved hjælp af disse oplysninger ville Kommissionen på stedet have kunnet kontrollere fradraget til bunden anvendelse i de samlede produktionsomkostninger, som virksomheden hævdede var nødvendigt for at nå frem til produktionsomkostningerne for den indberettede salgsmængde af den pågældende vare. Først efter Kommissionens kontrolbesøg fremlagde virksomheden de ved kontrollen krævede oplysninger, som var nødvendige for at afstemme produktion, salg og bunden anvendelse. Kommissionen analyserede disse nye oplysninger ved at foretage en lagerafstemning mellem de producerede mængder af den pågældende vare, som blev indberettet efter kontrolbesøget, og den mængde, der var blevet solgt eller overført til forarbejdning af andre varer. Denne lagerafstemning viste, at virksomheden indberettede en generelt højere salgsmængde, end hvad der var fysisk muligt at producere, under hensyntagen til indberettede lagervariationer, kasserede materialer og affald.

| (61) | Af de årsager, der er nævnt i betragtning 60, fandt Kommissionen, at de oplysninger fra den eksporterende producent, som blev fremlagt både før og efter kontrolbesøget på stedet, ikke gav Kommissionen mulighed for at efterprøve nøjagtigheden og pålideligheden af den eksporterende producents oplysninger vedrørende salgsmængder og omkostninger for den pågældende vare. Kommissionen konkluderede, at den eksporterende producent ikke samarbejdede ved at undlade at fremlægge de oplysninger, Kommissionen havde anmodet om med henblik på at vurdere og kontrollere salgsmængderne og produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Dette forhindrede Kommissionen i en pålidelig fastsættelse af eksportprisen og den normale værdi. Eftersom den manglende pålidelighed gjaldt hele det datasæt, der blev fremlagt af den eksporterende producent i forskellige faser, kunne Kommissionen heller ikke basere sig på de specifikke subsæt af data, der vedrørte dumpingmargenens forskellige dele. Derfor var Kommissionen nødt til at fastsætte dumpingmargenen for den pågældende eksporterende producent på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger og var nødt til at se bort fra oplysningerne fra den eksporterende producent, da den ikke kunne nå frem til rimeligt nøjagtige resultater, og fordi de pågældende oplysninger ikke kunne kontrolleres. |
| --- | --- |

(61)

Af de årsager, der er nævnt i betragtning 60, fandt Kommissionen, at de oplysninger fra den eksporterende producent, som blev fremlagt både før og efter kontrolbesøget på stedet, ikke gav Kommissionen mulighed for at efterprøve nøjagtigheden og pålideligheden af den eksporterende producents oplysninger vedrørende salgsmængder og omkostninger for den pågældende vare. Kommissionen konkluderede, at den eksporterende producent ikke samarbejdede ved at undlade at fremlægge de oplysninger, Kommissionen havde anmodet om med henblik på at vurdere og kontrollere salgsmængderne og produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Dette forhindrede Kommissionen i en pålidelig fastsættelse af eksportprisen og den normale værdi. Eftersom den manglende pålidelighed gjaldt hele det datasæt, der blev fremlagt af den eksporterende producent i forskellige faser, kunne Kommissionen heller ikke basere sig på de specifikke subsæt af data, der vedrørte dumpingmargenens forskellige dele. Derfor var Kommissionen nødt til at fastsætte dumpingmargenen for den pågældende eksporterende producent på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger og var nødt til at se bort fra oplysningerne fra den eksporterende producent, da den ikke kunne nå frem til rimeligt nøjagtige resultater, og fordi de pågældende oplysninger ikke kunne kontrolleres.

| (62) | Kommissionen meddelte den 30. oktober 2015 den pågældende eksporterende producent, at den af de årsager, der er nævnt i betragtning 60 og 61, fandt, at virksomheden ikke havde fremlagt de nødvendige oplysninger om eksportpriser og produktionsomkostninger for den pågældende vare inden for de frister, der er fastsat i grundforordningen, og at den agtede at benytte de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at konstatere eventuel dumping i forbindelse med den pågældende virksomhed. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen meddelte den 30. oktober 2015 den pågældende eksporterende producent, at den af de årsager, der er nævnt i betragtning 60 og 61, fandt, at virksomheden ikke havde fremlagt de nødvendige oplysninger om eksportpriser og produktionsomkostninger for den pågældende vare inden for de frister, der er fastsat i grundforordningen, og at den agtede at benytte de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at konstatere eventuel dumping i forbindelse med den pågældende virksomhed.

| (63) | Virksomheden fremsatte den 13. november 2015 bemærkninger om Kommissionens hensigt med hensyn til at anvende de foreliggende faktiske oplysninger og præciserede, at den samarbejdede efter bedste evne i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden hævdede, at den havde forelagt alle de oplysninger, der var nødvendige, for at Kommissionen kunne nå frem til tilstrækkeligt nøjagtige resultater, men at man ikke kunne bede den om at indberette oplysninger, der ville medføre en urimelig og uforholdsmæssigt stor byrde for virksomheden. Virksomheden anmodede endvidere ekstraordinært om et yderligere kontrolbesøg inden indførelsen af en eventuel midlertidig told. |
| --- | --- |

(63)

Virksomheden fremsatte den 13. november 2015 bemærkninger om Kommissionens hensigt med hensyn til at anvende de foreliggende faktiske oplysninger og præciserede, at den samarbejdede efter bedste evne i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden hævdede, at den havde forelagt alle de oplysninger, der var nødvendige, for at Kommissionen kunne nå frem til tilstrækkeligt nøjagtige resultater, men at man ikke kunne bede den om at indberette oplysninger, der ville medføre en urimelig og uforholdsmæssigt stor byrde for virksomheden. Virksomheden anmodede endvidere ekstraordinært om et yderligere kontrolbesøg inden indførelsen af en eventuel midlertidig told.

| (64) | Kommissionen gennemgik virksomhedens bemærkninger og konkluderede, at disse bemærkninger ikke indeholdt nye, kontrollerbare fakta, der i denne fase af undersøgelsen kunne ændre ved Kommissionens beslutning om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger til at træffe afgørelse om eventuel dumping for den pågældende virksomhed. Kommissionen er også af den opfattelse, at den ikke har pålagt virksomheden en urimelig byrde ved at insistere på en korrekt afstemning af dennes produktions- og salgsdata, hvilket er nødvendigt for at kunne kontrollere disse data for den pågældende vare. Endvidere mener Kommissionen på baggrund af de mangler, der allerede er konstateret i de indberettede oplysninger fra virksomheden, at det vil være uhensigtsmæssigt med endnu et kontrolbesøg på stedet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 beregnede Kommissionen derfor den midlertidige dumpingmargen for denne virksomhed på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen gennemgik virksomhedens bemærkninger og konkluderede, at disse bemærkninger ikke indeholdt nye, kontrollerbare fakta, der i denne fase af undersøgelsen kunne ændre ved Kommissionens beslutning om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger til at træffe afgørelse om eventuel dumping for den pågældende virksomhed. Kommissionen er også af den opfattelse, at den ikke har pålagt virksomheden en urimelig byrde ved at insistere på en korrekt afstemning af dennes produktions- og salgsdata, hvilket er nødvendigt for at kunne kontrollere disse data for den pågældende vare. Endvidere mener Kommissionen på baggrund af de mangler, der allerede er konstateret i de indberettede oplysninger fra virksomheden, at det vil være uhensigtsmæssigt med endnu et kontrolbesøg på stedet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 beregnede Kommissionen derfor den midlertidige dumpingmargen for denne virksomhed på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

3.2.2.   Normal værdi

Normal værdi

| (65) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de to eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for hver af de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de to eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for hver af de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (66) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg.

| (67) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver af de to eksporterende producenter på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver af de to eksporterende producenter på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen.

| (68) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (69) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salget har været fortjenstgivende eller ej, hvis:






  1) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(69)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salget har været fortjenstgivende eller ej, hvis:

1)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| 2) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

2)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (70) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(70)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

| (71) | Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:






  1) | mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(71)

Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:

1)

mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| 2) | den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

2)

den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

| (72) | Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at for visse varetyper var en del af hjemmemarkedssalget fortjenstgivende, og at de vejede gennemsnitlige salgspriser var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i løbet af undersøgelsesperioden, hvor betingelserne i betragtning 69 var opfyldt, eller som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg alene, hvor disse betingelser ikke var opfyldt. Hvis der ikke var noget eller kun utilstrækkeligt salg af visse varetyper af den samme vare, eller i tilfælde hvor der ikke fandtes salg som led i normal handel, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(72)

Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at for visse varetyper var en del af hjemmemarkedssalget fortjenstgivende, og at de vejede gennemsnitlige salgspriser var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i løbet af undersøgelsesperioden, hvor betingelserne i betragtning 69 var opfyldt, eller som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg alene, hvor disse betingelser ikke var opfyldt. Hvis der ikke var noget eller kun utilstrækkeligt salg af visse varetyper af den samme vare, eller i tilfælde hvor der ikke fandtes salg som led i normal handel, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (73) | Den normale værdi blev beregnet ved at lægge følgende til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare fremstillet af de to eksporterende producenter i undersøgelsesperioden:






  1) | de samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af den samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden og |
| --- | --- | --- |

(73)

Den normale værdi blev beregnet ved at lægge følgende til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare fremstillet af de to eksporterende producenter i undersøgelsesperioden:

1)

de samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af den samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden og

| 2) | det vejede gennemsnit af de samarbejdsvillige eksporterende producenters fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

2)

det vejede gennemsnit af de samarbejdsvillige eksporterende producenters fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden.

| (74) | For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for disse typer, lagt til. For de varetyper, der slet ikke solgtes på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenesten for alle transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet, lagt til. |
| --- | --- |

(74)

For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for disse typer, lagt til. For de varetyper, der slet ikke solgtes på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenesten for alle transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet, lagt til.

| (75) | Alle eksporterende producenter erkendte betydelige tab i deres regnskaber på grund af valutakursdifferencer, der opstår ved omregning af transaktioner, som ikke er denomineret i russiske rubler. Disse blev af Kommissionen anset for at være en del af virksomhedens SA&G-omkostninger og blev medtaget i beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(75)

Alle eksporterende producenter erkendte betydelige tab i deres regnskaber på grund af valutakursdifferencer, der opstår ved omregning af transaktioner, som ikke er denomineret i russiske rubler. Disse blev af Kommissionen anset for at være en del af virksomhedens SA&G-omkostninger og blev medtaget i beregningen af den normale værdi.

| (76) | På baggrund af resultaterne af kontrolbesøgene justerede Kommissionen produktionsomkostningerne for en af de eksporterende producenter. Kommissionen fandt, at de faktiske omkostninger til materialer og dermed forbundne omkostninger til indkøb ikke fremgik korrekt og præcist af de omkostninger, som var blevet indberettet af den pågældende eksporterende producent. Kommissionen var ikke i stand til at afstemme mængder, beløb og dermed forbundne omkostninger for visse indkøbte råmaterialer med virksomhedens regnskaber, da virksomheden havde undladt at registrere disse omkostninger i fortegnelserne over indkøbte råmaterialer, som den sendte til Kommissionen i besvarelsen af spørgeskemaet og mangelskrivelsen. Kommissionen konstaterede også, at den pågældende virksomhed ikke havde indberettet indkøbene af råmaterialer, i henhold til rettelse i svaret på mangelskrivelsen, i det format, der blev anmodet om i spørgeskemaet, hvilket gjorde det umuligt for Kommissionen at kontrollere lagervariationer og materialeforbrug i undersøgelsesperioden. Derudover viser Kommissionens undersøgelsesresultater, som blev indsamlet i forbindelse med kontrollen på stedet, at produktionsomkostningerne i virksomhedens regnskaber afviger fra de produktionsomkostninger, som er opført for de samme konti i det elektroniske omkostningsfordelingsmodul, der anvendes til fordeling af omkostningerne på de forskellige varer. |
| --- | --- |

(76)

På baggrund af resultaterne af kontrolbesøgene justerede Kommissionen produktionsomkostningerne for en af de eksporterende producenter. Kommissionen fandt, at de faktiske omkostninger til materialer og dermed forbundne omkostninger til indkøb ikke fremgik korrekt og præcist af de omkostninger, som var blevet indberettet af den pågældende eksporterende producent. Kommissionen var ikke i stand til at afstemme mængder, beløb og dermed forbundne omkostninger for visse indkøbte råmaterialer med virksomhedens regnskaber, da virksomheden havde undladt at registrere disse omkostninger i fortegnelserne over indkøbte råmaterialer, som den sendte til Kommissionen i besvarelsen af spørgeskemaet og mangelskrivelsen. Kommissionen konstaterede også, at den pågældende virksomhed ikke havde indberettet indkøbene af råmaterialer, i henhold til rettelse i svaret på mangelskrivelsen, i det format, der blev anmodet om i spørgeskemaet, hvilket gjorde det umuligt for Kommissionen at kontrollere lagervariationer og materialeforbrug i undersøgelsesperioden. Derudover viser Kommissionens undersøgelsesresultater, som blev indsamlet i forbindelse med kontrollen på stedet, at produktionsomkostningerne i virksomhedens regnskaber afviger fra de produktionsomkostninger, som er opført for de samme konti i det elektroniske omkostningsfordelingsmodul, der anvendes til fordeling af omkostningerne på de forskellige varer.

| (77) | Kommissionen meddelte den 30. oktober 2015 den pågældende eksporterende producent, at den af de årsager, der er nævnt i betragtning 76, fandt, at virksomheden ikke havde fremlagt de nødvendige oplysninger om produktionsomkostningerne for den pågældende vare inden for de frister, der er fastsat i grundforordningen, og at den agtede at benytte de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastsætte den normale værdi. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen meddelte den 30. oktober 2015 den pågældende eksporterende producent, at den af de årsager, der er nævnt i betragtning 76, fandt, at virksomheden ikke havde fremlagt de nødvendige oplysninger om produktionsomkostningerne for den pågældende vare inden for de frister, der er fastsat i grundforordningen, og at den agtede at benytte de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastsætte den normale værdi.

| (78) | Den eksporterende producent fremsatte den 13. november 2015 bemærkninger om Kommissionens hensigt med hensyn til at anvende de foreliggende faktiske oplysninger og kom med yderligere forklaringer til forskellene mellem de bogførte udgifter i hovedbogen og de omkostninger, der var opført i virksomhedens omkostningsberegningsrapport. Virksomheden erkendte den 13. november 2015, at der var uoverensstemmelser, som konstateret af Kommissionen under kontrolbesøget på stedet, vedrørende omkostningerne til indkøb af råmaterialer, men påstod umiddelbart at kunne identificere årsagerne til disse uoverensstemmelser, som den anså for at være fejl i beregningen. |
| --- | --- |

(78)

Den eksporterende producent fremsatte den 13. november 2015 bemærkninger om Kommissionens hensigt med hensyn til at anvende de foreliggende faktiske oplysninger og kom med yderligere forklaringer til forskellene mellem de bogførte udgifter i hovedbogen og de omkostninger, der var opført i virksomhedens omkostningsberegningsrapport. Virksomheden erkendte den 13. november 2015, at der var uoverensstemmelser, som konstateret af Kommissionen under kontrolbesøget på stedet, vedrørende omkostningerne til indkøb af råmaterialer, men påstod umiddelbart at kunne identificere årsagerne til disse uoverensstemmelser, som den anså for at være fejl i beregningen.

| (79) | Kommissionen gennemgik virksomhedens bemærkninger og forklaringer og fandt, at rigtigheden af de yderligere fremsendte oplysninger ikke længere kunne verificeres og afstemmes med virksomhedens regnskaber. Kommissionen mente endvidere, at de uoverensstemmelser, der var konstateret på stedet vedrørende omkostninger til køb af råmaterialer, ikke var regnefejl, og bemærkede, at virksomheden ikke havde bestridt Kommissionens konstatering af, at oplysningerne om omkostninger til indkøb af råmaterialer, om råmaterialelagre og om råmaterialeforbrug manglede i besvarelsen af spørgeskemaet og mangelskrivelsen. Kommissionen konkluderede, at virksomhedens bemærkninger og yderligere forklaringer ikke indeholdt nye, kontrollerbare fakta, der i denne fase af undersøgelsen kunne ændre ved Kommissionens beslutning om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger til fastsættelse af den normale værdi. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen gennemgik virksomhedens bemærkninger og forklaringer og fandt, at rigtigheden af de yderligere fremsendte oplysninger ikke længere kunne verificeres og afstemmes med virksomhedens regnskaber. Kommissionen mente endvidere, at de uoverensstemmelser, der var konstateret på stedet vedrørende omkostninger til køb af råmaterialer, ikke var regnefejl, og bemærkede, at virksomheden ikke havde bestridt Kommissionens konstatering af, at oplysningerne om omkostninger til indkøb af råmaterialer, om råmaterialelagre og om råmaterialeforbrug manglede i besvarelsen af spørgeskemaet og mangelskrivelsen. Kommissionen konkluderede, at virksomhedens bemærkninger og yderligere forklaringer ikke indeholdt nye, kontrollerbare fakta, der i denne fase af undersøgelsen kunne ændre ved Kommissionens beslutning om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger til fastsættelse af den normale værdi.

| (80) | Kommissionen konstaterede endvidere under kontrolbesøget på stedet, at oplysningerne om materialeforbrugets andel, som blev fremlagt af virksomhedens kontrolafdeling under kontrolbesøget, afveg væsentligt fra den andel, som virksomheden indberettede den 24. september 2015 i sit svar på Kommissionens mangelskrivelse. Kommissionen anmodede virksomheden om oplysninger på stedet vedrørende denne anomali. Virksomheden præciserede, at den, for så vidt angik indberetningen af materialeudgifter, ikke havde anvendt oplysningerne om forbrugsandele fra kontrolafdelingen, men snarere havde beregnet forbrugsandelen ved at dividere de materialeudgifter, som den indberettede til Kommissionen, med omkostningerne i forbindelse med de solgte varer. Kommissionen fandt derfor, at de oplysninger om materialeforbrugets andel, som virksomheden indberettede, ikke gjorde det muligt for Kommissionen at foretage en nøjagtig vurdering af dens materialeudgifter. Kommissionen besluttede derfor, som nævnt ovenfor, at ændre de produktionsomkostninger, som virksomheden havde oplyst, for at bringe dem i overensstemmelse med de faktuelle oplysninger vedrørende omkostningerne til råmaterialer, som den indsamlede under kontrolbesøget. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterede endvidere under kontrolbesøget på stedet, at oplysningerne om materialeforbrugets andel, som blev fremlagt af virksomhedens kontrolafdeling under kontrolbesøget, afveg væsentligt fra den andel, som virksomheden indberettede den 24. september 2015 i sit svar på Kommissionens mangelskrivelse. Kommissionen anmodede virksomheden om oplysninger på stedet vedrørende denne anomali. Virksomheden præciserede, at den, for så vidt angik indberetningen af materialeudgifter, ikke havde anvendt oplysningerne om forbrugsandele fra kontrolafdelingen, men snarere havde beregnet forbrugsandelen ved at dividere de materialeudgifter, som den indberettede til Kommissionen, med omkostningerne i forbindelse med de solgte varer. Kommissionen fandt derfor, at de oplysninger om materialeforbrugets andel, som virksomheden indberettede, ikke gjorde det muligt for Kommissionen at foretage en nøjagtig vurdering af dens materialeudgifter. Kommissionen besluttede derfor, som nævnt ovenfor, at ændre de produktionsomkostninger, som virksomheden havde oplyst, for at bringe dem i overensstemmelse med de faktuelle oplysninger vedrørende omkostningerne til råmaterialer, som den indsamlede under kontrolbesøget.

3.2.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (81) | De eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte, via forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der optrådte som importører i Unionen, eller via forretningsmæssigt forbundne eller ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/importører i Schweiz. De schweiziske forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der ejes af de russiske eksporterende producenter, købte den pågældende vare af de eksporterende producenter og solgte den videre til Unionen og andre lande. |
| --- | --- |

(81)

De eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte, via forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der optrådte som importører i Unionen, eller via forretningsmæssigt forbundne eller ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/importører i Schweiz. De schweiziske forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der ejes af de russiske eksporterende producenter, købte den pågældende vare af de eksporterende producenter og solgte den videre til Unionen og andre lande.

| (82) | I de tilfælde, hvor den eksporterende producent eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(82)

I de tilfælde, hvor den eksporterende producent eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen.

| (83) | I de tilfælde, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør, blev eksportprisen beregnet på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Eksportprisen blev i overensstemmelse med samme artikel også beregnet, når den pågældende vare ikke blev videresolgt i den tilstand, hvori den blev importeret. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer af prisen for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. |
| --- | --- |

(83)

I de tilfælde, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør, blev eksportprisen beregnet på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Eksportprisen blev i overensstemmelse med samme artikel også beregnet, når den pågældende vare ikke blev videresolgt i den tilstand, hvori den blev importeret. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer af prisen for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste.

| (84) | Kontrollen af en eksporterende producent viste, at 20 % af eksportsalget til Unionen gik til en ikke forretningsmæssigt forbundet forhandler i Schweiz. Den eksporterende producent indberettede salget som salg til en uafhængig part i Unionen med påstand om, at der ikke var nogen forbindelse til denne forhandler. Toldangivelser om eksport blev anvendt til at bevise varernes bestemmelsessted. Til trods for, at den aftalte salgsvaluta i kontrakterne mellem den eksporterende producent og forhandleren var euro eller amerikanske dollars, indberettede den eksporterende producent, at salget var foregået i russiske rubler med tilhørende fakturaer i russiske rubler. Kommissionen vil fortsat undersøge sagen, navnlig hvorvidt salget faktisk gik til en uafhængig køber med henblik på forbrug i Unionen og blev indberettet i den relevante valuta. Kommissionen medregnede foreløbigt dette salg ved fastsættelsen af eksportprisen. |
| --- | --- |

(84)

Kontrollen af en eksporterende producent viste, at 20 % af eksportsalget til Unionen gik til en ikke forretningsmæssigt forbundet forhandler i Schweiz. Den eksporterende producent indberettede salget som salg til en uafhængig part i Unionen med påstand om, at der ikke var nogen forbindelse til denne forhandler. Toldangivelser om eksport blev anvendt til at bevise varernes bestemmelsessted. Til trods for, at den aftalte salgsvaluta i kontrakterne mellem den eksporterende producent og forhandleren var euro eller amerikanske dollars, indberettede den eksporterende producent, at salget var foregået i russiske rubler med tilhørende fakturaer i russiske rubler. Kommissionen vil fortsat undersøge sagen, navnlig hvorvidt salget faktisk gik til en uafhængig køber med henblik på forbrug i Unionen og blev indberettet i den relevante valuta. Kommissionen medregnede foreløbigt dette salg ved fastsættelsen af eksportprisen.

3.2.4.   Sammenligning

Sammenligning

| (85) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

| (86) | I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(86)

I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (87) | For så vidt angår eksportpriserne, blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, provision ved salg, kreditomkostninger og bankgebyrer. For hjemmemarkedspriser blev der foretaget justeringer for indenlandske transportudgifter, emballerings-, kredit- og håndteringsomkostninger samt provisioner. |
| --- | --- |

(87)

For så vidt angår eksportpriserne, blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, provision ved salg, kreditomkostninger og bankgebyrer. For hjemmemarkedspriser blev der foretaget justeringer for indenlandske transportudgifter, emballerings-, kredit- og håndteringsomkostninger samt provisioner.

| (88) | Ved prissammenligning i forhold til udenlandsk valuta anvendte Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j), den vekselkurs, der var gældende på datoen for indkøbsordren eller salgskontrakten, hvoraf de væsentlige salgsbetingelser mere korrekt fremgår end af fakturadatoen, eftersom prisforhandlingen, der mundede ud i fastsættelsen af prisen, fandt sted i perioden tæt på datoen for indkøbsordren eller salgskontrakten. Den pågældende faktura blev udstedt efter afsendelse af varen, hvilket generelt var en eller to måneder senere. |
| --- | --- |

(88)

Ved prissammenligning i forhold til udenlandsk valuta anvendte Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j), den vekselkurs, der var gældende på datoen for indkøbsordren eller salgskontrakten, hvoraf de væsentlige salgsbetingelser mere korrekt fremgår end af fakturadatoen, eftersom prisforhandlingen, der mundede ud i fastsættelsen af prisen, fandt sted i perioden tæt på datoen for indkøbsordren eller salgskontrakten. Den pågældende faktura blev udstedt efter afsendelse af varen, hvilket generelt var en eller to måneder senere.

| (89) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (90) | Til fastsættelse af den midlertidige dumpingmargen for den eksporterende producent, som omhandlet i betragtning 60-64, anvendte Kommissionen som foreliggende faktisk oplysning dumpingmargenens niveau for den mest eksporterede varetype, som lå lige over den samlede dumpingmargen for en af de andre eksporterende producenter. Kommissionen baserede udvælgelsen af den egnede eksporterende producent på graden af sammenlignelighed, for så vidt angår hjemmemarkedssalget og eksporten til Unionen, den geografiske nærhed, strukturen for råmaterialeinput og den indberettede kapacitetsudnyttelse. På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:

  Tabel 3


  Dumpingmargener, Rusland







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 |

(90)

Til fastsættelse af den midlertidige dumpingmargen for den eksporterende producent, som omhandlet i betragtning 60-64, anvendte Kommissionen som foreliggende faktisk oplysning dumpingmargenens niveau for den mest eksporterede varetype, som lå lige over den samlede dumpingmargen for en af de andre eksporterende producenter. Kommissionen baserede udvælgelsen af den egnede eksporterende producent på graden af sammenlignelighed, for så vidt angår hjemmemarkedssalget og eksporten til Unionen, den geografiske nærhed, strukturen for råmaterialeinput og den indberettede kapacitetsudnyttelse. På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:

Tabel 3

Tabel 3

Dumpingmargener, Rusland

Dumpingmargener, Rusland

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

19,8

PAO Severstal

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

| (91) | For alle andre eksporterende producenter i Rusland beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(91)

For alle andre eksporterende producenter i Rusland beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

| (92) | Som beskrevet i betragtning 58 tegnede de undersøgte virksomheder sig for næsten hele eksporten fra Rusland til Unionen. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere dumpingmargenen for alle andre virksomheder på niveauet for den virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(92)

Som beskrevet i betragtning 58 tegnede de undersøgte virksomheder sig for næsten hele eksporten fra Rusland til Unionen. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere dumpingmargenen for alle andre virksomheder på niveauet for den virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen.

| (93) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

  Tabel 4


  Dumpingmargener, Rusland







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 |
| Alle andre virksomheder | 26,2 |

(93)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Tabel 4

Tabel 4

Dumpingmargener, Rusland

Dumpingmargener, Rusland

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

19,8

PAO Severstal

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

Alle andre virksomheder

26,2

4.   SKADE

SKADE

4.1.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN OG EU-PRODUKTIONEN

| (94) | I Unionen fremlagde 13 virksomheder produktions- og salgsdata som led i gennemgangen af repræsentativiteten og anførte, at de fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden. Baseret på oplysningerne i klagen er der 15 andre EU-producenter af den samme vare i Unionen. |
| --- | --- |

(94)

I Unionen fremlagde 13 virksomheder produktions- og salgsdata som led i gennemgangen af repræsentativiteten og anførte, at de fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden. Baseret på oplysningerne i klagen er der 15 andre EU-producenter af den samme vare i Unionen.

| (95) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 37 mio. ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom oplysninger fra klageren og alle kendte EU-producenter. |
| --- | --- |

(95)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 37 mio. ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom oplysninger fra klageren og alle kendte EU-producenter.

| (96) | De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes herefter »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(96)

De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes herefter »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (97) | De samarbejdsvillige EU-producenter tegner sig for ca. 89 % af den samlede produktion af den samme vare i Unionen. |
| --- | --- |

(97)

De samarbejdsvillige EU-producenter tegner sig for ca. 89 % af den samlede produktion af den samme vare i Unionen.

| (98) | EU-producenternes forretningsmodel og deres grad af vertikal integration varierer. »Genvalsningsanlæg«, der er nødt til at skaffe deres udgangsmateriale fra andre producenter, udgør en mindre andel. |
| --- | --- |

(98)

EU-producenternes forretningsmodel og deres grad af vertikal integration varierer. »Genvalsningsanlæg«, der er nødt til at skaffe deres udgangsmateriale fra andre producenter, udgør en mindre andel.

4.2.   EU-FORBRUGET

| (99) | Som nævnt i betragtning 21 er koldvalsede flade produkter af stål henhørende under en række KN-koder, der omfatter visse ex-koder. For ikke at undervurdere EU-forbruget og i betragtning af den tilsyneladende marginale indvirkning af sådanne koder på det samlede forbrug, indgår importmængderne for KN ex-koderne ved beregningen af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(99)

Som nævnt i betragtning 21 er koldvalsede flade produkter af stål henhørende under en række KN-koder, der omfatter visse ex-koder. For ikke at undervurdere EU-forbruget og i betragtning af den tilsyneladende marginale indvirkning af sådanne koder på det samlede forbrug, indgår importmængderne for KN ex-koderne ved beregningen af EU-forbruget.

| (100) | Eftersom EU-erhvervsgrenen fortrinsvis er vertikalt integreret, og koldvalsede flade produkter af stål betragtes som et råmateriale til fremstilling af forskellige varer med en merværdi i efterfølgende produktionsled, blev forbruget på det bundne og det frie marked analyseret separat. |
| --- | --- |

(100)

Eftersom EU-erhvervsgrenen fortrinsvis er vertikalt integreret, og koldvalsede flade produkter af stål betragtes som et råmateriale til fremstilling af forskellige varer med en merværdi i efterfølgende produktionsled, blev forbruget på det bundne og det frie marked analyseret separat.

| (101) | Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer bestemt til bunden anvendelse ikke er udsat for direkte konkurrence fra importerede varer, og de interne afregningspriser er fastsat inden for grupperne i overensstemmelse med forskellige prispolitikker og derfor ikke er pålidelige. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser. |
| --- | --- |

(101)

Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer bestemt til bunden anvendelse ikke er udsat for direkte konkurrence fra importerede varer, og de interne afregningspriser er fastsat inden for grupperne i overensstemmelse med forskellige prispolitikker og derfor ikke er pålidelige. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser.

| (102) | For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Kommissionen fandt, at ca. 82 % af den samlede EU-produktion var bestemt til bunden anvendelse. |
| --- | --- |

(102)

For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Kommissionen fandt, at ca. 82 % af den samlede EU-produktion var bestemt til bunden anvendelse.

4.2.1.   Bundet forbrug

Bundet forbrug

| (103) | Kommissionen fastsatte det bundne forbrug i Unionen på grundlag af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen. På dette grundlag udviklede det bundne forbrug i Unionen sig således:

  Tabel 5


  Bundet forbrug (ton) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bundet forbrug | 29 121 785 | 27 555 796 | 28 900 235 | 30 309 067 | 30 183 620 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 95 | 99 | 104 | 104 |
| Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer. |

(103)

Kommissionen fastsatte det bundne forbrug i Unionen på grundlag af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen. På dette grundlag udviklede det bundne forbrug i Unionen sig således:

Tabel 5

Tabel 5

Bundet forbrug (ton)

Bundet forbrug (ton)

2011

2012

2013

2014

UP

Bundet forbrug

29 121 785

27 555 796

28 900 235

30 309 067

30 183 620

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

95

95

99

99

104

104

104

104

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer.

Kilde:

| (104) | I løbet af den betragtede periode steg det bundne forbrug i Unionen med ca. 4 %. Denne stigning skyldes hovedsagelig en stigning på de bundne markeder, f.eks. inden for bilindustrien. |
| --- | --- |

(104)

I løbet af den betragtede periode steg det bundne forbrug i Unionen med ca. 4 %. Denne stigning skyldes hovedsagelig en stigning på de bundne markeder, f.eks. inden for bilindustrien.

4.2.2.   Forbruget på det frie marked

Forbruget på det frie marked

| (105) | Kommissionen fastsatte forbruget på det frie marked i Unionen på grundlag af a) salget på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen og b) importen til Unionen fra alle tredjelande, som oplyst af Eurostat, og tog samtidig højde for de oplysninger, der blev afgivet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande. På dette grundlag udviklede forbruget på det frie marked i Unionen sig således:

  Tabel 6


  Forbruget på det frie marked (ton) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget på det frie marked | 7 839 959 | 6 819 677 | 7 376 829 | 7 152 193 | 7 122 682 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 87 | 94 | 91 | 91 |
| Kilde: Eurostat og verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer. |

(105)

Kommissionen fastsatte forbruget på det frie marked i Unionen på grundlag af a) salget på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen og b) importen til Unionen fra alle tredjelande, som oplyst af Eurostat, og tog samtidig højde for de oplysninger, der blev afgivet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande. På dette grundlag udviklede forbruget på det frie marked i Unionen sig således:

Tabel 6

Tabel 6

Forbruget på det frie marked (ton)

Forbruget på det frie marked (ton)

2011

2012

2013

2014

UP

Forbruget på det frie marked

7 839 959

6 819 677

7 376 829

7 152 193

7 122 682

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

87

87

94

94

91

91

91

91

Kilde: Eurostat og verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer.

Kilde:

| (106) | I løbet af den betragtede periode faldt forbruget på det frie marked i Unionen med ca. 9 %. Faldet skyldes hovedsagelig en langsom eller manglende økonomisk genopretning af aftagerindustrien. |
| --- | --- |

(106)

I løbet af den betragtede periode faldt forbruget på det frie marked i Unionen med ca. 9 %. Faldet skyldes hovedsagelig en langsom eller manglende økonomisk genopretning af aftagerindustrien.

4.3.   IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE

4.3.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

| (107) | Kommissionen undersøgte, om importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen undersøgte, om importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.

| (108) | De dumpingmargener, der er fastsat for importen fra Kina og Rusland, er opsummeret i betragtning 57 og 93. Alle disse margener ligger væsentligt over bagatelgrænsen i grundforordningens artikel 9, stk. 3. |
| --- | --- |

(108)

De dumpingmargener, der er fastsat for importen fra Kina og Rusland, er opsummeret i betragtning 57 og 93. Alle disse margener ligger væsentligt over bagatelgrænsen i grundforordningens artikel 9, stk. 3.

| (109) | Importmængden fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Kina og Rusland havde i undersøgelsesperioden en EU-markedsandel på henholdsvis 10,3 % og 9,8 %. |
| --- | --- |

(109)

Importmængden fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Kina og Rusland havde i undersøgelsesperioden en EU-markedsandel på henholdsvis 10,3 % og 9,8 %.

| (110) | Konkurrencebetingelserne mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den samme vare var også ens. De importerede varer konkurrerede ganske rigtigt med hinanden og med den pågældende vare produceret i Unionen, idet de blev solgt til de samme kategorier af slutkunder. |
| --- | --- |

(110)

Konkurrencebetingelserne mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den samme vare var også ens. De importerede varer konkurrerede ganske rigtigt med hinanden og med den pågældende vare produceret i Unionen, idet de blev solgt til de samme kategorier af slutkunder.

| (111) | I modsætning til den interesserede parts påstand var alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, derfor opfyldt, og importen fra de pågældende lande blev undersøgt kumulativt med henblik på konstateringen af skade. |
| --- | --- |

(111)

I modsætning til den interesserede parts påstand var alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, derfor opfyldt, og importen fra de pågældende lande blev undersøgt kumulativt med henblik på konstateringen af skade.

4.3.2.   Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

| (112) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med forbruget på det frie marked i Unionen, som angivet i tabel 6 ovenfor. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med forbruget på det frie marked i Unionen, som angivet i tabel 6 ovenfor.

| (113) | Importen til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

  Tabel 7


  Importmængde (ton) og markedsandel | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra de pågældende lande | 1 117 820 | 917 610 | 1 380 382 | 1 344 898 | 1 430 044 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 82 | 123 | 120 | 128 |
| De pågældende landes markedsandel | 14,3 % | 13,5 % | 18,7 % | 18,8 % | 20,1 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 94 | 131 | 132 | 141 |
| Importmængde fra Kina | 651 654 | 406 811 | 653 366 | 620 140 | 732 383 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 62 | 100 | 95 | 112 |
| Kinas markedsandel | 8,3 % | 6 % | 8,9 % | 8,7 % | 10,3 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 72 | 107 | 104 | 124 |
| Importmængde fra Rusland | 466 165 | 510 800 | 727 016 | 724 758 | 697 661 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 110 | 156 | 155 | 150 |
| Ruslands markedsandel | 5,9 % | 7,5 % | 9,9 % | 10,1 % | 9,8 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 126 | 166 | 170 | 165 |
| Kilde: Eurostat. |

(113)

Importen til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

Tabel 7

Tabel 7

Importmængde (ton) og markedsandel

Importmængde (ton) og markedsandel

2011

2012

2013

2014

UP

Importmængde fra de pågældende lande

1 117 820

917 610

1 380 382

1 344 898

1 430 044

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

82

82

123

123

120

120

128

128

De pågældende landes markedsandel

14,3 %

13,5 %

18,7 %

18,8 %

20,1 %

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

94

94

131

131

132

132

141

141

Importmængde fra Kina

651 654

406 811

653 366

620 140

732 383

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

62

62

100

100

95

95

112

112

Kinas markedsandel

8,3 %

6 %

8,9 %

8,7 %

10,3 %

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

72

72

107

107

104

104

124

124

Importmængde fra Rusland

466 165

510 800

727 016

724 758

697 661

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

110

110

156

156

155

155

150

150

Ruslands markedsandel

5,9 %

7,5 %

9,9 %

10,1 %

9,8 %

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

126

126

166

166

170

170

165

165

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (114) | Tabellen ovenfor viser, at importen fra de pågældende lande i absolutte tal er steget betydeligt i den betragtede periode. Samtidig steg den samlede markedsandel for dumpingimporten til Unionen med 5,8 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(114)

Tabellen ovenfor viser, at importen fra de pågældende lande i absolutte tal er steget betydeligt i den betragtede periode. Samtidig steg den samlede markedsandel for dumpingimporten til Unionen med 5,8 procentpoint i den betragtede periode.

4.3.3.   Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud

Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud

| (115) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

  Tabel 8


  Importpriser (EUR/ton) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 619 | 589 | 533 | 510 | 505 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 95 | 86 | 82 | 82 |
| Rusland | 630 | 574 | 518 | 499 | 489 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 91 | 82 | 79 | 78 |
| Gennemsnitspriserne på dumpingimporten | 624 | 581 | 525 | 504 | 497 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 84 | 81 | 80 |
| Kilde: Eurostat. |

(115)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

Tabel 8

Tabel 8

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2011

2012

2013

2014

UP

Kina

619

589

533

510

505

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

95

95

86

86

82

82

82

82

Rusland

630

574

518

499

489

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

91

91

82

82

79

79

78

78

Gennemsnitspriserne på dumpingimporten

624

581

525

504

497

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

93

93

84

84

81

81

80

80

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (116) | De gennemsnitlige priser på dumpingimporten faldt fra 624 EUR/ton i 2011 til 497 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode faldt dumpingimportens gennemsnitlige enhedspris med ca. 20 %. |
| --- | --- |

(116)

De gennemsnitlige priser på dumpingimporten faldt fra 624 EUR/ton i 2011 til 497 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode faldt dumpingimportens gennemsnitlige enhedspris med ca. 20 %.

| (117) | Kommissionen vurderede prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  a) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fem EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og |
| --- | --- | --- |

(117)

Kommissionen vurderede prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

a)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fem EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og

| b) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige producenter i de pågældende lande ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, med passende justeringer for omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

b)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige producenter i de pågældende lande ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, med passende justeringer for omkostninger efter importen.

| (118) | Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag for eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producenternes omsætning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(118)

Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag for eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producenternes omsætning i undersøgelsesperioden.

| (119) | Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra de pågældende lande underbød EU-erhvervsgrenens priser med henholdsvis 8,1 % og 14,4 % for Kina og Rusland. |
| --- | --- |

(119)

Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra de pågældende lande underbød EU-erhvervsgrenens priser med henholdsvis 8,1 % og 14,4 % for Kina og Rusland.

4.4.   EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (120) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode |
| --- | --- |

(120)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode

| (121) | De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, lagerbeholdning, vækst, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). |
| --- | --- |

(121)

De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, lagerbeholdning, vækst, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat).

| (122) | Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Vurderingen var baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet. |
| --- | --- |

(122)

Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Vurderingen var baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.

| (123) | For visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen analyserede Kommissionen oplysningerne for det frie marked og det bundne marked hver for sig og foretog en sammenlignende analyse. Disse faktorer er: salg og markedsandel, enhedspriser, enhedsomkostninger og rentabilitet. Andre økonomiske indikatorer kunne dog kun med rimelighed undersøges ved at kigge på aktiviteten som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, fordi disse indikatorer afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked. Disse faktorer er: produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, likviditet, investeringer, investeringsafkast, beskæftigelse, produktivitet, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger. For disse faktorer er det nødvendigt med en analyse af hele EU-erhvervsgrenen for at kunne danne sig et samlet billede af den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, idet de omtalte informationer ikke kan opdeles på henholdsvis det bundne salg og det frie salg. |
| --- | --- |

(123)

For visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen analyserede Kommissionen oplysningerne for det frie marked og det bundne marked hver for sig og foretog en sammenlignende analyse. Disse faktorer er: salg og markedsandel, enhedspriser, enhedsomkostninger og rentabilitet. Andre økonomiske indikatorer kunne dog kun med rimelighed undersøges ved at kigge på aktiviteten som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, fordi disse indikatorer afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked. Disse faktorer er: produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, likviditet, investeringer, investeringsafkast, beskæftigelse, produktivitet, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger. For disse faktorer er det nødvendigt med en analyse af hele EU-erhvervsgrenen for at kunne danne sig et samlet billede af den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, idet de omtalte informationer ikke kan opdeles på henholdsvis det bundne salg og det frie salg.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (124) | Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 36 296 343 | 34 174 111 | 35 788 676 | 36 912 062 | 36 633 691 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 94 | 99 | 102 | 101 |
| Produktionskapacitet (ton) | 53 566 734 | 51 657 090 | 52 658 719 | 51 628 090 | 51 693 593 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 96 | 98 | 96 | 97 |
| Kapacitetsudnyttelse | 68 % | 66 % | 68 % | 71 % | 71 % |
| Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer. |

(124)

Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2011

2012

2013

2014

UP

Produktionsmængde (ton)

36 296 343

34 174 111

35 788 676

36 912 062

36 633 691

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

94

94

99

99

102

102

101

101

Produktionskapacitet (ton)

53 566 734

51 657 090

52 658 719

51 628 090

51 693 593

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

96

96

98

98

96

96

97

97

Kapacitetsudnyttelse

68 %

66 %

68 %

71 %

71 %

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer.

Kilde:

| (125) | I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 1 %. De oplyste kapacitetstal vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige og vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. På dette grundlag faldt kapaciteten med 3 % i den betragtede periode som følge af EU-erhvervsgrenens indsats for at bidrage til reduktion af den globale overkapacitet. |
| --- | --- |

(125)

I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 1 %. De oplyste kapacitetstal vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige og vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. På dette grundlag faldt kapaciteten med 3 % i den betragtede periode som følge af EU-erhvervsgrenens indsats for at bidrage til reduktion af den globale overkapacitet.

| (126) | Den forøgede kapacitetsudnyttelsesgrad skyldtes en svag stigning i produktionsmængden, som primært var drevet af stigningen i det bundne forbrug og en nedbringelse af kapaciteten. |
| --- | --- |

(126)

Den forøgede kapacitetsudnyttelsesgrad skyldtes en svag stigning i produktionsmængden, som primært var drevet af stigningen i det bundne forbrug og en nedbringelse af kapaciteten.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (127) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel på det frie marked udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Salgsmængde og markedsandel (frit marked) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde (ton) | 5 867 858 | 5 521 017 | 5 518 202 | 5 220 466 | 5 044 928 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 94 | 94 | 89 | 86 |
| Markedsandel | 74,8 % | 81,0 % | 74,8 % | 73,0 % | 70,8 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 | 95 |
| Kilde: Eurostat og verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer. |

(127)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel på det frie marked udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Salgsmængde og markedsandel (frit marked)

Salgsmængde og markedsandel (frit marked)

2011

2012

2013

2014

UP

Salgsmængde (ton)

5 867 858

5 521 017

5 518 202

5 220 466

5 044 928

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

94

94

94

94

89

89

86

86

Markedsandel

74,8 %

81,0 %

74,8 %

73,0 %

70,8 %

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

108

108

100

100

98

98

95

95

Kilde: Eurostat og verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer.

Kilde:

| (128) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 14 % i den betragtede periode, fra ca. 5,9 mio. ton i 2011 til 5 mio. ton i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(128)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 14 % i den betragtede periode, fra ca. 5,9 mio. ton i 2011 til 5 mio. ton i undersøgelsesperioden.

| (129) | I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 74,8 % til 70,8 %. Faldet i EU-erhvervsgrenens salgsmængde var betydeligt større end faldet i forbruget på det frie marked i Unionen. For at undgå et yderligere fald i markedsandelen var EU-erhvervsgrenen desuden tvunget til at sænke sine salgspriser på grund af det stadige pristryk fra den pågældende import. |
| --- | --- |

(129)

I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 74,8 % til 70,8 %. Faldet i EU-erhvervsgrenens salgsmængde var betydeligt større end faldet i forbruget på det frie marked i Unionen. For at undgå et yderligere fald i markedsandelen var EU-erhvervsgrenen desuden tvunget til at sænke sine salgspriser på grund af det stadige pristryk fra den pågældende import.

| (130) | For så vidt angår det bundne marked udviklede salgsmængden og markedsandelen sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Salgsmængde og markedsandel for det bundne marked | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde for det bundne marked | 29 121 785 | 27 555 796 | 28 900 235 | 30 309 067 | 30 183 620 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 95 | 99 | 104 | 104 |
| Markedsandel (af de bundne og frie markeder i alt) | 79 % | 80 % | 80 % | 81 % | 81 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 100 | 102 | 101 | 103 |
| Kilde: Eurostat og verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer. |

(130)

For så vidt angår det bundne marked udviklede salgsmængden og markedsandelen sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Salgsmængde og markedsandel for det bundne marked

Salgsmængde og markedsandel for det bundne marked

2011

2012

2013

2014

UP

Salgsmængde for det bundne marked

29 121 785

27 555 796

28 900 235

30 309 067

30 183 620

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

95

95

99

99

104

104

104

104

Markedsandel (af de bundne og frie markeder i alt)

79 %

80 %

80 %

81 %

81 %

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

100

100

102

102

101

101

103

103

Kilde: Eurostat og verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer.

Kilde:

| (131) | EU-erhvervsgrenens bundne salgsmængde (bestående af bunden anvendelse og bundet salg) på EU-markedet steg med 4 % i den betragtede periode, fra ca. 29,1 mio. ton i 2011 til 30,2 mio. ton i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(131)

EU-erhvervsgrenens bundne salgsmængde (bestående af bunden anvendelse og bundet salg) på EU-markedet steg med 4 % i den betragtede periode, fra ca. 29,1 mio. ton i 2011 til 30,2 mio. ton i undersøgelsesperioden.

| (132) | Som følge heraf steg EU-erhvervsgrenens markedsandel på det bundne marked, udtrykt som en procentdel af det samlede forbrug (både det bundne og det frie marked), fra 79 % til 81 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(132)

Som følge heraf steg EU-erhvervsgrenens markedsandel på det bundne marked, udtrykt som en procentdel af det samlede forbrug (både det bundne og det frie marked), fra 79 % til 81 % i løbet af den betragtede periode.

4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (133) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Beskæftigelse og produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte (fuldtidsbeskæftigelse/FTE) | 21 598 | 21 292 | 20 331 | 19 781 | 19 513 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 94 | 92 | 90 |
| Produktivitet (ton/FTE) | 1 681 | 1 605 | 1 760 | 1 866 | 1 877 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 96 | 105 | 111 | 112 |
| Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer. |

(133)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2011

2012

2013

2014

UP

Antal ansatte (fuldtidsbeskæftigelse/FTE)

21 598

21 292

20 331

19 781

19 513

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

99

99

94

94

92

92

90

90

Produktivitet (ton/FTE)

1 681

1 605

1 760

1 866

1 877

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

96

96

105

105

111

111

112

112

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer.

Kilde:

| (134) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt markant i den betragtede periode med henblik på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på baggrund af den voksende konkurrence fra dumpingimporten på markedet. Dette førte til en nedskæring af arbejdsstyrken med 10 % i den betragtede periode. Som følge heraf, og i betragtning af den svagt stigende produktionsmængde (+ 1 %) i den betragtede periode, steg produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, betydeligt mere end faldet i den faktiske produktion. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen var villig til at tilpasse sig de ændrede markedsvilkår for at forblive konkurrencedygtig. |
| --- | --- |

(134)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt markant i den betragtede periode med henblik på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på baggrund af den voksende konkurrence fra dumpingimporten på markedet. Dette førte til en nedskæring af arbejdsstyrken med 10 % i den betragtede periode. Som følge heraf, og i betragtning af den svagt stigende produktionsmængde (+ 1 %) i den betragtede periode, steg produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, betydeligt mere end faldet i den faktiske produktion. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen var villig til at tilpasse sig de ændrede markedsvilkår for at forblive konkurrencedygtig.

4.4.2.4.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (135) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 13


  Lagerbeholdninger | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 1 270 093 | 1 119 887 | 1 201 229 | 1 190 252 | 1 075 152 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 88 | 95 | 94 | 85 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 3,5 % | 3,3 % | 3,4 % | 3,2 % | 2,9 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 94 | 96 | 92 | 84 |
| Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer. |

(135)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 13

Tabel 13

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2011

2012

2013

2014

UP

Slutlagre (ton)

1 270 093

1 119 887

1 201 229

1 190 252

1 075 152

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

88

88

95

95

94

94

85

85

Slutlagre i procent af produktionen

3,5 %

3,3 %

3,4 %

3,2 %

2,9 %

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

94

94

96

96

92

92

84

84

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra Eurofer.

Kilde:

| (136) | I den betragtede periode faldt slutlagrenes omfang med 15 %. De fleste typer af den samme vare produceres af EU-erhvervsgrenen på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Derfor betragtes lagerbeholdninger ikke som en vigtig skadesindikator for denne erhvervsgren. Dette bekræftes også, når man ser på udviklingen i slutlagrene i procent af produktionen. Som det fremgår ovenfor, blev denne indikator liggende forholdsvis stabilt på ca. 3 % af produktionsmængden. |
| --- | --- |

(136)

I den betragtede periode faldt slutlagrenes omfang med 15 %. De fleste typer af den samme vare produceres af EU-erhvervsgrenen på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Derfor betragtes lagerbeholdninger ikke som en vigtig skadesindikator for denne erhvervsgren. Dette bekræftes også, når man ser på udviklingen i slutlagrene i procent af produktionen. Som det fremgår ovenfor, blev denne indikator liggende forholdsvis stabilt på ca. 3 % af produktionsmængden.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse

Dumpingmargenens størrelse

| (137) | Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(137)

Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra de pågældende lande.

4.4.2.6.   Vækst

Vækst

| (138) | EU-forbruget faldt med ca. 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 14 %. EU-erhvervsgrenen oplevede således et tab i markedsandele, hvorimod markedsandelen for importen fra de pågældende lande steg i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(138)

EU-forbruget faldt med ca. 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 14 %. EU-erhvervsgrenen oplevede således et tab i markedsandele, hvorimod markedsandelen for importen fra de pågældende lande steg i den betragtede periode.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, der påvirker priserne

Priser og faktorer, der påvirker priserne

| (139) | EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 14


  Salgspriser i Unionen | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspris (EUR/ton) | 657 | 619 | 571 | 545 | 534 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 94 | 87 | 83 | 81 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 654 | 655 | 587 | 552 | 548 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 100 | 90 | 84 | 84 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(139)

EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 14

Tabel 14

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2011

2012

2013

2014

UP

Salgspris (EUR/ton)

657

619

571

545

534

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

94

94

87

87

83

83

81

81

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

654

655

587

552

548

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

100

100

90

90

84

84

84

84

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (140) | Ovenstående tabel viser udviklingen i enhedssalgspriserne på det frie marked i Unionen i forhold til de tilsvarende produktionsomkostninger. I den betragtede periode faldt salgspriserne i gennemsnit mere (– 19 %) end de tilsvarende omkostninger (– 16 %). Desuden har salgspriserne i gennemsnit været lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed i den betragtede periode, dog med undtagelse af 2011. |
| --- | --- |

(140)

Ovenstående tabel viser udviklingen i enhedssalgspriserne på det frie marked i Unionen i forhold til de tilsvarende produktionsomkostninger. I den betragtede periode faldt salgspriserne i gennemsnit mere (– 19 %) end de tilsvarende omkostninger (– 16 %). Desuden har salgspriserne i gennemsnit været lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed i den betragtede periode, dog med undtagelse af 2011.

| (141) | For at begrænse tabet af markedsandel var EU-producenterne tvunget til at følge den nedadgående prisspiral og reducere deres salgspriser betydeligt. Samtidig kan faldet i produktionsomkostninger forklares ved faldet i råmaterialepriser og den produktivitetsforbedring, der opnås gennem reduktion af arbejdsstyrken som anført i tabel 12 ovenfor. |
| --- | --- |

(141)

For at begrænse tabet af markedsandel var EU-producenterne tvunget til at følge den nedadgående prisspiral og reducere deres salgspriser betydeligt. Samtidig kan faldet i produktionsomkostninger forklares ved faldet i råmaterialepriser og den produktivitetsforbedring, der opnås gennem reduktion af arbejdsstyrken som anført i tabel 12 ovenfor.

| (142) | Når producenterne i stikprøven overførte eller leverede koldvalsede flade produkter af stål, der var beregnet til bunden anvendelse, til overførselspriser med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, anvendte de forskellige prispolitikker (omkostningsmetoden, kostpris plus avance-metoden eller markedsprismetoden). Derfor kan der ikke drages anvendelige konklusioner på grundlag af prisudviklingen for bunden anvendelse. På samme måde blev produktionsomkostningerne for den bundne salgsmængde heller ikke analyseret. |
| --- | --- |

(142)

Når producenterne i stikprøven overførte eller leverede koldvalsede flade produkter af stål, der var beregnet til bunden anvendelse, til overførselspriser med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, anvendte de forskellige prispolitikker (omkostningsmetoden, kostpris plus avance-metoden eller markedsprismetoden). Derfor kan der ikke drages anvendelige konklusioner på grundlag af prisudviklingen for bunden anvendelse. På samme måde blev produktionsomkostningerne for den bundne salgsmængde heller ikke analyseret.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (143) | EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 15


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE (EUR) | 60 184 | 61 231 | 64 819 | 65 849 | 66 825 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 108 | 109 | 111 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(143)

EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 15

Tabel 15

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE

2011

2012

2013

2014

UP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE (EUR)

60 184

61 231

64 819

65 849

66 825

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

102

102

108

108

109

109

111

111

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (144) | I den betragtede periode steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 11 %, hvilket er lidt mere end den samlede stigning i priserne i EU som følge af inflationen. Dette bør imidlertid tages i betragtning i forbindelse med de alvorlige nedskæringer i beskæftigelsen, som det fremgår af betragtning 134. |
| --- | --- |

(144)

I den betragtede periode steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 11 %, hvilket er lidt mere end den samlede stigning i priserne i EU som følge af inflationen. Dette bør imidlertid tages i betragtning i forbindelse med de alvorlige nedskæringer i beskæftigelsen, som det fremgår af betragtning 134.

4.4.3.3.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (145) | EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 16


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen) | 0,5 % | – 5,7 % | – 2,9 % | – 1,5 % | – 2,7 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | – 1 200 | – 621 | – 317 | – 561 |
| Likviditet (1 000 EUR) | 18 943 | – 41 751 | 1 074 | 24 409 | 25 941 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | – 220 | 6 | 129 | 137 |
| Investeringer (1 000 EUR) | 32 617 | 18 548 | 16 878 | 23 049 | 28 136 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 57 | 52 | 71 | 86 |
| Investeringsafkast | – 3,09 % | – 8,63 % | – 6,42 % | – 3,54 % | – 3,35 % |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(145)

EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 16

Tabel 16

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2011

2012

2013

2014

UP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen)

0,5 %

– 5,7 %

– 2,9 %

– 1,5 %

– 2,7 %

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

– 1 200

– 1 200

– 621

– 621

– 317

– 317

– 561

– 561

Likviditet (1 000 EUR)

18 943

– 41 751

1 074

24 409

25 941

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

– 220

– 220

6

6

129

129

137

137

Investeringer (1 000 EUR)

32 617

18 548

16 878

23 049

28 136

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

57

57

52

52

71

71

86

86

Investeringsafkast

– 3,09 %

– 8,63 %

– 6,42 %

– 3,54 %

– 3,35 %

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (146) | Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

| (147) | Rentabiliteten udviklede sig negativt i den betragtede periode fra en mindre fortjeneste i 2011 til vedvarende tab fra 2012 (– 5,7 %) indtil undersøgelsesperioden (– 2,7 %). Mens de store tab i 2012 delvist er forbundet med den europæiske gældskrise og den efterfølgende økonomiske krise, har det betydelige pris- og mængdetryk, der udøves på EU-erhvervsgrenen som følge af den stigende import fra de pågældende lande i den betragtede periode (fra 2013 til og med undersøgelsesperioden), ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at nyde godt af den langsomme genopretning af den europæiske økonomi. |
| --- | --- |

(147)

Rentabiliteten udviklede sig negativt i den betragtede periode fra en mindre fortjeneste i 2011 til vedvarende tab fra 2012 (– 5,7 %) indtil undersøgelsesperioden (– 2,7 %). Mens de store tab i 2012 delvist er forbundet med den europæiske gældskrise og den efterfølgende økonomiske krise, har det betydelige pris- og mængdetryk, der udøves på EU-erhvervsgrenen som følge af den stigende import fra de pågældende lande i den betragtede periode (fra 2013 til og med undersøgelsesperioden), ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at nyde godt af den langsomme genopretning af den europæiske økonomi.

| (148) | Som nævnt ovenfor kan der i betragtning af de mange forskellige prispolitikker (f.eks. omkostningsmetoden, kostpris plus avance-metoden eller markedsprismetoden) blandt EU-producenterne i stikprøven for så vidt angår bundne salgsmængder hverken drages anvendelige konklusioner på grundlag af prisudviklingen for bunden anvendelse eller udviklingen i rentabilitet for bunden anvendelse. |
| --- | --- |

(148)

Som nævnt ovenfor kan der i betragtning af de mange forskellige prispolitikker (f.eks. omkostningsmetoden, kostpris plus avance-metoden eller markedsprismetoden) blandt EU-producenterne i stikprøven for så vidt angår bundne salgsmængder hverken drages anvendelige konklusioner på grundlag af prisudviklingen for bunden anvendelse eller udviklingen i rentabilitet for bunden anvendelse.

| (149) | Ifølge en interesseret part er der risiko for, at integrerede virksomheder, såsom mange EU-producenter, kan manipulere med rentabilitetstallene for den enkelte produktionsenhed i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen efterprøvede imidlertid de oplysninger, der blev afgivet af producenterne, og var tilfreds med de endeligt opnåede tal. |
| --- | --- |

(149)

Ifølge en interesseret part er der risiko for, at integrerede virksomheder, såsom mange EU-producenter, kan manipulere med rentabilitetstallene for den enkelte produktionsenhed i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen efterprøvede imidlertid de oplysninger, der blev afgivet af producenterne, og var tilfreds med de endeligt opnåede tal.

| (150) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten udviklede sig i positiv retning (+ 37 %), hovedsageligt på grund af et fald i lagerbeholdningerne. |
| --- | --- |

(150)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten udviklede sig i positiv retning (+ 37 %), hovedsageligt på grund af et fald i lagerbeholdningerne.

| (151) | Eftersom det samlede investeringsafkast forblev negativt (ca. – 3 %), reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 14 % mellem 2011 og undersøgelsesperioden. Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode, hvilket fremgår af faldet i investeringer. |
| --- | --- |

(151)

Eftersom det samlede investeringsafkast forblev negativt (ca. – 3 %), reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 14 % mellem 2011 og undersøgelsesperioden. Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode, hvilket fremgår af faldet i investeringer.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (152) | Hele EU-erhvervsgrenen kunne øge sin produktionsmængde en smule og forbedre kapacitetsudnyttelsesgraden som følge af den stærke stigning i det bundne forbrug. Der blev også taget konkrete skridt til at forbedre effektiviteten ved at skære ned på arbejdsstyrken og produktionskapaciteten og ved at sikre et stramt greb om produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(152)

Hele EU-erhvervsgrenen kunne øge sin produktionsmængde en smule og forbedre kapacitetsudnyttelsesgraden som følge af den stærke stigning i det bundne forbrug. Der blev også taget konkrete skridt til at forbedre effektiviteten ved at skære ned på arbejdsstyrken og produktionskapaciteten og ved at sikre et stramt greb om produktionsomkostningerne.

| (153) | På trods af disse konkrete foranstaltninger truffet af EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode med det formål at forbedre de generelle resultater forværredes EU-erhvervsgrenens situation på det frie marked betydeligt i den betragtede periode, da tabene begyndte at stige fra og med 2012. Salgsmængden på det frie marked i Unionen faldt således med 14 %, enhedssalgspriserne faldt med 19 %, mens produktionsomkostningerne kun faldt med 16 %. Derudover mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele til importen fra de pågældende lande og måtte skære ned i investeringerne under hensyntagen til det fortsatte negative investeringsafkast. |
| --- | --- |

(153)

På trods af disse konkrete foranstaltninger truffet af EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode med det formål at forbedre de generelle resultater forværredes EU-erhvervsgrenens situation på det frie marked betydeligt i den betragtede periode, da tabene begyndte at stige fra og med 2012. Salgsmængden på det frie marked i Unionen faldt således med 14 %, enhedssalgspriserne faldt med 19 %, mens produktionsomkostningerne kun faldt med 16 %. Derudover mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele til importen fra de pågældende lande og måtte skære ned i investeringerne under hensyntagen til det fortsatte negative investeringsafkast.

| (154) | Ifølge de russiske myndigheder svækkes påstanden om skade af, at visse klagere overvejer at investere i lande uden for EU. Imidlertid er der intet i sagen, som viser, at disse investeringer vedrører koldvalsede flade produkter af stål. Derudover synes investeringerne snarere at vedrøre virksomheder, der, selv om de måtte tilhøre samme gruppe som EU-producenterne, er aktive i andre dele af verden. |
| --- | --- |

(154)

Ifølge de russiske myndigheder svækkes påstanden om skade af, at visse klagere overvejer at investere i lande uden for EU. Imidlertid er der intet i sagen, som viser, at disse investeringer vedrører koldvalsede flade produkter af stål. Derudover synes investeringerne snarere at vedrøre virksomheder, der, selv om de måtte tilhøre samme gruppe som EU-producenterne, er aktive i andre dele af verden.

| (155) | På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen, der er undersøgt for så vidt angår sine to segmenter og som helhed, led væsentlig skade, når det gælder de vigtigste skadesindikatorer, såsom negativ rentabilitet og tab af salgsmængde og markedsandel. |
| --- | --- |

(155)

På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen, der er undersøgt for så vidt angår sine to segmenter og som helhed, led væsentlig skade, når det gælder de vigtigste skadesindikatorer, såsom negativ rentabilitet og tab af salgsmængde og markedsandel.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (156) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra de pågældende lande forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: den økonomiske krise, utilstrækkeligt konkurrencedygtige/effektive EU-producenter, EU-producenters import, import fra tredjelande, EU-producenters eksportsalgsresultater, visse kvoter, ikke-klagende producenters resultater og en række kapacitetsproblemer. |
| --- | --- |

(156)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra de pågældende lande forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: den økonomiske krise, utilstrækkeligt konkurrencedygtige/effektive EU-producenter, EU-producenters import, import fra tredjelande, EU-producenters eksportsalgsresultater, visse kvoter, ikke-klagende producenters resultater og en række kapacitetsproblemer.

5.1.   DUMPINGIMPORTENS VIRKNINGER

| (157) | Salgspriserne for de eksporterende producenter faldt i gennemsnit fra 624 EUR/ton i 2011 til 497 EUR/ton i undersøgelsesperioden (– 20 %). Ved løbende at sænke deres enhedspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra de pågældende lande øge deres markedsandel betydeligt fra 2011 (14,3 %) indtil undersøgelsesperioden (20,1 %). |
| --- | --- |

(157)

Salgspriserne for de eksporterende producenter faldt i gennemsnit fra 624 EUR/ton i 2011 til 497 EUR/ton i undersøgelsesperioden (– 20 %). Ved løbende at sænke deres enhedspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra de pågældende lande øge deres markedsandel betydeligt fra 2011 (14,3 %) indtil undersøgelsesperioden (20,1 %).

| (158) | Mens faldet i efterspørgslen som følge af den økonomiske krise påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt i 2012, har den efterfølgende næsten konstante stigning i importen fra de pågældende lande til underbudspriser haft en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger ved at reducere beskæftigelsen og nød godt af faldet i råmaterialepriser, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele. Selv om der var lette forbedringer i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, i form af lavere tab i 2014, steg importmængden yderligere, og priserne faldt endnu mere i undersøgelsesperioden, hvilket førte til et yderligere fald i EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet. |
| --- | --- |

(158)

Mens faldet i efterspørgslen som følge af den økonomiske krise påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt i 2012, har den efterfølgende næsten konstante stigning i importen fra de pågældende lande til underbudspriser haft en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger ved at reducere beskæftigelsen og nød godt af faldet i råmaterialepriser, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele. Selv om der var lette forbedringer i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, i form af lavere tab i 2014, steg importmængden yderligere, og priserne faldt endnu mere i undersøgelsesperioden, hvilket førte til et yderligere fald i EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet.

| (159) | Der er blevet konstateret et klart tidsmæssigt sammenfald mellem på den ene side den fortsatte vækst i dumpingimporten til konstant faldende priser og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgsmængde og prisfald, hvilket førte til en tabsgivende situation, og på denne baggrund konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(159)

Der er blevet konstateret et klart tidsmæssigt sammenfald mellem på den ene side den fortsatte vækst i dumpingimporten til konstant faldende priser og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgsmængde og prisfald, hvilket førte til en tabsgivende situation, og på denne baggrund konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (160) | Desuden har den gradvise opbremsning i den kinesiske økonomi og den ifølge dokumentationen meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at omdirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne, og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked. Et stort antal andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte eller overvejer at indføre foranstaltninger mod kinesiske og russiske stålprodukter, herunder koldvalsede flade produkter af stål, fordi priserne er sænket kunstigt som følge af illoyal import, hvilket fører til en usund konkurrence. Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er EU-markedet blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk og russisk dumpingimport til skade for EU-erhvervsgrenen. Denne konklusion underbygges af de seneste importstatistikker fra Eurostat, som viser, at kinesisk og russisk import er steget endnu mere siden udgangen af undersøgelsesperioden. Importmængderne i september 2015 var 48 % højere end i april 2015, mens gennemsnitsprisen på denne import fortsat var faldende. |
| --- | --- |

(160)

Desuden har den gradvise opbremsning i den kinesiske økonomi og den ifølge dokumentationen meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at omdirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne, og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked. Et stort antal andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte eller overvejer at indføre foranstaltninger mod kinesiske og russiske stålprodukter, herunder koldvalsede flade produkter af stål, fordi priserne er sænket kunstigt som følge af illoyal import, hvilket fører til en usund konkurrence. Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er EU-markedet blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk og russisk dumpingimport til skade for EU-erhvervsgrenen. Denne konklusion underbygges af de seneste importstatistikker fra Eurostat, som viser, at kinesisk og russisk import er steget endnu mere siden udgangen af undersøgelsesperioden. Importmængderne i september 2015 var 48 % højere end i april 2015, mens gennemsnitsprisen på denne import fortsat var faldende.

5.2.   VIRKNINGERNE AF ANDRE FAKTORER

5.2.1.   Den økonomiske krise

Den økonomiske krise

| (161) | Den globale økonomiske krise medførte et fald i efterspørgslen i Unionen og faldende salgspriser. |
| --- | --- |

(161)

Den globale økonomiske krise medførte et fald i efterspørgslen i Unionen og faldende salgspriser.

| (162) | En part fremførte en række argumenter og fremhævede de særlige forhold i 2012 (krisen i euroområdet) på EU-markedet for koldvalsede flade produkter af stål og anfægtede, at EU-erhvervsgrenen var påvirket af importen fra Kina i den pågældende periode. Tilsvarende påstod de russiske producenter, at afmatningen på markedet i 2012 var årsagen til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(162)

En part fremførte en række argumenter og fremhævede de særlige forhold i 2012 (krisen i euroområdet) på EU-markedet for koldvalsede flade produkter af stål og anfægtede, at EU-erhvervsgrenen var påvirket af importen fra Kina i den pågældende periode. Tilsvarende påstod de russiske producenter, at afmatningen på markedet i 2012 var årsagen til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen.

| (163) | Disse påstande kunne ikke bekræftes i forbindelse med undersøgelsen. Selv om EU-markedet for koldvalsede flade produkter af stål blev ramt af krisen, navnlig i årene 2008-2009 og i 2012, var markedet langsomt ved at komme sig oven på virkningerne af krisen, og der var en forholdsvis stabil, om end stagnerende efterspørgsel på markedet. De russiske myndigheder erkendte, at genopretningen var langsom for den største forbruger af stålprodukter i Unionen, nemlig bygge- og anlægsindustrien. Mens EU-erhvervsgrenen mellem 2012 og 2013 kunne have nydt godt af opsvinget på markedet, blev den dog hindret heri af en yderligere stigning i importen fra Kina og Rusland. Billig import steg gradvist og erobrede markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derudover bør den særlige situation i 2012 ikke have en afgørende indvirkning på tendensen, når der foretages analyse over en længere periode, og det er under alle omstændigheder klart, at det fortsatte pres fra importen begyndte at kunne mærkes fuldt ud i 2012. |
| --- | --- |

(163)

Disse påstande kunne ikke bekræftes i forbindelse med undersøgelsen. Selv om EU-markedet for koldvalsede flade produkter af stål blev ramt af krisen, navnlig i årene 2008-2009 og i 2012, var markedet langsomt ved at komme sig oven på virkningerne af krisen, og der var en forholdsvis stabil, om end stagnerende efterspørgsel på markedet. De russiske myndigheder erkendte, at genopretningen var langsom for den største forbruger af stålprodukter i Unionen, nemlig bygge- og anlægsindustrien. Mens EU-erhvervsgrenen mellem 2012 og 2013 kunne have nydt godt af opsvinget på markedet, blev den dog hindret heri af en yderligere stigning i importen fra Kina og Rusland. Billig import steg gradvist og erobrede markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derudover bør den særlige situation i 2012 ikke have en afgørende indvirkning på tendensen, når der foretages analyse over en længere periode, og det er under alle omstændigheder klart, at det fortsatte pres fra importen begyndte at kunne mærkes fuldt ud i 2012.

| (164) | Det blev fundet, at denne parts anmodning om at udelukke 2012 fra analysen af volumeneffekt ikke var berettiget. Hvis der manglede et vigtigt element i analysen, ville det give et forvredet billede af tendenserne. |
| --- | --- |

(164)

Det blev fundet, at denne parts anmodning om at udelukke 2012 fra analysen af volumeneffekt ikke var berettiget. Hvis der manglede et vigtigt element i analysen, ville det give et forvredet billede af tendenserne.

| (165) | Det kan derfor foreløbigt konkluderes, at den økonomiske krise ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(165)

Det kan derfor foreløbigt konkluderes, at den økonomiske krise ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.2.   EU-producenterne er ikke tilstrækkeligt konkurrencedygtige/effektive

EU-producenterne er ikke tilstrækkeligt konkurrencedygtige/effektive

| (166) | En række interesserede parter hævdede, at EU-producenterne ikke var tilstrækkeligt konkurrencedygtige på grund af forholdsvis højere omkostninger, og at den påståede skade skyldes klagernes ineffektivitet. |
| --- | --- |

(166)

En række interesserede parter hævdede, at EU-producenterne ikke var tilstrækkeligt konkurrencedygtige på grund af forholdsvis højere omkostninger, og at den påståede skade skyldes klagernes ineffektivitet.

| (167) | De russiske myndigheder henviste til de europæiske stålvirksomheders høje produktionsomkostninger, der navnlig kunne tilskrives den miljømæssige modernisering af metalindustrien i Unionen. De kritiserede især indførelsen af sektorspecifikke grænser for drivhusgasemissioner og øgede gebyrer for kuldioxidemissioner samt omkostninger til overholdelse af forskriftsmæssige krav på det miljø- og klimapolitiske område, som pålægges de europæiske virksomheder. |
| --- | --- |

(167)

De russiske myndigheder henviste til de europæiske stålvirksomheders høje produktionsomkostninger, der navnlig kunne tilskrives den miljømæssige modernisering af metalindustrien i Unionen. De kritiserede især indførelsen af sektorspecifikke grænser for drivhusgasemissioner og øgede gebyrer for kuldioxidemissioner samt omkostninger til overholdelse af forskriftsmæssige krav på det miljø- og klimapolitiske område, som pålægges de europæiske virksomheder.

| (168) | Som svar på denne påstand understregede Eurofer imidlertid, med udgangspunkt i klagen, at omkostningerne i forbindelse med de varer, der blev solgt af klagerne, faldt i det år, hvor omkostningerne til overholdelse af forskriftsmæssige krav angiveligt blev afholdt. Det er desuden vigtigt at nævne, at de talrige miljøbestemmelser, der indføres i Unionen, generelt ikke er af nyere dato, og undersøgelsen viste, at andelen af omkostninger til overholdelse af miljøkrav er moderat og dermed ikke havde nogen betydelig indvirkning på driften af EU's stålvirksomheder i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(168)

Som svar på denne påstand understregede Eurofer imidlertid, med udgangspunkt i klagen, at omkostningerne i forbindelse med de varer, der blev solgt af klagerne, faldt i det år, hvor omkostningerne til overholdelse af forskriftsmæssige krav angiveligt blev afholdt. Det er desuden vigtigt at nævne, at de talrige miljøbestemmelser, der indføres i Unionen, generelt ikke er af nyere dato, og undersøgelsen viste, at andelen af omkostninger til overholdelse af miljøkrav er moderat og dermed ikke havde nogen betydelig indvirkning på driften af EU's stålvirksomheder i den betragtede periode.

| (169) | De russiske producenter anfægtede forsvarligheden af de investeringer, der blev foretaget af klagerne i 2011-2012, og kapacitetsforøgelsen i 2011. De mente, at den faldende rentabilitet kunne tilskrives EU-erhvervsgrenens egne forretningsbeslutninger, og at skaden skyldtes klagernes manglende evne til at positionere sig i forhold til den globale konkurrence. Undersøgelsen viste imidlertid, at de forretningsbeslutninger, der var truffet i den betragtede periode, blev vurderet nøje. Der blev foretaget investeringer opad og nedad i produktionskæden med henblik på at øge effektiviteten, forbedre produktkvaliteten, udvikle højteknologiske produkter og opfylde kundernes stigende krav. EU-erhvervsgrenens kapacitet faldt således med 3 % i den betragtede periode (se tabel 5). Hertil kommer, at produktionskapaciteten for koldvalsede flade produkter af stål ikke udelukkende er rettet mod selve markedet for koldvalsede flade produkter af stål, eftersom produktionen af koldvalsede flade produkter af stål også anvendes i aktiviteter længere fremme i kæden, jf. afsnit 4.2. Virkningen af EU-erhvervsgrenens eksportresultater er beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

(169)

De russiske producenter anfægtede forsvarligheden af de investeringer, der blev foretaget af klagerne i 2011-2012, og kapacitetsforøgelsen i 2011. De mente, at den faldende rentabilitet kunne tilskrives EU-erhvervsgrenens egne forretningsbeslutninger, og at skaden skyldtes klagernes manglende evne til at positionere sig i forhold til den globale konkurrence. Undersøgelsen viste imidlertid, at de forretningsbeslutninger, der var truffet i den betragtede periode, blev vurderet nøje. Der blev foretaget investeringer opad og nedad i produktionskæden med henblik på at øge effektiviteten, forbedre produktkvaliteten, udvikle højteknologiske produkter og opfylde kundernes stigende krav. EU-erhvervsgrenens kapacitet faldt således med 3 % i den betragtede periode (se tabel 5). Hertil kommer, at produktionskapaciteten for koldvalsede flade produkter af stål ikke udelukkende er rettet mod selve markedet for koldvalsede flade produkter af stål, eftersom produktionen af koldvalsede flade produkter af stål også anvendes i aktiviteter længere fremme i kæden, jf. afsnit 4.2. Virkningen af EU-erhvervsgrenens eksportresultater er beskrevet nedenfor.

5.2.3.   Fald i priserne på råmaterialer og koldvalsede flade produkter af stål på det globale marked

Fald i priserne på råmaterialer og koldvalsede flade produkter af stål på det globale marked

| (170) | Ifølge flere parter ville priserne på koldvalsede flade produkter af stål fra EU-producenterne og de pågældende lande følge den globale prisudvikling og stort set afspejle de faldende priser på råmaterialer. En af parterne hævdede også, at klagerne ikke havde udnyttet de faldende råmaterialeomkostninger og mindsket deres gennemsnitlige salgsomkostninger. |
| --- | --- |

(170)

Ifølge flere parter ville priserne på koldvalsede flade produkter af stål fra EU-producenterne og de pågældende lande følge den globale prisudvikling og stort set afspejle de faldende priser på råmaterialer. En af parterne hævdede også, at klagerne ikke havde udnyttet de faldende råmaterialeomkostninger og mindsket deres gennemsnitlige salgsomkostninger.

| (171) | Selv om en generelt faldende udvikling i priserne på koldvalsede flade produkter af stål kan have spillet en vis rolle, kan de faldende priser på EU-markedet imidlertid ikke udelukkende tilskrives situationen på verdensplan. |
| --- | --- |

(171)

Selv om en generelt faldende udvikling i priserne på koldvalsede flade produkter af stål kan have spillet en vis rolle, kan de faldende priser på EU-markedet imidlertid ikke udelukkende tilskrives situationen på verdensplan.

| (172) | For det første ses der i international sammenhæng regionale forskelle, når det gælder prisudviklingen for koldvalsede flade produkter af stål. Lande med begrænset installeret kapacitet, f.eks. Brasilien eller Argentina, har en forholdsvis beskeden indvirkning på den globale prisfastsættelse, og prisudviklingen er mindre ustabil. Til gengæld konkurrerer indenlandske producenter på de etablerede stålmarkeder med mange importkilder, hvilket medfører stigende pristryk og dermed fald i priserne. Denne situation forværres af dumpingpriser. |
| --- | --- |

(172)

For det første ses der i international sammenhæng regionale forskelle, når det gælder prisudviklingen for koldvalsede flade produkter af stål. Lande med begrænset installeret kapacitet, f.eks. Brasilien eller Argentina, har en forholdsvis beskeden indvirkning på den globale prisfastsættelse, og prisudviklingen er mindre ustabil. Til gengæld konkurrerer indenlandske producenter på de etablerede stålmarkeder med mange importkilder, hvilket medfører stigende pristryk og dermed fald i priserne. Denne situation forværres af dumpingpriser.

| (173) | For det andet har både Kina og Rusland, selv om de er blandt de største stålforbrugende lande i verden, en betydelig overkapacitet. Producenter i Kina og Rusland har derved et direkte incitament til at eksportere deres overskydende produktion til lave priser, hvilket påvirker og forvrider de globale priser. |
| --- | --- |

(173)

For det andet har både Kina og Rusland, selv om de er blandt de største stålforbrugende lande i verden, en betydelig overkapacitet. Producenter i Kina og Rusland har derved et direkte incitament til at eksportere deres overskydende produktion til lave priser, hvilket påvirker og forvrider de globale priser.

| (174) | For det tredje er importpriserne fra de pågældende lande, som påpeget af Eurofer, faldet mere end priserne på råmaterialer/grundlæggende materialer i samme periode. Denne iagttagelse underbygges af sammenligningen mellem EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, som i alt faldt med 16 % i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige importpris faldt med 20 % i den samme periode. Og selv om faldet i produktionsomkostninger ikke kun skyldtes lavere omkostninger for de anvendte råmaterialer, men ligeledes effektivitetsgevinster for EU-producenterne (jf. betragtning 134), var det fortsat mindre end faldet i priserne på importen fra Kina og Rusland. |
| --- | --- |

(174)

For det tredje er importpriserne fra de pågældende lande, som påpeget af Eurofer, faldet mere end priserne på råmaterialer/grundlæggende materialer i samme periode. Denne iagttagelse underbygges af sammenligningen mellem EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, som i alt faldt med 16 % i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige importpris faldt med 20 % i den samme periode. Og selv om faldet i produktionsomkostninger ikke kun skyldtes lavere omkostninger for de anvendte råmaterialer, men ligeledes effektivitetsgevinster for EU-producenterne (jf. betragtning 134), var det fortsat mindre end faldet i priserne på importen fra Kina og Rusland.

| (175) | På rimelige markedsbetingelser kunne EU-erhvervsgrenen have opretholdt sit salgsprisniveau med henblik på at høste fordelene ved en nedbringelse af omkostningerne og på ny opnå rentabilitet. Dog måtte EU-producenterne fortsat sænke deres salgspriser, og efter undersøgelsesperioden faldt priserne fortsat og nåede historisk lave niveauer. |
| --- | --- |

(175)

På rimelige markedsbetingelser kunne EU-erhvervsgrenen have opretholdt sit salgsprisniveau med henblik på at høste fordelene ved en nedbringelse af omkostningerne og på ny opnå rentabilitet. Dog måtte EU-producenterne fortsat sænke deres salgspriser, og efter undersøgelsesperioden faldt priserne fortsat og nåede historisk lave niveauer.

5.2.4.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (176) | Importmængden fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 17


  Importmængde fra andre lande (ton) og markedsandel | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra tredjelande | 854 281 | 381 049 | 478 244 | 586 829 | 647 710 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 45 | 56 | 69 | 76 |
| Markedsandel | 10,9 % | 5,6 % | 6,5 % | 8,2 % | 9,1 % |
| Importmængde fra Ukraine | 228 125 | 134 423 | 156 809 | 158 265 | 174 020 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 59 | 69 | 69 | 76 |
| Markedsandel | 2,9 % | 2,0 % | 2,1 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Importmængde fra Indien | 87 071 | 58 993 | 68 136 | 101 873 | 138 038 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 68 | 78 | 117 | 159 |
| Markedsandel | 1,1 % | 0,9 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Importmængde fra Iran | 2 343 | 1 271 | 521 | 82 072 | 70 782 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 54 | 22 | 3 503 | 3 021 |
| Markedsandel | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 1,1 % | 1,0 % |
| Kilde: Eurostat. |

(176)

Importmængden fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 17

Tabel 17

Importmængde fra andre lande (ton) og markedsandel

Importmængde fra andre lande (ton) og markedsandel

2011

2012

2013

2014

UP

Importmængde fra tredjelande

854 281

381 049

478 244

586 829

647 710

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

45

45

56

56

69

69

76

76

Markedsandel

10,9 %

5,6 %

6,5 %

8,2 %

9,1 %

Importmængde fra Ukraine

228 125

134 423

156 809

158 265

174 020

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

59

59

69

69

69

69

76

76

Markedsandel

2,9 %

2,0 %

2,1 %

2,2 %

2,4 %

Importmængde fra Indien

87 071

58 993

68 136

101 873

138 038

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

68

68

78

78

117

117

159

159

Markedsandel

1,1 %

0,9 %

0,9 %

1,4 %

1,9 %

Importmængde fra Iran

2 343

1 271

521

82 072

70 782

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

54

54

22

22

3 503

3 503

3 021

3 021

Markedsandel

0,0 %

0,0 %

0,0 %

1,1 %

1,0 %

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (177) | Importen fra de pågældende lande udgør langt størstedelen af al import til Unionen. Anden import faldt sammenlagt med – 24 % i den betragtede periode, dvs. mere end faldet i forbruget på det frie marked i Unionen. Markedsandelen for denne import faldt således fra 10,9 % i 2011 til 9,1 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(177)

Importen fra de pågældende lande udgør langt størstedelen af al import til Unionen. Anden import faldt sammenlagt med – 24 % i den betragtede periode, dvs. mere end faldet i forbruget på det frie marked i Unionen. Markedsandelen for denne import faldt således fra 10,9 % i 2011 til 9,1 % i undersøgelsesperioden.

| (178) | Flere interesserede parter fremførte, at virkningerne af importen fra tredjelande angiveligt har været undervurderet, navnlig med hensyn til deres resultater og vækstrater. Navnlig de russiske myndigheder og de russiske producenter fandt, at klageren undervurderede betydningen af den voksende import fra andre lande, især fra Indien og Ukraine. En interesseret part fremhævede, at importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Iran og Ukraine fandt sted til priser, der var endnu lavere end priserne på importen fra Kina og Rusland, og den tegner sig tilsammen for 12,3 % af den samlede import til Unionen. |
| --- | --- |

(178)

Flere interesserede parter fremførte, at virkningerne af importen fra tredjelande angiveligt har været undervurderet, navnlig med hensyn til deres resultater og vækstrater. Navnlig de russiske myndigheder og de russiske producenter fandt, at klageren undervurderede betydningen af den voksende import fra andre lande, især fra Indien og Ukraine. En interesseret part fremhævede, at importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Iran og Ukraine fandt sted til priser, der var endnu lavere end priserne på importen fra Kina og Rusland, og den tegner sig tilsammen for 12,3 % af den samlede import til Unionen.

| (179) | For det første er der på nuværende tidspunkt ingen beviser for, at importen fra Indien, Iran eller Ukraine ville blive dumpet på EU-markedet. |
| --- | --- |

(179)

For det første er der på nuværende tidspunkt ingen beviser for, at importen fra Indien, Iran eller Ukraine ville blive dumpet på EU-markedet.

| (180) | På grundlag af oplysninger fra Eurostat og det beregnede forbrug på EU-markedet er markedsandelen for førnævnte import desuden lav. Selv om markedsandelen for importen fra Indien, Iran og Ukraine tilsammen steg fra 4,1 % i 2011 til 5,4 % i undersøgelsesperioden, udgjorde deres individuelle markedsandele kun mellem 1 % og 2,4 %. Disse importkilder har derfor sandsynligvis ikke haft den virkning, som de interesserede parter hævder, og bryder ikke årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(180)

På grundlag af oplysninger fra Eurostat og det beregnede forbrug på EU-markedet er markedsandelen for førnævnte import desuden lav. Selv om markedsandelen for importen fra Indien, Iran og Ukraine tilsammen steg fra 4,1 % i 2011 til 5,4 % i undersøgelsesperioden, udgjorde deres individuelle markedsandele kun mellem 1 % og 2,4 %. Disse importkilder har derfor sandsynligvis ikke haft den virkning, som de interesserede parter hævder, og bryder ikke årsagssammenhængen.

| (181) | Kommissionen vil dog nøje overvåge udviklingen i markedssituationen og kan om nødvendigt træffe passende foranstaltninger til at bekæmpe dumping fra de nævnte lande. |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen vil dog nøje overvåge udviklingen i markedssituationen og kan om nødvendigt træffe passende foranstaltninger til at bekæmpe dumping fra de nævnte lande.

5.2.5.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (182) | EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 18


  Eksportresultater | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder | 767 756 | 784 562 | 755 574 | 766 223 | 799 362 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 98 | 100 | 104 |
| Gennemsnitspris (EUR/t) | 639 | 606 | 565 | 553 | 557 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 87 | 87 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra Eurofer og EU-producenter i stikprøven. |

(182)

EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 18

Tabel 18

Eksportresultater

Eksportresultater

2011

2012

2013

2014

UP

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

767 756

784 562

755 574

766 223

799 362

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

102

102

98

98

100

100

104

104

Gennemsnitspris (EUR/t)

639

606

565

553

557

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

95

95

88

88

87

87

87

87

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra Eurofer og EU-producenter i stikprøven.

Kilde:

| (183) | Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder var stabil i perioden mellem 2011 og 2014, hvorefter den steg med 4 % i undersøgelsesperioden. For så vidt angår priser, faldt de betydeligt med – 13 % i den betragtede periode, dvs. mindre end prisen på EU-markedet (– 19 %). |
| --- | --- |

(183)

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder var stabil i perioden mellem 2011 og 2014, hvorefter den steg med 4 % i undersøgelsesperioden. For så vidt angår priser, faldt de betydeligt med – 13 % i den betragtede periode, dvs. mindre end prisen på EU-markedet (– 19 %).

| (184) | Ifølge en af parterne viser det stigende eksportsalg, hvor konkurrencedygtige koldvalsede flade produkter af stål af EU-oprindelse er på det globale marked, og illustrerer således, at klagerne klarer sig godt. |
| --- | --- |

(184)

Ifølge en af parterne viser det stigende eksportsalg, hvor konkurrencedygtige koldvalsede flade produkter af stål af EU-oprindelse er på det globale marked, og illustrerer således, at klagerne klarer sig godt.

| (185) | Enhver stigning i eksportsalget bør imidlertid ses som en beskyttelsesforanstaltning fra EU-producenters side, der søger efter rentable nicher på eksportmarkederne for at opretholde tilstrækkelig kapacitetsudnyttelse og sikre arbejdspladser i EU. Stigningen er også forbundet med, at visse EU-producenter er globale aktører, der skal følge deres kunder, når de investerer i nye markeder, inden lokale filialer overtager leveringen til disse kunder. |
| --- | --- |

(185)

Enhver stigning i eksportsalget bør imidlertid ses som en beskyttelsesforanstaltning fra EU-producenters side, der søger efter rentable nicher på eksportmarkederne for at opretholde tilstrækkelig kapacitetsudnyttelse og sikre arbejdspladser i EU. Stigningen er også forbundet med, at visse EU-producenter er globale aktører, der skal følge deres kunder, når de investerer i nye markeder, inden lokale filialer overtager leveringen til disse kunder.

| (186) | Det bemærkes i denne forbindelse, at eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder var stabil i perioden mellem 2011 og 2014 og først begyndte at stige i undersøgelsesperioden (+ 4 %). Denne øgede eksport vedrørte hovedsagelig specifikke markeder, såsom USA, Kina og Algeriet og består primært af produkter med høj merværdi og specialprodukter, for hvilke EU-erhvervsgrenen har en konkurrencemæssig fordel, når det gælder kvalitet og forsyningssikkerhed. Derimod faldt eksporten ifølge Eurofer til de mere råvareorienterede lande. |
| --- | --- |

(186)

Det bemærkes i denne forbindelse, at eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder var stabil i perioden mellem 2011 og 2014 og først begyndte at stige i undersøgelsesperioden (+ 4 %). Denne øgede eksport vedrørte hovedsagelig specifikke markeder, såsom USA, Kina og Algeriet og består primært af produkter med høj merværdi og specialprodukter, for hvilke EU-erhvervsgrenen har en konkurrencemæssig fordel, når det gælder kvalitet og forsyningssikkerhed. Derimod faldt eksporten ifølge Eurofer til de mere råvareorienterede lande.

| (187) | Baseret på oplysningerne i klagen hævdede en interesseret part ligeledes, at de stigende eksportmængder blev solgt med tab og derfor havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet som helhed. Denne påstand var ubegrundet. Som nævnt ovenfor fandt det stigende eksportsalg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder hovedsagelig sted i undersøgelsesperioden. Det bemærkes også, at eksportsalget ikke udgjorde mere end 12-14 % af det samlede salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og at eksportpriserne faldt mindre end priserne i Unionen og var betydeligt højere end i slutningen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(187)

Baseret på oplysningerne i klagen hævdede en interesseret part ligeledes, at de stigende eksportmængder blev solgt med tab og derfor havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet som helhed. Denne påstand var ubegrundet. Som nævnt ovenfor fandt det stigende eksportsalg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder hovedsagelig sted i undersøgelsesperioden. Det bemærkes også, at eksportsalget ikke udgjorde mere end 12-14 % af det samlede salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og at eksportpriserne faldt mindre end priserne i Unionen og var betydeligt højere end i slutningen af den betragtede periode.

5.2.6.   Kapacitetsproblemer, der påvirker Unionens stålindustri

Kapacitetsproblemer, der påvirker Unionens stålindustri

| (188) | En række interesserede parter påstod, at strukturelle problemer i Unionens stålindustri, såsom overkapacitet har været årsag til den skade, som er forvoldt EU-erhvervsgrenen. På samme måde bemærkede de russiske myndigheder, at overkapacitet i overensstemmelse med OECD's publikation »Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects« (2014) skader den globale stålindustri og bl.a. resulterer i lave priser. |
| --- | --- |

(188)

En række interesserede parter påstod, at strukturelle problemer i Unionens stålindustri, såsom overkapacitet har været årsag til den skade, som er forvoldt EU-erhvervsgrenen. På samme måde bemærkede de russiske myndigheder, at overkapacitet i overensstemmelse med OECD's publikation »Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects« (2014) skader den globale stålindustri og bl.a. resulterer i lave priser.

| (189) | EU-erhvervsgrenen tog imidlertid skridt til at imødegå eventuel overskydende stålkapacitet og -produktion for at tage højde for den seneste udvikling på markedet. Baseret på OECD-data (4) forventes stålkapaciteten at stige på verdensplan, bortset fra i Unionen. Tabel 9 viser, at EU-erhvervsgrenens kapacitet faldt med 3 % i løbet af den betragtede periode. I modsætning hertil steg produktionskapaciteten for størsteparten af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande i samme periode. |
| --- | --- |

(189)

EU-erhvervsgrenen tog imidlertid skridt til at imødegå eventuel overskydende stålkapacitet og -produktion for at tage højde for den seneste udvikling på markedet. Baseret på OECD-data (4) forventes stålkapaciteten at stige på verdensplan, bortset fra i Unionen. Tabel 9 viser, at EU-erhvervsgrenens kapacitet faldt med 3 % i løbet af den betragtede periode. I modsætning hertil steg produktionskapaciteten for størsteparten af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande i samme periode.

4

5.2.7.   EU-erhvervsgrenens import

EU-erhvervsgrenens import

| (190) | De russiske producenter hævdede, at klagernes import fra Kina og Rusland i høj grad tyder på en selvforskyldt skade, og at klagerne ikke kan gives lov til at udnytte den situation, de selv har skabt. |
| --- | --- |

(190)

De russiske producenter hævdede, at klagernes import fra Kina og Rusland i høj grad tyder på en selvforskyldt skade, og at klagerne ikke kan gives lov til at udnytte den situation, de selv har skabt.

| (191) | Klagerne hævder i den forbindelse at være integrerede stålgrupper med handelsafdelinger, der arbejder uafhængigt af produktionsvirksomhederne. Handelsafdelingerne, der frit kan købe koldvalsede flade produkter af stål fra flere kilder, blev af og til udsat for et stort kundepres med henblik på at skaffe billigst mulige materialer og var angiveligt tvunget til at dække en begrænset del af deres behov via import, herunder fra Kina og Rusland, med henblik på at sikre og opretholde deres handelsmæssige forbindelser. Dette spørgsmål var allerede blevet nævnt i klagen, for så vidt angår nogle af EU-producenterne. |
| --- | --- |

(191)

Klagerne hævder i den forbindelse at være integrerede stålgrupper med handelsafdelinger, der arbejder uafhængigt af produktionsvirksomhederne. Handelsafdelingerne, der frit kan købe koldvalsede flade produkter af stål fra flere kilder, blev af og til udsat for et stort kundepres med henblik på at skaffe billigst mulige materialer og var angiveligt tvunget til at dække en begrænset del af deres behov via import, herunder fra Kina og Rusland, med henblik på at sikre og opretholde deres handelsmæssige forbindelser. Dette spørgsmål var allerede blevet nævnt i klagen, for så vidt angår nogle af EU-producenterne.

| (192) | Det kan dog ikke med rimelighed antages, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, var selvforskyldt på grund af denne import. Denne import blev kun foretaget af nogle af EU-producenterne, den repræsenterer små mængder (mellem 0 % og 5 % af klagernes salg, foretaget af EU-producenternes handelsafdelinger) og fandt sted som en midlertidig beskyttelsesreaktion mod lavprisdumpingimporten fra Kina og Rusland. |
| --- | --- |

(192)

Det kan dog ikke med rimelighed antages, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, var selvforskyldt på grund af denne import. Denne import blev kun foretaget af nogle af EU-producenterne, den repræsenterer små mængder (mellem 0 % og 5 % af klagernes salg, foretaget af EU-producenternes handelsafdelinger) og fandt sted som en midlertidig beskyttelsesreaktion mod lavprisdumpingimporten fra Kina og Rusland.

5.2.8.   Tidligere aftaler om handel med visse stålprodukter mellem Rusland og Unionen

Tidligere aftaler om handel med visse stålprodukter mellem Rusland og Unionen

| (193) | De russiske myndigheder henviste til de tidligere gældende handelsaftaler mellem Unionen og Rusland inden for stålsektoren og hævdede, at den importmængde fra Rusland, der var fastlagt i nævnte aftale, ansås for at være ikke-skadevoldende, og at (den nuværende) mængde var i overensstemmelse med vilkårene i aftalen. Tilsvarende gør de russiske producenter gældende, at kvoterne i de efterfølgende aftaler ansås for at være ikke-skadevoldende, og at beskyttelsesordningen som omhandlet i aftalerne aldrig var søgt aktiveret, endsige gennemført. |
| --- | --- |

(193)

De russiske myndigheder henviste til de tidligere gældende handelsaftaler mellem Unionen og Rusland inden for stålsektoren og hævdede, at den importmængde fra Rusland, der var fastlagt i nævnte aftale, ansås for at være ikke-skadevoldende, og at (den nuværende) mængde var i overensstemmelse med vilkårene i aftalen. Tilsvarende gør de russiske producenter gældende, at kvoterne i de efterfølgende aftaler ansås for at være ikke-skadevoldende, og at beskyttelsesordningen som omhandlet i aftalerne aldrig var søgt aktiveret, endsige gennemført.

| (194) | Disse påstande er dog ubegrundede. Det fremgår af oplysningerne i sagen, at kvoterne var for høje efter den økonomiske krise, fordi de ikke var blevet revideret. De pågældende aftaler, der går tilbage til oktober 1997, blev ofte forhandlet (f.eks. i forbindelse med EU's udvidelser), men kvoterne blev aldrig væsentligt nedjusteret for at tage højde for markedsudviklingen. Desuden omfattede de pågældende kvoter et langt bredere varesortiment end koldvalsede flade produkter af stål, herunder varer i efterfølgende produktionsled. De fulde kvoter havde aldrig kun været planlagt til at omfatte koldvalsede flade produkter af stål. |
| --- | --- |

(194)

Disse påstande er dog ubegrundede. Det fremgår af oplysningerne i sagen, at kvoterne var for høje efter den økonomiske krise, fordi de ikke var blevet revideret. De pågældende aftaler, der går tilbage til oktober 1997, blev ofte forhandlet (f.eks. i forbindelse med EU's udvidelser), men kvoterne blev aldrig væsentligt nedjusteret for at tage højde for markedsudviklingen. Desuden omfattede de pågældende kvoter et langt bredere varesortiment end koldvalsede flade produkter af stål, herunder varer i efterfølgende produktionsled. De fulde kvoter havde aldrig kun været planlagt til at omfatte koldvalsede flade produkter af stål.

| (195) | Årsagen til, at russisk import nu er et større problem for EU-markedet end tidligere, er ganske enkelt, at den betydelige stigning i importen fra Rusland kombineret med de lave dumpingpriser medfører markedsforstyrrelser i Unionen på en måde, som ikke kan sammenlignes med tidligere perioder. |
| --- | --- |

(195)

Årsagen til, at russisk import nu er et større problem for EU-markedet end tidligere, er ganske enkelt, at den betydelige stigning i importen fra Rusland kombineret med de lave dumpingpriser medfører markedsforstyrrelser i Unionen på en måde, som ikke kan sammenlignes med tidligere perioder.

5.2.9.   Ikke-klagende virksomheder påfører potentielt EU-erhvervsgrenen skade.

Ikke-klagende virksomheder påfører potentielt EU-erhvervsgrenen skade.

| (196) | En række interesserede parter hævdede, at ikke-klagende virksomheder ikke påførtes nogen skade, og at de rent faktisk forvoldte EU-erhvervsgrenen potentiel skade. De gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen er opdelt i succesrige fremsynede producenter (dvs. de ikke-klagende virksomheder) og de andre (klagerne). De hævdede, at klagernes vanskeligheder ikke kan tilskrives importen fra Rusland, eftersom de ikke-klagende virksomheder, der tegner sig for 24 % af Unionens produktion af koldvalsede flade produkter af stål, langt overgår klagerne, for så vidt angår en række skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(196)

En række interesserede parter hævdede, at ikke-klagende virksomheder ikke påførtes nogen skade, og at de rent faktisk forvoldte EU-erhvervsgrenen potentiel skade. De gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen er opdelt i succesrige fremsynede producenter (dvs. de ikke-klagende virksomheder) og de andre (klagerne). De hævdede, at klagernes vanskeligheder ikke kan tilskrives importen fra Rusland, eftersom de ikke-klagende virksomheder, der tegner sig for 24 % af Unionens produktion af koldvalsede flade produkter af stål, langt overgår klagerne, for så vidt angår en række skadesindikatorer.

| (197) | Disse påstande er ubegrundede. For det første er det et grundlæggende princip i enhver handelsbeskyttelsesprocedure, at deltagelsen i nævnte procedure foregår på frivillig basis. For det andet er nogle af konklusionerne om skade baseret på EU-producenterne i stikprøven, som er repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 1.5.1. |
| --- | --- |

(197)

Disse påstande er ubegrundede. For det første er det et grundlæggende princip i enhver handelsbeskyttelsesprocedure, at deltagelsen i nævnte procedure foregår på frivillig basis. For det andet er nogle af konklusionerne om skade baseret på EU-producenterne i stikprøven, som er repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 1.5.1.

| (198) | For det tredje, selv om det er korrekt, at de ikke-klagende producenter tilsyneladende har øget deres produktionsniveau, bør dette ses i lyset af, at en række af disse produktionsvirksomheder også er aktive producenter i downstreamsektoren, såsom varmgalvaniserede koldvalsede flade produkter af stål. Højere produktionsmængder er ikke nødvendigvis ensbetydende med større rentabilitet og en bedre position på EU-markedet. Tværtimod kan det være tegn på, at disse producerende virksomheder har foretrukket at koncentrere deres aktiviteter om nicheprodukter med høj merværdi frem for at konkurrere med kinesisk og russisk dumpingeksport på markedet for koldvalsede flade produkter af stål. |
| --- | --- |

(198)

For det tredje, selv om det er korrekt, at de ikke-klagende producenter tilsyneladende har øget deres produktionsniveau, bør dette ses i lyset af, at en række af disse produktionsvirksomheder også er aktive producenter i downstreamsektoren, såsom varmgalvaniserede koldvalsede flade produkter af stål. Højere produktionsmængder er ikke nødvendigvis ensbetydende med større rentabilitet og en bedre position på EU-markedet. Tværtimod kan det være tegn på, at disse producerende virksomheder har foretrukket at koncentrere deres aktiviteter om nicheprodukter med høj merværdi frem for at konkurrere med kinesisk og russisk dumpingeksport på markedet for koldvalsede flade produkter af stål.

| (199) | For det fjerde tegnede de klagende producenter sig for 89 % af EU-virksomhedernes samlede produktion i Unionen i undersøgelsesperioden, med undtagelse af »genvalsningsanlæg«. Derfor er de klagende virksomheder i vidt omfang repræsentative for EU-erhvervsgrenen som helhed, og uanset om det er fastslået eller ej, kan det faktum, at en række producenter i Unionen klarer sig bedre på EU-markedet, skyldes mange forskellige faktorer, som ikke ændrer noget ved den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen generelt lider skade som følge af dumpingimporten. For det femte vendte tendensen i 2014, for så vidt angår salg, selv om de ikke-klagende producenter kan have leveret lidt bedre resultater, om end stagnerende, end de klagende producenter. |
| --- | --- |

(199)

For det fjerde tegnede de klagende producenter sig for 89 % af EU-virksomhedernes samlede produktion i Unionen i undersøgelsesperioden, med undtagelse af »genvalsningsanlæg«. Derfor er de klagende virksomheder i vidt omfang repræsentative for EU-erhvervsgrenen som helhed, og uanset om det er fastslået eller ej, kan det faktum, at en række producenter i Unionen klarer sig bedre på EU-markedet, skyldes mange forskellige faktorer, som ikke ændrer noget ved den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen generelt lider skade som følge af dumpingimporten. For det femte vendte tendensen i 2014, for så vidt angår salg, selv om de ikke-klagende producenter kan have leveret lidt bedre resultater, om end stagnerende, end de klagende producenter.

| (200) | Dertil kommer, at genvalsningsanlæg ifølge sagsoplysningerne også er udsat for det samme nedadgående pristryk på EU-markedet, og deres situation kan sammenlignes med situationen for Unionens integrerede virksomheder. |
| --- | --- |

(200)

Dertil kommer, at genvalsningsanlæg ifølge sagsoplysningerne også er udsat for det samme nedadgående pristryk på EU-markedet, og deres situation kan sammenlignes med situationen for Unionens integrerede virksomheder.

| (201) | Det ser ud til, at ikke-klagende producenter ikke opnåede bedre resultater end de klagende producenter, og at deres situation, navnlig i lyset af deres andel af EU-produktionen, ikke var af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden for EU-erhvervsgrenen som helhed. |
| --- | --- |

(201)

Det ser ud til, at ikke-klagende producenter ikke opnåede bedre resultater end de klagende producenter, og at deres situation, navnlig i lyset af deres andel af EU-produktionen, ikke var af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden for EU-erhvervsgrenen som helhed.

5.3.   KONKLUSION OM ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (202) | Der blev midlertidigt fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(202)

Der blev midlertidigt fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra de pågældende lande.

| (203) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Det blev foreløbigt konstateret, at de øvrige faktorer, der er blevet peget på, såsom den økonomiske krise, påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke er tilstrækkeligt konkurrencedygtig og/eller effektiv, importen fra tredjelande, de ikke-klagende producenters rolle, EU-producenternes eksportresultater eller EU-erhvervsgrenens overkapacitet, ikke bryder årsagssammenhængen, heller ikke i kombination med hinanden. Krisen og faldet i forbruget samt EU-erhvervsgrenens rationalisering kan til en vis grad have bidraget til skaden, men uden stadigt faldende priser på dumpingimporten ville EU-erhvervsgrenens situation givetvis ikke være blevet påvirket i samme betydelige omfang. Navnlig ville salgspriserne ikke være faldet til så lave niveauer, ligesom der ville være opnået bedre rentabilitet. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Det blev foreløbigt konstateret, at de øvrige faktorer, der er blevet peget på, såsom den økonomiske krise, påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke er tilstrækkeligt konkurrencedygtig og/eller effektiv, importen fra tredjelande, de ikke-klagende producenters rolle, EU-producenternes eksportresultater eller EU-erhvervsgrenens overkapacitet, ikke bryder årsagssammenhængen, heller ikke i kombination med hinanden. Krisen og faldet i forbruget samt EU-erhvervsgrenens rationalisering kan til en vis grad have bidraget til skaden, men uden stadigt faldende priser på dumpingimporten ville EU-erhvervsgrenens situation givetvis ikke være blevet påvirket i samme betydelige omfang. Navnlig ville salgspriserne ikke være faldet til så lave niveauer, ligesom der ville være opnået bedre rentabilitet.

| (204) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(204)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (205) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(205)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

6.1.   EU-ERHVERVSGRENENS INTERESSER

| (206) | EU-erhvervsgrenen er beliggende i 17 medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Tyskland, Slovakiet, Italien, Slovenien, Luxembourg, Grækenland, Belgien, Polen, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Portugal, Ungarn og Spanien), og ca. 20 000 ansatte er direkte beskæftiget i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål. |
| --- | --- |

(206)

EU-erhvervsgrenen er beliggende i 17 medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Tyskland, Slovakiet, Italien, Slovenien, Luxembourg, Grækenland, Belgien, Polen, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Portugal, Ungarn og Spanien), og ca. 20 000 ansatte er direkte beskæftiget i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål.

| (207) | Tretten producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. analysen af skadesindikatorerne ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(207)

Tretten producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. analysen af skadesindikatorerne ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten.

| (208) | Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, f.eks. investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller i det mindste ikke-skadevoldende niveau, så alle de forskellige producenter kan operere på EU-markedet på redelige konkurrencevilkår. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forværrelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig. Dårlige resultater i segmentet for koldvalsede flade produkter af stål vil få indflydelse på segmenterne i tidligere og efterfølgende produktionsled for mange EU-producenter, da kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med disse segmenter er tæt forbundet med produktionen af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(208)

Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, f.eks. investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller i det mindste ikke-skadevoldende niveau, så alle de forskellige producenter kan operere på EU-markedet på redelige konkurrencevilkår. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forværrelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig. Dårlige resultater i segmentet for koldvalsede flade produkter af stål vil få indflydelse på segmenterne i tidligere og efterfølgende produktionsled for mange EU-producenter, da kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med disse segmenter er tæt forbundet med produktionen af den undersøgte vare.

| (209) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(209)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.

6.2.   IKKE FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRERS INTERESSER

| (210) | Som nævnt i betragtning 12 var der kun én virksomhed ud af de fire stikprøveudvalgte, der besvarede spørgeskemaet. Desuden viste undersøgelsen, at ud af de tretten virksomheder, der havde givet sig til kende på stikprøvetidspunktet, var ingen af dem ægte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. De fleste af de oprindeligt kontaktede parter var faktisk (grupper af) stålservicecentre, generelt med forbindelser til EU-erhvervsgrenen eller parter i de pågældende lande. Kommissionen ønskede at udbygge samarbejdet med flere ikke forretningsmæssigt forbundne importører på et senere tidspunkt, men ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der havde givet sig til kende på stikprøvetidspunktet, var villige til at sende Kommissionen en besvarelse af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(210)

Som nævnt i betragtning 12 var der kun én virksomhed ud af de fire stikprøveudvalgte, der besvarede spørgeskemaet. Desuden viste undersøgelsen, at ud af de tretten virksomheder, der havde givet sig til kende på stikprøvetidspunktet, var ingen af dem ægte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. De fleste af de oprindeligt kontaktede parter var faktisk (grupper af) stålservicecentre, generelt med forbindelser til EU-erhvervsgrenen eller parter i de pågældende lande. Kommissionen ønskede at udbygge samarbejdet med flere ikke forretningsmæssigt forbundne importører på et senere tidspunkt, men ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der havde givet sig til kende på stikprøvetidspunktet, var villige til at sende Kommissionen en besvarelse af spørgeskemaet.

| (211) | Undersøgelsen viste, at en eventuel stigning i priserne i forbindelse med foranstaltningerne ikke ville have en direkte indvirkning på ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der er i princippet ingen beviser for, at importører eller stålservicecentre ikke vil være i stand til at vælte prisstigninger over på deres kunder. Desuden kan de også importere fra andre lande, der ikke er omfattet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(211)

Undersøgelsen viste, at en eventuel stigning i priserne i forbindelse med foranstaltningerne ikke ville have en direkte indvirkning på ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der er i princippet ingen beviser for, at importører eller stålservicecentre ikke vil være i stand til at vælte prisstigninger over på deres kunder. Desuden kan de også importere fra andre lande, der ikke er omfattet af denne undersøgelse.

| (212) | En italiensk sammenslutning, der repræsenterer 32 italienske servicecentre, anførte, at importen er nødvendig for virksomheder med aktiviteter i distributionssektoren, fordi en diversificering af forsyningskilderne garanterer sikre og pålidelige forsyninger til kunderne. Dette kunne give anledning til bekymring, eftersom de italienske producenter af koldvalsede flade produkter af stål foretog investeringer i galvaniseringsanlæg (dvs. en nedgang i salget af koldvalsede flade produkter af stål på Unionens frie marked) og havde en række produktions- og leveranceproblemer i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål, hvilket skabte usikkerhed på det italienske marked. |
| --- | --- |

(212)

En italiensk sammenslutning, der repræsenterer 32 italienske servicecentre, anførte, at importen er nødvendig for virksomheder med aktiviteter i distributionssektoren, fordi en diversificering af forsyningskilderne garanterer sikre og pålidelige forsyninger til kunderne. Dette kunne give anledning til bekymring, eftersom de italienske producenter af koldvalsede flade produkter af stål foretog investeringer i galvaniseringsanlæg (dvs. en nedgang i salget af koldvalsede flade produkter af stål på Unionens frie marked) og havde en række produktions- og leveranceproblemer i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål, hvilket skabte usikkerhed på det italienske marked.

| (213) | I den forbindelse bemærkes det, at tolden bør være med til at sikre en kontinuerlig forsyningssikkerhed for distributørernes kunder. Uden told vil nogle af producenterne af koldvalsede flade produkter af stål være nødt til at lukke/reducere deres produktion af koldvalsede flade produkter af stål og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder. Derudover vil foranstaltningernes omfang sikre lige konkurrencevilkår og stadig tillade import fra de pågældende lande (til rimelige priser) og andre kilder. |
| --- | --- |

(213)

I den forbindelse bemærkes det, at tolden bør være med til at sikre en kontinuerlig forsyningssikkerhed for distributørernes kunder. Uden told vil nogle af producenterne af koldvalsede flade produkter af stål være nødt til at lukke/reducere deres produktion af koldvalsede flade produkter af stål og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder. Derudover vil foranstaltningernes omfang sikre lige konkurrencevilkår og stadig tillade import fra de pågældende lande (til rimelige priser) og andre kilder.

| (214) | Endelig anførte en gruppe af samarbejdsvillige stålservicecentre, at de var positivt indstillet over for foranstaltninger på kort og mellemlang sigt som et middel til at hjælpe Unionens virksomheder. |
| --- | --- |

(214)

Endelig anførte en gruppe af samarbejdsvillige stålservicecentre, at de var positivt indstillet over for foranstaltninger på kort og mellemlang sigt som et middel til at hjælpe Unionens virksomheder.

| (215) | På grundlag af ovenstående er den foreløbige konklusion derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(215)

På grundlag af ovenstående er den foreløbige konklusion derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foranstaltninger.

6.3.   BRUGERNES INTERESSER

| (216) | De vigtigste slutbrugerindustrier for koldvalsede flade produkter af stål er bilindustrien, husholdningsapparater (hvidevarer), bygge- og anlægsindustrien og en lang række industrivarer. Store brugere (f.eks. inden for bilsektoren og sektoren for husholdningsapparater) samarbejdede ikke i forbindelse med proceduren. |
| --- | --- |

(216)

De vigtigste slutbrugerindustrier for koldvalsede flade produkter af stål er bilindustrien, husholdningsapparater (hvidevarer), bygge- og anlægsindustrien og en lang række industrivarer. Store brugere (f.eks. inden for bilsektoren og sektoren for husholdningsapparater) samarbejdede ikke i forbindelse med proceduren.

| (217) | Kun tre brugere i Letland med import fra Rusland samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Afgifter, der berører russiske koldvalsede flade produkter af stål, kan have en vis indvirkning på mindst én af dem. Men på grund af deres størrelse og specifikke aktiviteter kan disse brugere ikke anses for at være repræsentative for, hvilken virkning tolden har for brugerne af koldvalsede flade produkter af stål i Unionen som helhed. |
| --- | --- |

(217)

Kun tre brugere i Letland med import fra Rusland samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Afgifter, der berører russiske koldvalsede flade produkter af stål, kan have en vis indvirkning på mindst én af dem. Men på grund af deres størrelse og specifikke aktiviteter kan disse brugere ikke anses for at være repræsentative for, hvilken virkning tolden har for brugerne af koldvalsede flade produkter af stål i Unionen som helhed.

| (218) | Ifølge oplysninger fra en italiensk sammenslutning, der repræsenterer 32 italienske servicecentre, vil foranstaltninger føre til en større udflytning af de største brugere i industrielle grupper fra Italien, dvs. Electrolux og Whirlpool. Udflytningen, der angiveligt var indledt tidligere, skader Italiens samlede økonomi og har negative sociale konsekvenser som følge af tab af arbejdspladser. |
| --- | --- |

(218)

Ifølge oplysninger fra en italiensk sammenslutning, der repræsenterer 32 italienske servicecentre, vil foranstaltninger føre til en større udflytning af de største brugere i industrielle grupper fra Italien, dvs. Electrolux og Whirlpool. Udflytningen, der angiveligt var indledt tidligere, skader Italiens samlede økonomi og har negative sociale konsekvenser som følge af tab af arbejdspladser.

| (219) | Selv om det ikke kan anfægtes, at tolden rent abstrakt kan påvirke brugerne negativt i form af højere købspriser, er der intet i sagen, der understøtter, at omkostningerne for de italienske brugere i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål er så betydelige (i forhold til de samlede omkostninger), at de påvirker rentabiliteten og medfører udflytning af de store industrikoncerner. Det foreslåede toldniveau kan heller ikke kan anses for at være prohibitivt højt. Derudover er der intet, der bekræfter, at brugerne på markeder uden for Italien kan udsættes for eller vil blive udsat for det samme som det, de italienske markeder angiveligt udsættes for — ifølge ovennævnte italienske sammenslutning — på grund af de mange særlige træk ved det italienske marked. |
| --- | --- |

(219)

Selv om det ikke kan anfægtes, at tolden rent abstrakt kan påvirke brugerne negativt i form af højere købspriser, er der intet i sagen, der understøtter, at omkostningerne for de italienske brugere i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål er så betydelige (i forhold til de samlede omkostninger), at de påvirker rentabiliteten og medfører udflytning af de store industrikoncerner. Det foreslåede toldniveau kan heller ikke kan anses for at være prohibitivt højt. Derudover er der intet, der bekræfter, at brugerne på markeder uden for Italien kan udsættes for eller vil blive udsat for det samme som det, de italienske markeder angiveligt udsættes for — ifølge ovennævnte italienske sammenslutning — på grund af de mange særlige træk ved det italienske marked.

| (220) | Enkelte parter hævdede, at foranstaltninger vil forhindre EU's aftagerindustrier i at få adgang til produkter til en rimelig pris. To lettiske brugere, en mindre portugisisk og en mindre polsk importør tilføjede, at kun enkelte russiske producenter, med hvem de havde historiske forbindelser, sælger visse varetyper, og at mindre virksomheders interesser i Unionen blev tilsidesat (i forhold til EU-producenter af stål). |
| --- | --- |

(220)

Enkelte parter hævdede, at foranstaltninger vil forhindre EU's aftagerindustrier i at få adgang til produkter til en rimelig pris. To lettiske brugere, en mindre portugisisk og en mindre polsk importør tilføjede, at kun enkelte russiske producenter, med hvem de havde historiske forbindelser, sælger visse varetyper, og at mindre virksomheders interesser i Unionen blev tilsidesat (i forhold til EU-producenter af stål).

| (221) | Disse påstande afvises. Med hensyn til det andet punkt var der taget højde for mindre EU-virksomheders interesser på baggrund af de foreliggende oplysninger. Selv om det ikke kan anfægtes, at tolden rent abstrakt kan påvirke brugerne negativt i form af højere købspriser, er der intet i sagen, der understøtter, at omkostningerne i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål er så betydelige for dem (set i forhold til de samlede omkostninger). Endvidere kan øgede omkostninger (delvis) overvæltes. Det foreslåede toldniveau kan heller ikke anses for at være urimeligt højt. |
| --- | --- |

(221)

Disse påstande afvises. Med hensyn til det andet punkt var der taget højde for mindre EU-virksomheders interesser på baggrund af de foreliggende oplysninger. Selv om det ikke kan anfægtes, at tolden rent abstrakt kan påvirke brugerne negativt i form af højere købspriser, er der intet i sagen, der understøtter, at omkostningerne i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål er så betydelige for dem (set i forhold til de samlede omkostninger). Endvidere kan øgede omkostninger (delvis) overvæltes. Det foreslåede toldniveau kan heller ikke anses for at være urimeligt højt.

| (222) | Yderligere er koldvalsede flade produkter af stål en handelsvare, der ikke blot fremstilles i flere EU-lande, men ligeledes i en lang række lande, der allerede eksporterer til Unionen til rimelige priser. Derfor synes frygten for begrænset adgang til produkter til en rimelig pris og mangel på meget specifikke kvaliteter at være ubegrundet. |
| --- | --- |

(222)

Yderligere er koldvalsede flade produkter af stål en handelsvare, der ikke blot fremstilles i flere EU-lande, men ligeledes i en lang række lande, der allerede eksporterer til Unionen til rimelige priser. Derfor synes frygten for begrænset adgang til produkter til en rimelig pris og mangel på meget specifikke kvaliteter at være ubegrundet.

| (223) | På grundlag af ovenstående er den foreløbige konklusion, at det ikke vil have uforholdsmæssigt negative virkninger for brugerne, hvis der indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(223)

På grundlag af ovenstående er den foreløbige konklusion, at det ikke vil have uforholdsmæssigt negative virkninger for brugerne, hvis der indføres foranstaltninger.

6.4.   ANDRE INTERESSER

| (224) | En interesseret part fremførte, at foranstaltninger vil forsinke genopretningen af mange centrale industrier, have en negativ indvirkning på innovation, økonomisk vækst og jobskabelse og føre til en nedgang i efterspørgslen og forbrugernes velfærd. |
| --- | --- |

(224)

En interesseret part fremførte, at foranstaltninger vil forsinke genopretningen af mange centrale industrier, have en negativ indvirkning på innovation, økonomisk vækst og jobskabelse og føre til en nedgang i efterspørgslen og forbrugernes velfærd.

| (225) | Denne påstand, som ikke blev yderligere underbygget, afvises. Stålindustrien har en strategisk plads i Unionen, for så vidt angår økonomisk vækst, innovation og beskæftigelse. Derfor forventes foranstaltninger til støtte for EU-erhvervsgrenen at sætte skub i innovationen, væksten og beskæftigelsen i hele Unionen. |
| --- | --- |

(225)

Denne påstand, som ikke blev yderligere underbygget, afvises. Stålindustrien har en strategisk plads i Unionen, for så vidt angår økonomisk vækst, innovation og beskæftigelse. Derfor forventes foranstaltninger til støtte for EU-erhvervsgrenen at sætte skub i innovationen, væksten og beskæftigelsen i hele Unionen.

| (226) | På baggrund af klagernes vægt i forhold til Unionens samlede produktion af koldvalsede flade produkter af stål og EU-erhvervsgrenens betydelige markedsandel anførte en række interesserede parter, at de frygtede mindre konkurrence på EU-markedet, skabelse af dominerende virksomheder og risiko for et oligopol bestående af EU-producenter. |
| --- | --- |

(226)

På baggrund af klagernes vægt i forhold til Unionens samlede produktion af koldvalsede flade produkter af stål og EU-erhvervsgrenens betydelige markedsandel anførte en række interesserede parter, at de frygtede mindre konkurrence på EU-markedet, skabelse af dominerende virksomheder og risiko for et oligopol bestående af EU-producenter.

| (227) | Ingen af parterne fremlagde nogen dokumentation for disse påstande. Påstanden afvises derfor. Konkurrencen vil utvivlsomt fortsætte på EU-markedet som følge af tilstedeværelsen af en lang række EU-markedsaktører og markedsaktører uden for EU, og med priserne som en vigtig faktor for konkurrenceevnen. Foranstaltninger på det foreslåede niveau bør ikke annullere importen fra de pågældende lande. Importen, bl.a. fra de lande, der for øjeblikket er forbundet med dumping, vil kunne konkurrere frit på EU-markedet til rimelige priser. |
| --- | --- |

(227)

Ingen af parterne fremlagde nogen dokumentation for disse påstande. Påstanden afvises derfor. Konkurrencen vil utvivlsomt fortsætte på EU-markedet som følge af tilstedeværelsen af en lang række EU-markedsaktører og markedsaktører uden for EU, og med priserne som en vigtig faktor for konkurrenceevnen. Foranstaltninger på det foreslåede niveau bør ikke annullere importen fra de pågældende lande. Importen, bl.a. fra de lande, der for øjeblikket er forbundet med dumping, vil kunne konkurrere frit på EU-markedet til rimelige priser.

| (228) | En af de interesserede parter mener, at foranstaltningerne kan forventes at indvirke negativt på parter, der repræsenterer langt større og bredere interesser end klagernes. Angiveligt tegner aftagerindustrierne sig for mange flere arbejdspladser end de upræcise, tilsyneladende vilkårlige tal fra klagerne. Eftersom der ikke var foretaget nogen kvantificering af indvirkningen eller fremlagt beskæftigelsestal, kunne påstandene ikke krydstjekkes. Det samme var tilfældet med påstanden om indvirkning på forbrugerne, som blev fremsat meget åbent af de samarbejdsvillige russiske producenter. Kommissionen gennemførte således analysen af Unionens interesser på grundlag af de elementer i sagen, som med rimelighed kunne undersøges og kvantificeres. |
| --- | --- |

(228)

En af de interesserede parter mener, at foranstaltningerne kan forventes at indvirke negativt på parter, der repræsenterer langt større og bredere interesser end klagernes. Angiveligt tegner aftagerindustrierne sig for mange flere arbejdspladser end de upræcise, tilsyneladende vilkårlige tal fra klagerne. Eftersom der ikke var foretaget nogen kvantificering af indvirkningen eller fremlagt beskæftigelsestal, kunne påstandene ikke krydstjekkes. Det samme var tilfældet med påstanden om indvirkning på forbrugerne, som blev fremsat meget åbent af de samarbejdsvillige russiske producenter. Kommissionen gennemførte således analysen af Unionens interesser på grundlag af de elementer i sagen, som med rimelighed kunne undersøges og kvantificeres.

6.5.   KONKLUSION VEDRØRENDE UNIONENS INTERESSER

| (229) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning og give mulighed for specifikke investeringer og FoU, således at producenterne af koldvalsede flade stålprodukter i Unionen bliver bedre rustet til fremtiden, og deres konkurrenceevne styrkes. |
| --- | --- |

(229)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning og give mulighed for specifikke investeringer og FoU, således at producenterne af koldvalsede flade stålprodukter i Unionen bliver bedre rustet til fremtiden, og deres konkurrenceevne styrkes.

| (230) | EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke er nogen told, kan nogle af EU-producenterne af koldvalsede flade produkter af stål være nødt til at lukke/reducere deres aktiviteter i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål, afskedige hundredvis af medarbejdere og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder. |
| --- | --- |

(230)

EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke er nogen told, kan nogle af EU-producenterne af koldvalsede flade produkter af stål være nødt til at lukke/reducere deres aktiviteter i forbindelse med koldvalsede flade produkter af stål, afskedige hundredvis af medarbejdere og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder.

| (231) | Indvirkningen af foranstaltningerne på de få andre parter i Unionen, der gav sig til kende, kan ikke anses for at være væsentlig. Intet i sagen viser, at den potentielle indvirkning på andre aktører (som ikke gav sig til kende) kan opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. Foranstaltningerne anses for at være til fordel for erhvervsgrenene i leverandørleddet, såsom leverandører af råmaterialer og maskinproducenter, som ikke (eller kun i begrænset omfang) leverer til producenter i de pågældende lande. Indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau har kun en begrænset indvirkning på priserne i forsyningskæden og brugernes resultater. Foranstaltningernes omfang vil sikre lige konkurrencevilkår og stadig tillade import fra de pågældende lande til rimelige priser. Slutbrugere og forbrugere forventes at få gavn af et fair, konkurrencedrevet marked, herunder en lokal forsyningskilde, der er fuldt ud i stand til at efterkomme deres behov og anmodninger via mere kvalitetsprægede produkter, takket være FoU og teknologiske forbedringer. Prisen vil fortsat have stor betydning, men på et fair grundlag. |
| --- | --- |

(231)

Indvirkningen af foranstaltningerne på de få andre parter i Unionen, der gav sig til kende, kan ikke anses for at være væsentlig. Intet i sagen viser, at den potentielle indvirkning på andre aktører (som ikke gav sig til kende) kan opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. Foranstaltningerne anses for at være til fordel for erhvervsgrenene i leverandørleddet, såsom leverandører af råmaterialer og maskinproducenter, som ikke (eller kun i begrænset omfang) leverer til producenter i de pågældende lande. Indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau har kun en begrænset indvirkning på priserne i forsyningskæden og brugernes resultater. Foranstaltningernes omfang vil sikre lige konkurrencevilkår og stadig tillade import fra de pågældende lande til rimelige priser. Slutbrugere og forbrugere forventes at få gavn af et fair, konkurrencedrevet marked, herunder en lokal forsyningskilde, der er fuldt ud i stand til at efterkomme deres behov og anmodninger via mere kvalitetsprægede produkter, takket være FoU og teknologiske forbedringer. Prisen vil fortsat have stor betydning, men på et fair grundlag.

| (232) | Alt i alt konkluderer Kommissionen på dette tidspunkt i undersøgelsen, at der ikke er nogen tvingende årsager til, at det ikke er i Unionens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger for importen af koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i de pågældende lande. |
| --- | --- |

(232)

Alt i alt konkluderer Kommissionen på dette tidspunkt i undersøgelsen, at der ikke er nogen tvingende årsager til, at det ikke er i Unionens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger for importen af koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i de pågældende lande.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (233) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport. |
| --- | --- |

(233)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

| (234) | Konstateringerne kan ikke drages i tvivl af de kinesiske parters påstande om, at Kina på dette tidspunkt var målet for klagerne, eftersom dumpingmargenerne, såfremt Kina betragtes som et land med markedsøkonomi fra udgangen af 2016, i princippet vil blive lavere fremover. Denne påstand afvises. Uanset disse betragtninger har undersøgelsen bekræftet, at dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i øjeblikket forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(234)

Konstateringerne kan ikke drages i tvivl af de kinesiske parters påstande om, at Kina på dette tidspunkt var målet for klagerne, eftersom dumpingmargenerne, såfremt Kina betragtes som et land med markedsøkonomi fra udgangen af 2016, i princippet vil blive lavere fremover. Denne påstand afvises. Uanset disse betragtninger har undersøgelsen bekræftet, at dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i øjeblikket forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

7.1.   SKADESTÆRSKEL (SKADESMARGEN)

| (235) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(235)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (236) | Skaden vil være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kan dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kan forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. Bortset fra 2011 har EU-erhvervsgrenens rentabilitet været negativ i hele den betragtede periode. I den betragtede periode var der desuden en betydelig lavprisimport fra de pågældende lande på EU-markedet. |
| --- | --- |

(236)

Skaden vil være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kan dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kan forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. Bortset fra 2011 har EU-erhvervsgrenens rentabilitet været negativ i hele den betragtede periode. I den betragtede periode var der desuden en betydelig lavprisimport fra de pågældende lande på EU-markedet.

| (237) | Klageren anmodede i klagen Kommissionen om at anvende 10-15 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af omsætningen som rimelig ikke-skadevoldende fortjenstmargen, hvilken den hævdede var den gennemsnitlige fortjeneste før skat, som to repræsentative klagende EU-producenter havde opnået i 2010. Denne påstand var dog ikke tilstrækkeligt underbygget. |
| --- | --- |

(237)

Klageren anmodede i klagen Kommissionen om at anvende 10-15 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af omsætningen som rimelig ikke-skadevoldende fortjenstmargen, hvilken den hævdede var den gennemsnitlige fortjeneste før skat, som to repræsentative klagende EU-producenter havde opnået i 2010. Denne påstand var dog ikke tilstrækkeligt underbygget.

| (238) | I tidligere undersøgelser af lignende varer — visse sømløse rør af rustfrit stål (5), visse svejsede rør af jern og ulegeret stål (6) eller GOES (7) — blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % kunne betragtes som et passende niveau, med hensyn til hvad EU-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå uden den skadevoldende dumping. Koldvalsede flade produkter af stål svarer i mange henseender til ovennævnte produkter — en stor del af produktionsomkostningerne udgøres af jernmalm, kokskul og visse legeringer, og de går gennem tilsvarende processer (ovnproces, valsning). En fortjenstmargen på 5 % forekom også rimelig set med russiske producenters øjne. Af disse årsager var det foreløbigt opfattelsen, at en fortjenstmargen på 5 % også er rimelig i fremstillingssektoren for koldvalsede flade produkter af stål. |
| --- | --- |

(238)

I tidligere undersøgelser af lignende varer — visse sømløse rør af rustfrit stål (5), visse svejsede rør af jern og ulegeret stål (6) eller GOES (7) — blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % kunne betragtes som et passende niveau, med hensyn til hvad EU-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå uden den skadevoldende dumping. Koldvalsede flade produkter af stål svarer i mange henseender til ovennævnte produkter — en stor del af produktionsomkostningerne udgøres af jernmalm, kokskul og visse legeringer, og de går gennem tilsvarende processer (ovnproces, valsning). En fortjenstmargen på 5 % forekom også rimelig set med russiske producenters øjne. Af disse årsager var det foreløbigt opfattelsen, at en fortjenstmargen på 5 % også er rimelig i fremstillingssektoren for koldvalsede flade produkter af stål.

5

6

7

| (239) | På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 5 % til produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(239)

På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 5 % til produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.

| (240) | Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudvalgte EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(240)

Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudvalgte EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

7.2.   MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

| (241) | Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk.2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(241)

Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk.2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (242) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:









  (%) |
| --- | --- |
| Land | Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig told |
| Kina | Angang group | 59,1 | 13,8 | 13,8 |
| Shougang group | 52,7 | 16,0 | 16,0 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 56,9 | 14,5 | 14,5 |
| Alle andre virksomheder | 59,1 | 16,0 | 16,0 |
| Rusland | MMK Magnitogorsk | 19,8 | 21,9 | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 | 27,2 | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 | 28,1 | 26,2 |
| Alle andre virksomheder | 26,2 | 28,1 | 26,2 |

(242)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

(%)

Land

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig told

Kina

Angang group

59,1

13,8

13,8

Shougang group

52,7

16,0

16,0

Andre samarbejdsvillige virksomheder

56,9

14,5

14,5

Alle andre virksomheder

59,1

16,0

16,0

Rusland

MMK Magnitogorsk

19,8

21,9

19,8

PAO Severstal

25,4

27,2

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

28,1

26,2

Alle andre virksomheder

26,2

28,1

26,2

| (243) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, og som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(243)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, og som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (244) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (8). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder: ændring af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i forbindelse med f.eks. navneændring eller ændring i produktions- og salgsenheder. Kommissionen ajourfører listen over virksomheder med individuel antidumpingtold, hvis der er grundlag herfor. |
| --- | --- |

(244)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (8). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder: ændring af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i forbindelse med f.eks. navneændring eller ændring i produktions- og salgsenheder. Kommissionen ajourfører listen over virksomheder med individuel antidumpingtold, hvis der er grundlag herfor.

8

| (245) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(245)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

| (246) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(246)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

8.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (247) | Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse i og afsendt fra Kina og Rusland til genstand for registrering ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/2325. Det skete med henblik på den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltningerne i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4. Registreringen af importen bør ophøre. Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft i denne fase af proceduren. |
| --- | --- |

(247)

Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse i og afsendt fra Kina og Rusland til genstand for registrering ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/2325. Det skete med henblik på den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltningerne i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4. Registreringen af importen bør ophøre. Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft i denne fase af proceduren.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (248) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(248)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (249) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(249)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7209 15 00 (Taric-kode 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (Taric-kode 7209189990), ex 7209 25 00 (Taric-kode 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (Taric-kode 7211238090, 7211238095 og 7211238099), ex 7211 29 00 (Taric-kode 7211290019 og 7211290099), 7225 50 80 og 7226 92 00 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation.

Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:

| — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske

| — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«) |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«)

| — | fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og

| — | fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål. |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Land | Virksomhed | Midlertidig toldsats
  (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Angang Steel Company Limited, Anshan | 13,8 | C097 |
| Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin | 13,8 | C098 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget | 14,5 | |
| Alle andre virksomheder | 16,0 | C999 |
| Rusland | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 19,8 | C099 |
| PAO Severstal, Cherepovets | 25,4 | C100 |
| Alle andre virksomheder | 26,2 | C999 |

Land

Virksomhed

Midlertidig toldsats

(%)

Taric-tillægskode

Kina

Angang Steel Company Limited, Anshan

13,8

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

13,8

C098

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

14,5

Alle andre virksomheder

16,0

C999

Rusland

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

19,8

C099

PAO Severstal, Cherepovets

25,4

C100

Alle andre virksomheder

26,2

C999

3.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig faktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den toldsats, der gælder for »alle andre virksomheder«.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse kan interesserede parter:

| a) | anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

| b) | sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og |
| --- | --- |

b)

sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og

| c) | anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

1.   Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2325.

2.   Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er indført højst 90 dage før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  
  EUT C 161 af 14.5.2015, s. 9.

2

(3)  
  EUT L 328 af 12.12.2015, s. 104.

3

(4)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/5js65x46nxhj.pdf?expires=1450430707&id=&accname=guest&checksum=E0DE6D6E5A5D07EAEAFAFF9326A72404.

4

(5)  
  EUT L 336 af 20.12.2011, s. 6.

5

(6)  
  EUT L 343 af 19.12.2008, s. 1.

6

(7)  
  EUT L 284 af 30.10.2015, s. 109.

7

(8)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1049 Bruxelles, Belgien.

8

---

BILAG

KINESISKE SAMARBEJDSVILLIGE EKSPORTERENDE PRODUCENTER, SOM IKKE INDGÅR I STIKPRØVEN

| Land | Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Kina | Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang | C103 |
| Kina | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan | C104 |
| Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai | C105 |
| Kina | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing | C106 |
| Kina | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi | C107 |
| Kina | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| Kina | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan | C109 |
| Kina | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan | C110 |
| Kina | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin | C111 |
| Kina | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang | C112 |
| Kina | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City | C113 |

Land

Navn

Taric-tillægskode

Kina

Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

C103

Kina

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

C104

Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

C105

Kina

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

C106

Kina

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

C107

Kina

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

Kina

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

C109

Kina

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

C110

Kina

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

C111

Kina

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

C112

Kina

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

C113

---

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/40

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/182

af 11. februar 2016

om forlængelse af godkendelsen af aktivstoffet pyraflufen-ethyl, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Godkendelsen af aktivstoffet pyraflufen-ethyl, jf. del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2), udløber den 30. juni 2016. |
| --- | --- |

(1)

Godkendelsen af aktivstoffet pyraflufen-ethyl, jf. del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2), udløber den 30. juni 2016.

| (2) | Der blev i overensstemmelse med artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (3) indgivet en ansøgning om forlængelse af optagelsen af pyraflufen-ethyl i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (4) inden for den tidsfrist, der er fastsat i den nævnte artikel. |
| --- | --- |

(2)

Der blev i overensstemmelse med artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (3) indgivet en ansøgning om forlængelse af optagelsen af pyraflufen-ethyl i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (4) inden for den tidsfrist, der er fastsat i den nævnte artikel.

| (3) | Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1141/2010. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1141/2010. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (4) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende forlængelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 10. januar 2014. |
| --- | --- |

(4)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende forlængelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 10. januar 2014.

| (5) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende forlængelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(5)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende forlængelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden.

| (6) | Den 22. januar 2015 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (5) om, hvorvidt pyraflufen-ethyl kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Kommissionen forelagde udkastet til den reviderede vurderingsrapport om pyraflufen-ethyl for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 13. juli 2015. |
| --- | --- |

(6)

Den 22. januar 2015 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (5) om, hvorvidt pyraflufen-ethyl kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Kommissionen forelagde udkastet til den reviderede vurderingsrapport om pyraflufen-ethyl for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 13. juli 2015.

| (7) | Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet, fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Disse godkendelseskriterier anses derfor for at være opfyldt. |
| --- | --- |

(7)

Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet, fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Disse godkendelseskriterier anses derfor for at være opfyldt.

| (8) | Risikovurderingen for forlængelse af godkendelsen af pyraflufen-ethyl er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser, hvilke anvendelsesformål plantebeskyttelsesmidler, der indeholder pyraflufen-ethyl, kan godkendes til. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som herbicid. |
| --- | --- |

(8)

Risikovurderingen for forlængelse af godkendelsen af pyraflufen-ethyl er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser, hvilke anvendelsesformål plantebeskyttelsesmidler, der indeholder pyraflufen-ethyl, kan godkendes til. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som herbicid.

| (9) | Godkendelsen af pyraflufen-ethyl bør derfor forlænges. |
| --- | --- |

(9)

Godkendelsen af pyraflufen-ethyl bør derfor forlænges.

| (10) | I henhold til artikel 20, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med artikel 13, stk. 4, i samme forordning bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 20, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med artikel 13, stk. 4, i samme forordning bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 derfor ændres.

| (11) | Udløbsdatoen for pyraflufen-ethyl blev forlænget til den 30. juni 2016 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1885 (6) for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning anvendes fra 1. april 2016. |
| --- | --- |

(11)

Udløbsdatoen for pyraflufen-ethyl blev forlænget til den 30. juni 2016 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1885 (6) for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af stoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning anvendes fra 1. april 2016.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Forlængelse af aktivstoffets godkendelse

Godkendelsen af aktivstoffet pyraflufen-ethyl forlænges som fastsat i bilag I.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. april 2016.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 af 7. december 2010 om en procedure for forlængelse af optagelsen af en anden gruppe af aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om fastlæggelse af en liste over disse stoffer (EUT L 322 af 8.12.2010, s. 10).

3

(4)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

4

(5)  
  EFSA Journal 2015;13(2):4001. Foreligger online: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1885 af 20. oktober 2015 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 2,4-D, acibenzolar-s-methyl, amitrol, bentazon, cyhalofopbutyl, diquat, esfenvalerat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), glyphosat, iprovalicarb, isoproturon, lambda-cyhalothrin, metalaxyl-M, metsulfuronmethyl, picolinafen, prosulfuron, pymetrozin, pyraflufen-ethyl, thiabendazol, thifensulfuron-methyl og triasulfuron (EUT L 276 af 21.10.2015, s. 48).

6

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pyraflufen-ethyl
  CAS-nr. 129630-19-9
  CIPAC-nr. 605.202 | ethyl[2-chlor-5-(4-chlor-5-difluormethoxy-1-methylpyrazol-3-yl)-4-fluorphenoxy]acetat | ≥ 956 g/kg | 1. april 2016 | 31. marts 2031 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om pyraflufen-ethyl, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:






  — | beskyttelse af vandorganismer |

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

pyraflufen-ethyl

CAS-nr. 129630-19-9

CIPAC-nr. 605.202

ethyl[2-chlor-5-(4-chlor-5-difluormethoxy-1-methylpyrazol-3-yl)-4-fluorphenoxy]acetat

≥ 956 g/kg

1. april 2016

31. marts 2031

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om pyraflufen-ethyl, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:

—

beskyttelse af vandorganismer

| — | beskyttelse af landplanter, der ikke er målarter. |
| --- | --- |

—

beskyttelse af landplanter, der ikke er målarter.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

BILAG II

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A udgår angivelse 24 om pyraflufen-ethyl. |
| --- | --- |

1)

I del A udgår angivelse 24 om pyraflufen-ethyl.

| 2) | I del B tilføjes følgende:











  Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »95 | pyraflufen-ethyl
  CAS-nr. 129630-19-9
  CIPAC-nr. 605.202 | ethyl[2-chlor-5-(4-chlor-5-difluormethoxy-1-methylpyrazol-3-yl)-4-fluorphenoxy]acetat | ≥ 956 g/kg | 1. april 2016 | 31. marts 2031 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om pyraflufen-ethyl, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:






  — | beskyttelse af vandorganismer |

2)

I del B tilføjes følgende:

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»95

pyraflufen-ethyl

CAS-nr. 129630-19-9

CIPAC-nr. 605.202

ethyl[2-chlor-5-(4-chlor-5-difluormethoxy-1-methylpyrazol-3-yl)-4-fluorphenoxy]acetat

≥ 956 g/kg

1. april 2016

31. marts 2031

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om pyraflufen-ethyl, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:

—

beskyttelse af vandorganismer

| — | beskyttelse af landplanter, der ikke er målarter. |
| --- | --- |

—

beskyttelse af landplanter, der ikke er målarter.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.«

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/44

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/183

af 11. februar 2016

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber senest den 31. december 2018, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 19, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forbindelse med gennemførelsen af procedurerne for fornyelse uddelegeres ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 (2) vurderingen af aktivstoffer, hvis godkendelsen udløber senest den 31. december 2018, til medlemsstaterne, idet der udpeges en rapporterende medlemsstat og en medrapporterende medlemsstat for hvert aktivstof. Derfor bør vurderingen af aktivstoffer, hvis godkendelse udløber senest den 31. december 2021, uddelegeres. |
| --- | --- |

(1)

I forbindelse med gennemførelsen af procedurerne for fornyelse uddelegeres ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 (2) vurderingen af aktivstoffer, hvis godkendelsen udløber senest den 31. december 2018, til medlemsstaterne, idet der udpeges en rapporterende medlemsstat og en medrapporterende medlemsstat for hvert aktivstof. Derfor bør vurderingen af aktivstoffer, hvis godkendelse udløber senest den 31. december 2021, uddelegeres.

| (2) | Denne uddelegering bør foregå således, at der opnås en ligelig fordeling af ansvaret og arbejdsopgaverne blandt medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(2)

Denne uddelegering bør foregå således, at der opnås en ligelig fordeling af ansvaret og arbejdsopgaverne blandt medlemsstaterne.

| (3) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 bør derfor ændres.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således:


  »Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 af 26. juli 2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse«. |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

»Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 af 26. juli 2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse«.

| 2) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 af 26. juli 2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber senest den 31. december 2018, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse (EUT L 200 af 27.7.2012, s. 5).

2

---

BILAG

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 foretages følgende ændringer:

| 1) | Ordet »BILAG« ændres til:



  »BILAG
  DEL A

  Uddelegering af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber senest den 31. december 2018
  « |
| --- | --- |

1)

Ordet »BILAG« ændres til:

»BILAG

DEL A

Uddelegering af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber senest den 31. december 2018
  «

| 2) | Som del B tilføjes følgende:

  »DEL B

  Uddelegering af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber efter den 31. december 2018 og senest den 31. december 2021









  Aktivstof | Rapporterende medlemsstat | Medrapporterende medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1-Decanol | PL | IT |
| 1-Naphthylacetamid (1-NAD) | HU | FR |
| 1-Naphtyleddikesyre (1-NAA) | HU | FR |
| 2,5-Dichlorbenzoesyre-methylester | FR | AT |
| 2-Phenylphenol (inkl. natriumsalt af orthophenylphenol) | ES | EL |
| 6-Benzyladenin | SE | NL |
| 8-Hydroxyquinolin inkl. oxyquinolin | ES | NL |
| Abamectin (avermectin) | AT | MT |
| Eddikesyre | AT | NL |
| Aclonifen | NL | NO |
| Acrinathrin | FR | ES |
| Aluminiumammoniumsulfat | IE | UK |
| Aluminiumphosphid | AT | EE |
| Aluminiumsilicat (kaolin) | EL | FR |
| Aluminiumsulfat | NL | CZ |
| Azimsulfuron | EL | FR |
| Azoxystrobin | UK | NO |
| Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai stamme ABTS-1857 | NL | DE |
| Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai stamme GC-91 | NL | DE |
| Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotype H-14) stamme AM65-52 | SE | ES |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme ABTS 351 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme EG 2348 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme PB 54 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme SA 11 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme SA12 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Tenebrionis stamme NB 176 (TM 14 1) | IT | DE |
| Beauveria bassiana stamme ATCC 74040 | DE | NL |
| Beauveria bassiana stamme GHA | DE | NL |
| Benfluralin | NO | NL |
| Bensulfuron | IT | ES |
| Bifenthrin | BE | HU |
| Bispyribac | IT | PT |
| Blodmel | AT | LT |
| Bromadiolon | IT | RO |
| Bromuconazol | BE | CZ |
| Bupirimat | NL | UK |
| Buprofezin | IT | AT |
| Calciumcarbid | EE | CZ |
| Calciumcarbonat | ES | HU |
| Calciumphosphid | AT | DE |
| Carbetamid | UK | FR |
| Carbondioxid | FR | AT |
| Carboxin | HR | LV |
| Chlormequat | UK | IT |
| Chlorsulfuron | PL | EL |
| Clethodim | SE | LT |
| Cycloxydim | NL | DK |
| Cydia pomonella
  Granulovirus (CpGV) | DE | NL |
| Cyflufenamid | DE | AT |
| Cymoxanil | LT | FI |
| Cyproconazol | IE | EE |
| Cyromazin | ES | IT |
| Dazomet | BG | NL |
| Denathoniumbenzoat | IT | PL |
| Diclofop | PT | FR |
| Diethofencarb | BE | ES |
| Difenacoum | IT | PT |
| Dimethachlor | HR | AT |
| Dithianon | AT | EL |
| Dodemorph | NL | IT |
| Dodin | ES | DE |
| Epoxiconazol | UK | PL |
| Ethylen | NL | UK |
| Ethofenprox | SK | IT |
| Etridiazol | NL | ES |
| Ekstrakt af tetræ | PL | BG |
| Fedtdestillationsrester | CZ | FR |
| Fedtsyrer, C7-C20 (pelargonsyre (CAS-nr.: 112-05-0))
  Fedtsyrer, C7-C18 og C18 umættede, kaliumsalte (CAS-nr.: 67701-09-1), (caprinsyre (CAS-nr.: 334-48-5), caprylsyre (CAS-nr.: 124-07-2), laurinsyre (CAS-nr.: 143-07-7), oliesyre (CAS-nr.: 112-80-1)),
  Fedtsyrer, C8-C10, methylestere (CAS-nr.: 85566-26-3) (methyloctanoat (CAS-nr.: 111-11-5), methyldecanoat (CAS-nr.: 110-42-9)) | EL | AT |
| FEN 560 (bukkehornsfrøpulver) | IT | FR |
| Fenazaquin | DE | PL |
| Fenbuconazol | SI | UK |
| Fenoxycarb | NL | EL |
| Fenpropimorph | LV | SI |
| Fenpyroximat | AT | DK |
| Flonicamid (IKI-220) | FI | SE |
| Fluazifop-P | FR | IT |
| Fluazinam | AT | DK |
| Fluometuron | EL | BG |
| Fluopicolid | UK | ES |
| Fluquinconazol | UK | SK |
| Flurochloridon | AT | HR |
| Fluroxypyr | SE | SI |
| Flutolanil | NL | UK |
| Flutriafol | SK | UK |
| Fuberidazol | UK | FI |
| Hvidløgsekstrakt | IE | UK |
| Gibberellinsyre | SI | SK |
| Gibberellin | SI | SK |
| Haloxyfop-P (haloxyfop-R) | HU | CZ |
| Heptamaloxyloglucan | FR | ES |
| Hexythiazox | FI | SE |
| Hydrolyserede proteiner | ES | EL |
| Hymexazol | AT | SE |
| Imazalil (enilconazol) | NL | BE |
| Imidacloprid | DE | NL |
| Indolylsmørsyre | EL | CY |
| Jernsulfat | HU | PL |
| Isoxaben | AT | FI |
| Kiselgur (diatoméjord) | AT | EL |
| Kresoxim-methyl | SE | FR |
| Lecanicillium muscarium (tidligere Verticillium lecanii) stamme Ve6 | NL | FR |
| Svovlkalk (calciumpolysulfid) | CZ | NL |
| Kalksten | CZ | SK |
| Lufenuron | ES | HU |
| Magnesiumphosphid | AT | EE |
| Malathion | CZ | BG |
| Margosaekstrakt (azadirachtinkilde — Mitsui) | DE | ES |
| Margosaekstrakt (azadirachtinkilde — SIPCAM) | DE | ES |
| Margosaekstrakt (azadirachtinkilde — Trifolio) | DE | ES |
| Mepiquat | FI | EE |
| Metalaxyl | EL | PL |
| Metaldehyd | PL | DE |
| Metamitron | DK | LV |
| Metarhizium anisopliae var. anisopliae stamme BIPESCO 5 | NL | FR |
| Metarhizium anisopliae var. anisopliae stamme F52 | NL | FR |
| Metazachlor | NL | UK |
| Methomyl | BG | RO |
| Methylnonylketon | NL | BE |
| Metosulam | NO | BE |
| Myclobutanil | UK | ES |
| Napropamid | SI | HR |
| Oryzalin | NL | FR |
| Oxyfluorfen | ES | HU |
| Paclobutrazol | UK | RO |
| Paraffinolie/(CAS-nr.: 64742-46-7) | EL | FR |
| Paraffinolie/(CAS-nr.: 72623-86-0) | EL | FR |
| Paraffinolie/(CAS-nr.: 8042-47-5) | EL | FR |
| Paraffinolie/(CAS-nr.: 97862-82-3) | EL | FR |
| Penconazol | NO | DE |
| Pencycuron | LV | PL |
| Penoxsulam | IT | PL |
| Peber | UK | IE |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG 410.3 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B20/5 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1190/3.2 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1287/3.1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 3 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 4 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SH 1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 5 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 6 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG97/1062/116/1.1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1835 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1984 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1985 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1986 | EE | FR |
| Planteolier/citronelleolie | FR | UK |
| Planteolier/nellikeolie | ES | IT |
| Planteolier/olie af grøn mynte | SE | NL |
| Planteolier/rapsolie | NL | FI |
| Kaliumhydrogencarbonat | NL | EL |
| Prochloraz | BE | DE |
| Profoxydim | ES | EL |
| Prohexadion | FR | IE |
| Propaquizafop | UK | EE |
| Proquinazid | SE | LT |
| Putrescin (1,4-diaminobutan) | ES | AT |
| Pyrethriner | IT | DE |
| Pyridaben | CZ | BE |
| Pythium oligandrum M1 | SE | HU |
| Kvartssand | LV | RO |
| Quinmerac | EE | FI |
| Quizalofop-P | HR | UK |
| Quizalofop-P-ethyl | FI | UK |
| Quizalofop-P-tefuryl | HR | UK |
| Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fiskeolie | CZ | FR |
| Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fårefedt | CZ | FR |
| Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/rå tallolie | CZ | SK |
| Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/talloliebeg | CZ | EL |
| Havalgeekstrakt (tidligere havalgeekstrakt og tang) | BE | IT |
| Sintofen (cintofen) | CZ | FR |
| Natrium-5-nitroguaiacolat | NL | EL |
| Natriumaluminiumsilikat | HU | AT |
| Natriumhypoklorit | IE | UK |
| Natrium-o-nitrophenolat | NL | EL |
| Natrium-p-nitrophenolat | NL | EL |
| Spirodiclofen | AT | NL |
| Spiroxamin | AT | EE |
| Ligekædede sommerfugleferomoner
  (E)-11-Tetradecen-1-yl-acetat
  (E)-5-Decen-1-ol
  (E)-5-Decen-1-yl-acetat
  (E)-8-Dodecen-1-yl-acetat
  (E,E)-7,9-Dodecadien-1-yl-acetat
  (E,E)-8,10-Dodecadien-1-ol
  (E,Z)-2,13-Octadecadien-1-yl-acetat
  (E,Z)-7,9-Dodecadien-1-yl-acetat
  (E,Z)-8-Dodecen-1-yl-acetat
  (Z)-11-Hexadecen-1-ol
  (Z)-11-Hexadecen-1-yl-acetat
  (Z)-11-Hexadecenal
  (Z)-11-tetradecen-1-yl-acetat
  (Z)-13-Octadecenal
  (Z)-7-Tetradecenal
  (Z)-8-Dodecen-1-ol
  (Z)-8-Dodecen-1-yl-acetat
  (Z)-9-Dodecen-1-yl-acetat
  (Z)-9-Hexadecenal
  (Z)-9-tetradecen-1-yl-acetat
  (Z,E)-7,11-Hexadecadien-1-yl-acetat
  (Z,E)-9,12-Tetradecadien-1-yl-acetat
  (Z,Z)-7,11-Hexadecadien-1-yl-acetat
  Dodecan-1-ol
  Tetradecan-1-ol
  (Z)-8-Dodecenylacetat, Dodecan-1-yl-acetat
  (Z)-9-Dodecenylacetat, Dodecan-1-yl-acetat
  (7E, 9Z)-Dodecadienylacetat, (7E, 9E)-Dodecadienylacetat
  (7Z, 11Z)-Hexadecadien-1-yl-acetat (7Z, 11E)-Hexadecadien-1-yl-acetat
  (Z)-9-Hexadecenal (Z)-11-Hexadecenal (Z)-13-Octadecenal
  E-5-Decen-1-yl-acetat, E-5-Decen-1-ol
  (E/Z)-8-Dodecenylacetat, (Z)-8-Dodecenol
  (Z)-11-Hexadecenal, (Z)-11-Hexadecen-1-yl-acetat
  (E/Z)- 9-Dodecen-1- yl-acetat
  E8, E10-Dodecadien-1-ol + tetradecylacetat
  E7,E/Z9-Dodecadienylacetat (E7,E/Z9-12Ac) og n-dodecylacetat (12Ac)
  (E,Z,Z)-3,8,11-Tetradecatrien-1-yl acetat og (E,Z)-3,8-tetradecadien-1-yl-acetat
  (Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-Docosatetraen-1-yl-isobutyrat | IT | FR |
| Streptomyces K61 (tidligere S. griseoviridis) | EE | FR |
| Sulcotrion | DE | ES |
| Sulfurylfluorid | AT | IE |
| Svovl | FR | SI |
| Tau-fluvalinat | DK | DE |
| Tebuconazol | UK | DK |
| Tebufenozid | ES | DE |
| Tebufenpyrad | FR | BE |
| Teflubenzuron | SE | IT |
| Tefluthrin | HU | DK |
| Terbuthylazin | ES | HR |
| Tetraconazol | FR | DE |
| Tralkoxydim | ES | PT |
| Triadimenol | ES | LV |
| Tri-allat | UK | CZ |
| Triazoxid | DE | SK |
| Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) stamme ICC012 | SE | FR |
| Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) stamme T25 | SE | FR |
| Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) stamme TV1 | SE | FR |
| Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) stamme IMI 206040 | SE | IT |
| Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) stamme T11 | SE | IT |
| Trichoderma gamsii (tidligere T. viride) stamme ICC080 | SE | IT |
| Trichoderma harzianum stamme ITEM 908 | SE | NL |
| Trichoderma harzianum stamme T-22 | SE | NL |
| Trichoderma polysporum stamme IMI 206039 | SE | NL |
| Triflumizol | NL | BE |
| Triflumuron | IT | HU |
| Triflusulfuron | FR | DK |
| Trimethylaminhydrochlorid | BG | ES |
| Urea | UK | FI |
| Verticillium albo-atrum (tidligere Verticillium dahliae) stamme WCS850 | SE | NL |
| Zeta-cypermethrin | AT | DE |
| Zincphosphid | AT | DE« |

2)

Som del B tilføjes følgende:

»DEL B

Uddelegering af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber efter den 31. december 2018 og senest den 31. december 2021

Uddelegering af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber efter den 31. december 2018 og senest den 31. december 2021

Aktivstof

Rapporterende medlemsstat

Medrapporterende medlemsstat

1-Decanol

PL

IT

1-Naphthylacetamid (1-NAD)

HU

FR

1-Naphtyleddikesyre (1-NAA)

HU

FR

2,5-Dichlorbenzoesyre-methylester

FR

AT

2-Phenylphenol (inkl. natriumsalt af orthophenylphenol)

ES

EL

6-Benzyladenin

SE

NL

8-Hydroxyquinolin inkl. oxyquinolin

ES

NL

Abamectin (avermectin)

AT

MT

Eddikesyre

AT

NL

Aclonifen

NL

NO

Acrinathrin

FR

ES

Aluminiumammoniumsulfat

IE

UK

Aluminiumphosphid

AT

EE

Aluminiumsilicat (kaolin)

EL

FR

Aluminiumsulfat

NL

CZ

Azimsulfuron

EL

FR

Azoxystrobin

UK

NO

Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai stamme ABTS-1857

Bacillus thuringiensis

Aizawai

NL

DE

Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai stamme GC-91

Bacillus thuringiensis

Aizawai

NL

DE

Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotype H-14) stamme AM65-52

Bacillus thuringiensis

Israeliensis

SE

ES

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme ABTS 351

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme EG 2348

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme PB 54

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme SA 11

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki stamme SA12

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Tenebrionis stamme NB 176 (TM 14 1)

Bacillus thuringiensis

Tenebrionis

NB

IT

DE

Beauveria bassiana stamme ATCC 74040

Beauveria bassiana

DE

NL

Beauveria bassiana stamme GHA

Beauveria bassiana

DE

NL

Benfluralin

NO

NL

Bensulfuron

IT

ES

Bifenthrin

BE

HU

Bispyribac

IT

PT

Blodmel

AT

LT

Bromadiolon

IT

RO

Bromuconazol

BE

CZ

Bupirimat

NL

UK

Buprofezin

IT

AT

Calciumcarbid

EE

CZ

Calciumcarbonat

ES

HU

Calciumphosphid

AT

DE

Carbetamid

UK

FR

Carbondioxid

FR

AT

Carboxin

HR

LV

Chlormequat

UK

IT

Chlorsulfuron

PL

EL

Clethodim

SE

LT

Cycloxydim

NL

DK

Cydia pomonella
  Granulovirus (CpGV)

Cydia pomonella

Granulovirus

DE

NL

Cyflufenamid

DE

AT

Cymoxanil

LT

FI

Cyproconazol

IE

EE

Cyromazin

ES

IT

Dazomet

BG

NL

Denathoniumbenzoat

IT

PL

Diclofop

PT

FR

Diethofencarb

BE

ES

Difenacoum

IT

PT

Dimethachlor

HR

AT

Dithianon

AT

EL

Dodemorph

NL

IT

Dodin

ES

DE

Epoxiconazol

UK

PL

Ethylen

NL

UK

Ethofenprox

SK

IT

Etridiazol

NL

ES

Ekstrakt af tetræ

PL

BG

Fedtdestillationsrester

CZ

FR

Fedtsyrer, C7-C20 (pelargonsyre (CAS-nr.: 112-05-0))

Fedtsyrer, C7-C18 og C18 umættede, kaliumsalte (CAS-nr.: 67701-09-1), (caprinsyre (CAS-nr.: 334-48-5), caprylsyre (CAS-nr.: 124-07-2), laurinsyre (CAS-nr.: 143-07-7), oliesyre (CAS-nr.: 112-80-1)),

Fedtsyrer, C8-C10, methylestere (CAS-nr.: 85566-26-3) (methyloctanoat (CAS-nr.: 111-11-5), methyldecanoat (CAS-nr.: 110-42-9))

EL

AT

FEN 560 (bukkehornsfrøpulver)

IT

FR

Fenazaquin

DE

PL

Fenbuconazol

SI

UK

Fenoxycarb

NL

EL

Fenpropimorph

LV

SI

Fenpyroximat

AT

DK

Flonicamid (IKI-220)

FI

SE

Fluazifop-P

FR

IT

Fluazinam

AT

DK

Fluometuron

EL

BG

Fluopicolid

UK

ES

Fluquinconazol

UK

SK

Flurochloridon

AT

HR

Fluroxypyr

SE

SI

Flutolanil

NL

UK

Flutriafol

SK

UK

Fuberidazol

UK

FI

Hvidløgsekstrakt

IE

UK

Gibberellinsyre

SI

SK

Gibberellin

SI

SK

Haloxyfop-P (haloxyfop-R)

HU

CZ

Heptamaloxyloglucan

FR

ES

Hexythiazox

FI

SE

Hydrolyserede proteiner

ES

EL

Hymexazol

AT

SE

Imazalil (enilconazol)

NL

BE

Imidacloprid

DE

NL

Indolylsmørsyre

EL

CY

Jernsulfat

HU

PL

Isoxaben

AT

FI

Kiselgur (diatoméjord)

AT

EL

Kresoxim-methyl

SE

FR

Lecanicillium muscarium (tidligere Verticillium lecanii) stamme Ve6

Lecanicillium muscarium

Verticillium lecanii

NL

FR

Svovlkalk (calciumpolysulfid)

CZ

NL

Kalksten

CZ

SK

Lufenuron

ES

HU

Magnesiumphosphid

AT

EE

Malathion

CZ

BG

Margosaekstrakt (azadirachtinkilde — Mitsui)

DE

ES

Margosaekstrakt (azadirachtinkilde — SIPCAM)

DE

ES

Margosaekstrakt (azadirachtinkilde — Trifolio)

DE

ES

Mepiquat

FI

EE

Metalaxyl

EL

PL

Metaldehyd

PL

DE

Metamitron

DK

LV

Metarhizium anisopliae var. anisopliae stamme BIPESCO 5

Metarhizium anisopliae

anisopliae

NL

FR

Metarhizium anisopliae var. anisopliae stamme F52

Metarhizium anisopliae

anisopliae

NL

FR

Metazachlor

NL

UK

Methomyl

BG

RO

Methylnonylketon

NL

BE

Metosulam

NO

BE

Myclobutanil

UK

ES

Napropamid

SI

HR

Oryzalin

NL

FR

Oxyfluorfen

ES

HU

Paclobutrazol

UK

RO

Paraffinolie/(CAS-nr.: 64742-46-7)

EL

FR

Paraffinolie/(CAS-nr.: 72623-86-0)

EL

FR

Paraffinolie/(CAS-nr.: 8042-47-5)

EL

FR

Paraffinolie/(CAS-nr.: 97862-82-3)

EL

FR

Penconazol

NO

DE

Pencycuron

LV

PL

Penoxsulam

IT

PL

Peber

UK

IE

Phlebiopsis gigantea FOC PG 410.3

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B20/5

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1190/3.2

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1287/3.1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 3

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 4

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SH 1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 5

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 6

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG97/1062/116/1.1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1835

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1984

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1985

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1986

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Planteolier/citronelleolie

FR

UK

Planteolier/nellikeolie

ES

IT

Planteolier/olie af grøn mynte

SE

NL

Planteolier/rapsolie

NL

FI

Kaliumhydrogencarbonat

NL

EL

Prochloraz

BE

DE

Profoxydim

ES

EL

Prohexadion

FR

IE

Propaquizafop

UK

EE

Proquinazid

SE

LT

Putrescin (1,4-diaminobutan)

ES

AT

Pyrethriner

IT

DE

Pyridaben

CZ

BE

Pythium oligandrum M1

Pythium oligandrum

SE

HU

Kvartssand

LV

RO

Quinmerac

EE

FI

Quizalofop-P

HR

UK

Quizalofop-P-ethyl

FI

UK

Quizalofop-P-tefuryl

HR

UK

Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fiskeolie

CZ

FR

Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fårefedt

CZ

FR

Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/rå tallolie

CZ

SK

Repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/talloliebeg

CZ

EL

Havalgeekstrakt (tidligere havalgeekstrakt og tang)

BE

IT

Sintofen (cintofen)

CZ

FR

Natrium-5-nitroguaiacolat

NL

EL

Natriumaluminiumsilikat

HU

AT

Natriumhypoklorit

IE

UK

Natrium-o-nitrophenolat

NL

EL

Natrium-p-nitrophenolat

NL

EL

Spirodiclofen

AT

NL

Spiroxamin

AT

EE

Ligekædede sommerfugleferomoner

(E)-11-Tetradecen-1-yl-acetat

(E)-5-Decen-1-ol

(E)-5-Decen-1-yl-acetat

(E)-8-Dodecen-1-yl-acetat

(E,E)-7,9-Dodecadien-1-yl-acetat

(E,E)-8,10-Dodecadien-1-ol

(E,Z)-2,13-Octadecadien-1-yl-acetat

(E,Z)-7,9-Dodecadien-1-yl-acetat

(E,Z)-8-Dodecen-1-yl-acetat

(Z)-11-Hexadecen-1-ol

(Z)-11-Hexadecen-1-yl-acetat

(Z)-11-Hexadecenal

(Z)-11-tetradecen-1-yl-acetat

(Z)-13-Octadecenal

(Z)-7-Tetradecenal

(Z)-8-Dodecen-1-ol

(Z)-8-Dodecen-1-yl-acetat

(Z)-9-Dodecen-1-yl-acetat

(Z)-9-Hexadecenal

(Z)-9-tetradecen-1-yl-acetat

(Z,E)-7,11-Hexadecadien-1-yl-acetat

(Z,E)-9,12-Tetradecadien-1-yl-acetat

(Z,Z)-7,11-Hexadecadien-1-yl-acetat

Dodecan-1-ol

Tetradecan-1-ol

(Z)-8-Dodecenylacetat, Dodecan-1-yl-acetat

(Z)-9-Dodecenylacetat, Dodecan-1-yl-acetat

(7E, 9Z)-Dodecadienylacetat, (7E, 9E)-Dodecadienylacetat

(7Z, 11Z)-Hexadecadien-1-yl-acetat (7Z, 11E)-Hexadecadien-1-yl-acetat

(Z)-9-Hexadecenal (Z)-11-Hexadecenal (Z)-13-Octadecenal

E-5-Decen-1-yl-acetat, E-5-Decen-1-ol

(E/Z)-8-Dodecenylacetat, (Z)-8-Dodecenol

(Z)-11-Hexadecenal, (Z)-11-Hexadecen-1-yl-acetat

(E/Z)- 9-Dodecen-1- yl-acetat

E8, E10-Dodecadien-1-ol + tetradecylacetat

E7,E/Z9-Dodecadienylacetat (E7,E/Z9-12Ac) og n-dodecylacetat (12Ac)

(E,Z,Z)-3,8,11-Tetradecatrien-1-yl acetat og (E,Z)-3,8-tetradecadien-1-yl-acetat

(Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-Docosatetraen-1-yl-isobutyrat

IT

FR

Streptomyces K61 (tidligere S. griseoviridis)

Streptomyces

S. griseoviridis

EE

FR

Sulcotrion

DE

ES

Sulfurylfluorid

AT

IE

Svovl

FR

SI

Tau-fluvalinat

DK

DE

Tebuconazol

UK

DK

Tebufenozid

ES

DE

Tebufenpyrad

FR

BE

Teflubenzuron

SE

IT

Tefluthrin

HU

DK

Terbuthylazin

ES

HR

Tetraconazol

FR

DE

Tralkoxydim

ES

PT

Triadimenol

ES

LV

Tri-allat

UK

CZ

Triazoxid

DE

SK

Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) stamme ICC012

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) stamme T25

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma asperellum (tidligere T. harzianum) stamme TV1

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) stamme IMI 206040

Trichoderma atroviride

T. harzianum

SE

IT

Trichoderma atroviride (tidligere T. harzianum) stamme T11

Trichoderma atroviride

T. harzianum

SE

IT

Trichoderma gamsii (tidligere T. viride) stamme ICC080

Trichoderma gamsii

T. viride

SE

IT

Trichoderma harzianum stamme ITEM 908

Trichoderma harzianum

SE

NL

Trichoderma harzianum stamme T-22

Trichoderma harzianum

SE

NL

Trichoderma polysporum stamme IMI 206039

Trichoderma polysporum

SE

NL

Triflumizol

NL

BE

Triflumuron

IT

HU

Triflusulfuron

FR

DK

Trimethylaminhydrochlorid

BG

ES

Urea

UK

FI

Verticillium albo-atrum (tidligere Verticillium dahliae) stamme WCS850

Verticillium albo-atrum

Verticillium dahliae

SE

NL

Zeta-cypermethrin

AT

DE

Zincphosphid

AT

DE«

---

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/56

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/184

af 11. februar 2016

om udvidelse af den endelige udligningstold, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 23, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 (2) (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig udligningstold på 11,5 % på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er nævnt i forordningens artikel 1, stk. 2, og bilag 1. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 (2) (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig udligningstold på 11,5 % på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er nævnt i forordningens artikel 1, stk. 2, og bilag 1. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

2

1.2.   Indledning som følge af en anmodning

Indledning som følge af en anmodning

| (2) | Den 15. april 2015 indgav en EU-producent af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, en anmodning, hvoraf det fremgik, at antidumping- og udligningsforanstaltningerne over for importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, fra Kina omgås via Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(2)

Den 15. april 2015 indgav en EU-producent af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, en anmodning, hvoraf det fremgik, at antidumping- og udligningsforanstaltningerne over for importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, fra Kina omgås via Malaysia og Taiwan.

| (3) | Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser for, at der efter indførelsen af de gældende foranstaltninger skete en betydelig ændring i handelsmønstret fra Kina, Malaysia og Taiwan til Unionen, som tilsyneladende skyldtes indførelsen af de gældende foranstaltninger. Der var angiveligt ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller begrundelse for denne ændring ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser for, at der efter indførelsen af de gældende foranstaltninger skete en betydelig ændring i handelsmønstret fra Kina, Malaysia og Taiwan til Unionen, som tilsyneladende skyldtes indførelsen af de gældende foranstaltninger. Der var angiveligt ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller begrundelse for denne ændring ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger.

| (4) | Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia og Taiwan fandt sted til priser under den ikkeskadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia og Taiwan fandt sted til priser under den ikkeskadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

| (5) | Endelig var der umiddelbare beviser for, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium fra Kina, men afsendt fra Malaysia og Taiwan, fortsat blev subsidieret. |
| --- | --- |

(5)

Endelig var der umiddelbare beviser for, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium fra Kina, men afsendt fra Malaysia og Taiwan, fortsat blev subsidieret.

| (6) | Efter at have informeret medlemsstaterne fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 23, og den indledte derfor en undersøgelse ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/832 (3) (»indledningsforordningen«). I medfør af grundforordningens artikel 23, stk. 4, og artikel 24, stk. 5, instruerede Kommissionen i indledningsforordningen desuden toldmyndighederne om at registrere import af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium fra Kina afsendt fra Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(6)

Efter at have informeret medlemsstaterne fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 23, og den indledte derfor en undersøgelse ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/832 (3) (»indledningsforordningen«). I medfør af grundforordningens artikel 23, stk. 4, og artikel 24, stk. 5, instruerede Kommissionen i indledningsforordningen desuden toldmyndighederne om at registrere import af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium fra Kina afsendt fra Malaysia og Taiwan.

3

1.3.   Undersøgelse

Undersøgelse

| (7) | Kommissionen underrettede myndighederne i Kina, Malaysia og Taiwan, eksporterende producenter og forhandlere i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina, Malaysia og Taiwan, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for fristen i indledningsforordningen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede myndighederne i Kina, Malaysia og Taiwan, eksporterende producenter og forhandlere i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina, Malaysia og Taiwan, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for fristen i indledningsforordningen.

| (8) | 14 virksomheder i Malaysia, 28 virksomheder eller virksomhedsgrupper fra Taiwan, 9 virksomheder fra Kina, 25 virksomheder i Unionen, herunder EU-erhvervsgrenen, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og installatører samt 5 erhvervs- og brugersammenslutninger gav sig til kende. |
| --- | --- |

(8)

14 virksomheder i Malaysia, 28 virksomheder eller virksomhedsgrupper fra Taiwan, 9 virksomheder fra Kina, 25 virksomheder i Unionen, herunder EU-erhvervsgrenen, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og installatører samt 5 erhvervs- og brugersammenslutninger gav sig til kende.

| (9) | 14 virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf 9 indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. Malaysian Solar Resources indsendte en besvarelse, der var så ufuldstændig, at Kommissionen ikke kunne behandle den korrekt. Kommissionen afviste derfor denne anmodning. 5 malaysiske virksomheder, W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. og PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd., meddelte Kommissionen, at de ikke solgte den undersøgte vare til Unionen, og at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet. Enkelte af disse virksomheder var i etableringsfasen. |
| --- | --- |

(9)

14 virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf 9 indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. Malaysian Solar Resources indsendte en besvarelse, der var så ufuldstændig, at Kommissionen ikke kunne behandle den korrekt. Kommissionen afviste derfor denne anmodning. 5 malaysiske virksomheder, W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. og PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd., meddelte Kommissionen, at de ikke solgte den undersøgte vare til Unionen, og at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet. Enkelte af disse virksomheder var i etableringsfasen.

Malaysian Solar Resources

W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. og PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd.

| (10) | 28 virksomheder i Taiwan gav sig til kende. SunEdge Technology meddelte Kommissionen, at virksomheden ikke solgte den undersøgte vare til Unionen. Virksomhedens anmodning var derfor formålsløs og blev afvist. Mosel Vitelic Inc. meddelte Kommissionen, at virksomheden indstillede produktionen i juni 2015; virksomheden ønskede derfor ikke længere en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. 3 virksomheder, nemlig iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd og DS Technology Co. Ltd, anførte i deres spøgeskemabesvarelser, at de ikke havde deres egen produktion. Kommissionen fandt derfor, at virksomhederne ikke opfyldte betingelserne for at blive indrømmet en fritagelse, og afviste deres anmodninger. Der blev ikke gennemført kontrolbesøg hos de virksomheder, som ikke opfyldte betingelser for en fritagelse eller hvis anmodninger blev afvist. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper. |
| --- | --- |

(10)

28 virksomheder i Taiwan gav sig til kende. SunEdge Technology meddelte Kommissionen, at virksomheden ikke solgte den undersøgte vare til Unionen. Virksomhedens anmodning var derfor formålsløs og blev afvist. Mosel Vitelic Inc. meddelte Kommissionen, at virksomheden indstillede produktionen i juni 2015; virksomheden ønskede derfor ikke længere en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. 3 virksomheder, nemlig iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd og DS Technology Co. Ltd, anførte i deres spøgeskemabesvarelser, at de ikke havde deres egen produktion. Kommissionen fandt derfor, at virksomhederne ikke opfyldte betingelserne for at blive indrømmet en fritagelse, og afviste deres anmodninger. Der blev ikke gennemført kontrolbesøg hos de virksomheder, som ikke opfyldte betingelser for en fritagelse eller hvis anmodninger blev afvist. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper.

SunEdge Technology

Mosel Vitelic Inc.

iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd

DS Technology Co. Ltd

| (11) | Der blev ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. 3 kinesiske eksporterende producenter, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter i Taiwan eller Malaysia, besvarede spørgeskemaet, og 3 forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter fra Kina besvarede også spørgeskemaet. Desuden modtog Kommissionen 14 bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(11)

Der blev ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. 3 kinesiske eksporterende producenter, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter i Taiwan eller Malaysia, besvarede spørgeskemaet, og 3 forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter fra Kina besvarede også spørgeskemaet. Desuden modtog Kommissionen 14 bemærkninger fra interesserede parter.

| (12) | Følgende malaysiske og taiwanesiske virksomhedsgrupper indsendte fyldestgørende spørgeskemabesvarelser, og der blev gennemført kontrolbesøg hos dem: | Eksporterende producenter i Malaysia:







  — | AUO — SunPower Sdn. Bhd. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Følgende malaysiske og taiwanesiske virksomhedsgrupper indsendte fyldestgørende spørgeskemabesvarelser, og der blev gennemført kontrolbesøg hos dem:

Eksporterende producenter i Malaysia:

Eksporterende producenter i Malaysia:

—

AUO — SunPower Sdn. Bhd.

| — | Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd.

| — | Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics er en kontraktfremstiller, Kommissionen undersøgte også OEM-virksomheden SunEdison Products Singapore Pte Ltd) |
| --- | --- |

—

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics er en kontraktfremstiller, Kommissionen undersøgte også OEM-virksomheden SunEdison Products Singapore Pte Ltd)

| — | Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd.

| — | Sun M Energy Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Sun M Energy Sdn. Bhd.

| — | TS Solartech Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

TS Solartech Sdn. Bhd.

| | Eksporterende producenter i Taiwan:







  — | AblyTek Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Taiwan:

Eksporterende producenter i Taiwan:

—

AblyTek Co., Ltd.

| — | ANJI Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

ANJI Technology Co., Ltd.

| — | AU Optronics Corporation |
| --- | --- |

—

AU Optronics Corporation

| — | Big Sun Energy Technology Inc. |
| --- | --- |

—

Big Sun Energy Technology Inc.

| — | EEPV Corp. |
| --- | --- |

—

EEPV Corp.

| — | E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (kontrollen af denne virksomhed omfattede også Gloria Solar) |
| --- | --- |

—

E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (kontrollen af denne virksomhed omfattede også Gloria Solar)

| — | Gintech Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintech Energy Corporation

| — | Gintung Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintung Energy Corporation

| — | Inventec Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Energy Corporation

| — | Inventec Solar Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Solar Energy Corporation

| — | LOF Solar Corp. |
| --- | --- |

—

LOF Solar Corp.

| — | Ming Hwei Energy Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

| — | Motech Industries, Inc. |
| --- | --- |

—

Motech Industries, Inc.

| — | Neo Solar Power Corporation |
| --- | --- |

—

Neo Solar Power Corporation

| — | Perfect Source Technology Corp. |
| --- | --- |

—

Perfect Source Technology Corp.

| — | Ritek Corporation |
| --- | --- |

—

Ritek Corporation

| — | Sino-American Silicon Products Inc. |
| --- | --- |

—

Sino-American Silicon Products Inc.

| — | Solartech Energy Corp. |
| --- | --- |

—

Solartech Energy Corp.

| — | Sunengine Corporation Ltd. |
| --- | --- |

—

Sunengine Corporation Ltd.

| — | Topcell Solar International Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Topcell Solar International Co., Ltd.

| — | TSEC Corporation |
| --- | --- |

—

TSEC Corporation

| — | Universal Hardware Corporation |
| --- | --- |

—

Universal Hardware Corporation

| — | Win Win Precision Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

1.4.   Undersøgelsesperiode

Undersøgelsesperiode

| (13) | Undersøgelsesperioden omfattede tidsrummet fra den 1. januar 2012 til den 31. marts 2015 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For perioden 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»rapporteringsperioden« eller »RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af subsidiering. |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsesperioden omfattede tidsrummet fra den 1. januar 2012 til den 31. marts 2015 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For perioden 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»rapporteringsperioden« eller »RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af subsidiering.

2.   UNDERSØGELSESRESULTATER

UNDERSØGELSESRESULTATER

2.1.   Generelle betragtninger

Generelle betragtninger

| (14) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 3, blev vurderingen af en mulig omgåelse foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i handelsmønstret mellem tredjelandene og Unionen; om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkeligt gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden; om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om den importerede samme vare og/eller dele deraf stadig blev subsidieret. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 3, blev vurderingen af en mulig omgåelse foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i handelsmønstret mellem tredjelandene og Unionen; om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkeligt gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden; om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om den importerede samme vare og/eller dele deraf stadig blev subsidieret.

2.2.   Den pågældende vare og samme vare

Den pågældende vare og samme vare

| (15) | Den vare, der er genstand for den mulige omgåelse, er fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium (cellerne har en tykkelse på højst 400 mikrometer), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 og med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre de er i transit som omhandlet i artikel V i GATT (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(15)

Den vare, der er genstand for den mulige omgåelse, er fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium (cellerne har en tykkelse på højst 400 mikrometer), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 og med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre de er i transit som omhandlet i artikel V i GATT (»den pågældende vare«).

| (16) | Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:






  — | solcelleopladere, der består af mindre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier |
| --- | --- | --- |

(16)

Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:

—

solcelleopladere, der består af mindre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier

| — | fotovoltaiske tyndfilmsprodukter |
| --- | --- |

—

fotovoltaiske tyndfilmsprodukter

| — | fotovoltaiske varer af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til elproduktion, og hvor disse elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium genererer |
| --- | --- |

—

fotovoltaiske varer af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til elproduktion, og hvor disse elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium genererer

| — | moduler eller paneler med en udgangsspænding på højst 50 V jævnstrøm og en effekt, som ikke overstiger 50 W, udelukkende til direkte anvendelse som batteriopladere i systemer med samme spændings- og effektegenskaber. |
| --- | --- |

—

moduler eller paneler med en udgangsspænding på højst 50 V jævnstrøm og en effekt, som ikke overstiger 50 W, udelukkende til direkte anvendelse som batteriopladere i systemer med samme spændings- og effektegenskaber.

| (17) | Den undersøgte vare er den samme som »den pågældende vare«, der blev defineret i de foregående betragtninger, men afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(17)

Den undersøgte vare er den samme som »den pågældende vare«, der blev defineret i de foregående betragtninger, men afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan.

| (18) | Det fremgik af undersøgelsen, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, der blev afsendt fra Malaysia og Taiwan til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(18)

Det fremgik af undersøgelsen, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, der blev afsendt fra Malaysia og Taiwan til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c).

| (19) | Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcellepaneler og solcellemoduler i samme betydning, nemlig en række solceller, som er lamineret sammen (oftest 60 og 72), som absorberer sollys som en energikilde til at generere elektricitet. Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcelle- og fotovoltaisk i samme betydning med hensyn til solceller og moduler, nemlig konvertering af solenergi til elektricitet. Fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium benævnes herefter »solceller og moduler«. |
| --- | --- |

(19)

Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcellepaneler og solcellemoduler i samme betydning, nemlig en række solceller, som er lamineret sammen (oftest 60 og 72), som absorberer sollys som en energikilde til at generere elektricitet. Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcelle- og fotovoltaisk i samme betydning med hensyn til solceller og moduler, nemlig konvertering af solenergi til elektricitet. Fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium benævnes herefter »solceller og moduler«.

2.3.   Resultater af undersøgelsen vedrørende Kina

Resultater af undersøgelsen vedrørende Kina

| (20) | Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lav, og der var kun seks eksportører/producenter, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Der kunne derfor ikke på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter fremkom med, foretages nogen rimelig vurdering af størrelsen af eksporten af den pågældende vare fra Kina. |
| --- | --- |

(20)

Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lav, og der var kun seks eksportører/producenter, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Der kunne derfor ikke på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter fremkom med, foretages nogen rimelig vurdering af størrelsen af eksporten af den pågældende vare fra Kina.

| (21) | Ud fra ovenstående blev konklusionerne vedrørende eksporten af solceller og moduler fra Kina til Unionen, Malaysia og Taiwan også fastslået på grundlag af Comext-databasen (4); data indgivet til Kommissionen af medlemsstaterne om import af varer, der er genstand for undersøgelsen og for foranstaltningerne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 24, stk. 6, (»database i henhold til artikel 24, stk. 6«); nationale statistikker fra Kina, Malaysia og Taiwan samt oplysninger i klagen (5). |
| --- | --- |

(21)

Ud fra ovenstående blev konklusionerne vedrørende eksporten af solceller og moduler fra Kina til Unionen, Malaysia og Taiwan også fastslået på grundlag af Comext-databasen (4); data indgivet til Kommissionen af medlemsstaterne om import af varer, der er genstand for undersøgelsen og for foranstaltningerne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 24, stk. 6, (»database i henhold til artikel 24, stk. 6«); nationale statistikker fra Kina, Malaysia og Taiwan samt oplysninger i klagen (5).

4

5

| (22) | Den importmængde, der er registreret i de malaysiske, taiwanesiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare (6). På grundlag af Comext-data, de verificerede data vedrørende kinesiske, malaysiske og taiwanesiske producenter af solceller og moduler og klagen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare (7). Disse data kunne således anvendes til at fastslå, om der var sket en ændring i handelsmønstret, og kunne krydstjekkes med andre data som f.eks. data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og importører. |
| --- | --- |

(22)

Den importmængde, der er registreret i de malaysiske, taiwanesiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare (6). På grundlag af Comext-data, de verificerede data vedrørende kinesiske, malaysiske og taiwanesiske producenter af solceller og moduler og klagen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare (7). Disse data kunne således anvendes til at fastslå, om der var sket en ændring i handelsmønstret, og kunne krydstjekkes med andre data som f.eks. data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og importører.

6

7

2.3.1.   Ændring i handelsmønstret mellem Kina og EU

Ændring i handelsmønstret mellem Kina og EU

| (23) | Tabel 1 viser importmængden af den pågældende vare fra Kina til Unionen efter indførelsen af de gældende foranstaltninger:

  Tabel 1


  Udvikling i importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) | Vækstrate 2012 — RP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Kina | 11 119 | 5 584 | 3 443 | 3 801 | – 66 % |
| Andel af samlet import | 71 % | 54 % | 43 % | 46 % | – 35 % |
| Samlet import | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Kilde: Comext. |

(23)

Tabel 1 viser importmængden af den pågældende vare fra Kina til Unionen efter indførelsen af de gældende foranstaltninger:

Tabel 1

Tabel 1

Udvikling i importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden enhed: megawatt (MW)

Udvikling i importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Vækstrate 2012 — RP

Import fra Kina

11 119

5 584

3 443

3 801

– 66 %

Andel af samlet import

71 %

54 %

43 %

46 %

– 35 %

Samlet import

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Kilde: Comext.

Kilde:

| (24) | Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt væsentligt i undersøgelsesperioden med 66 %. Da faldet i importen fra Kina var større end faldet i den samlede import til Unionen, faldt andelen af importen fra Kina med 35 %. |
| --- | --- |

(24)

Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt væsentligt i undersøgelsesperioden med 66 %. Da faldet i importen fra Kina var større end faldet i den samlede import til Unionen, faldt andelen af importen fra Kina med 35 %.

2.4.   Resultatet af undersøgelsen i Malaysia

Resultatet af undersøgelsen i Malaysia

2.4.1.   Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Malaysia

Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Malaysia

| (25) | Som det fremgår af betragtning 9, samarbejdede otte eksporterende producenter i Malaysia ved at indsende fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. I forbindelse med tre af de samarbejdsvillige malaysiske virksomheder blev det fundet berettiget at anvende grundforordningens artikel 28, stk. 1, jf. de i betragtning 84 ff. anførte grunde. |
| --- | --- |

(25)

Som det fremgår af betragtning 9, samarbejdede otte eksporterende producenter i Malaysia ved at indsende fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. I forbindelse med tre af de samarbejdsvillige malaysiske virksomheder blev det fundet berettiget at anvende grundforordningens artikel 28, stk. 1, jf. de i betragtning 84 ff. anførte grunde.

| (26) | De samarbejdsvillige eksporterende producenter i Malaysia tegnede sig for 57 % af den samlede import af den pågældende vare fra Malaysia til Unionen i RP, jf. Comext. |
| --- | --- |

(26)

De samarbejdsvillige eksporterende producenter i Malaysia tegnede sig for 57 % af den samlede import af den pågældende vare fra Malaysia til Unionen i RP, jf. Comext.

2.4.2.   Ændring i handelsmønstret i Malaysia

Ændring i handelsmønstret i Malaysia

Import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen

Import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen

| (27) | Tabel 2 viser importmængden af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden:

  Tabel 2


  Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) | Vækstrate 2012 — RP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Malaysia | 466 | 495 | 1 561 | 1 610 | 245 % |
| Andel af samlet import | 3 % | 5 % | 19 % | 19 % | 553 % |
| Samlet import | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Kilde: Comext og anmodningen. |

(27)

Tabel 2 viser importmængden af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden:

Tabel 2

Tabel 2

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW)

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Vækstrate 2012 — RP

Import fra Malaysia

466

495

1 561

1 610

245 %

Andel af samlet import

3 %

5 %

19 %

19 %

553 %

Samlet import

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Kilde: Comext og anmodningen.

Kilde:

| (28) | Da importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt, jf. betragtning 24, steg den samlede import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen markant med + 245 %. Stigningen var særlig markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Da den samlede import faldt markant som følge af et fald i EU-forbruget, steg den malaysiske andel af den samlede import til Unionen endnu mere (+ 553 %) i forhold til stigningen i importen. |
| --- | --- |

(28)

Da importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt, jf. betragtning 24, steg den samlede import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen markant med + 245 %. Stigningen var særlig markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Da den samlede import faldt markant som følge af et fald i EU-forbruget, steg den malaysiske andel af den samlede import til Unionen endnu mere (+ 553 %) i forhold til stigningen i importen.

| (29) | Ændringen i handelsmønstret mellem Malaysia og Unionen bliver endnu mere markant for fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium (»moduler«), hvis modulerne analyseres separat og ikke sammen med celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler (»celler«). |
| --- | --- |

(29)

Ændringen i handelsmønstret mellem Malaysia og Unionen bliver endnu mere markant for fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium (»moduler«), hvis modulerne analyseres separat og ikke sammen med celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler (»celler«).

| (30) | Importmængden af moduler fra Malaysia steg fra 108 MW i 2012 til 1 036 MW i RP (+ 860 %). Som følge af faldet i den samlede import steg markedsandelen for importen af moduler fra Malaysia til Unionen fra 1 % i 2012 til 17 % i RP (+ 1 793 %). |
| --- | --- |

(30)

Importmængden af moduler fra Malaysia steg fra 108 MW i 2012 til 1 036 MW i RP (+ 860 %). Som følge af faldet i den samlede import steg markedsandelen for importen af moduler fra Malaysia til Unionen fra 1 % i 2012 til 17 % i RP (+ 1 793 %).

| (31) | Importmængden af celler fra Malaysia steg meget mindre end for moduler — nemlig fra 358 MW i 2012 til 573 MW i RP (+ 60 %). Markedsandelen for importen af celler fra Malaysia til Unionen steg fra 10 % i 2012 til 27 % i RP (+ 165 %). |
| --- | --- |

(31)

Importmængden af celler fra Malaysia steg meget mindre end for moduler — nemlig fra 358 MW i 2012 til 573 MW i RP (+ 60 %). Markedsandelen for importen af celler fra Malaysia til Unionen steg fra 10 % i 2012 til 27 % i RP (+ 165 %).

| (32) | Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Malaysia i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. |
| --- | --- |

(32)

Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Malaysia i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013.

Kinesisk eksport til Malaysia

Kinesisk eksport til Malaysia

| (33) | Malaysiske og kinesiske statistikker og data fra anmodningen blev anvendt til at konstatere tendensen i handelsstrømmene af solceller og moduler fra Kina til Malaysia (8). Både de kinesiske og malaysiske statistikker foreligger kun på et højere varegruppeniveau end den pågældende vare (9). På grundlag af Comext-data, verificerede data vedrørende kinesiske og malaysiske producenter af solceller og moduler og anmodningen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare, således at disse data kunne tages i betragtning (10). Der er en forskel mellem eksportmængderne i de kinesiske statistikker og importmængderne i de malaysiske statistikker, da de relevante toldkoder i de to lande har forskellige varedækninger (10). Selv om de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, viser begge datasæt den samme stigende tendens i eksporten fra Kina til Malaysia. Da de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, anvendes sidstnævnte for at opnå en mere konservativ analyse. |
| --- | --- |

(33)

Malaysiske og kinesiske statistikker og data fra anmodningen blev anvendt til at konstatere tendensen i handelsstrømmene af solceller og moduler fra Kina til Malaysia (8). Både de kinesiske og malaysiske statistikker foreligger kun på et højere varegruppeniveau end den pågældende vare (9). På grundlag af Comext-data, verificerede data vedrørende kinesiske og malaysiske producenter af solceller og moduler og anmodningen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare, således at disse data kunne tages i betragtning (10). Der er en forskel mellem eksportmængderne i de kinesiske statistikker og importmængderne i de malaysiske statistikker, da de relevante toldkoder i de to lande har forskellige varedækninger (10). Selv om de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, viser begge datasæt den samme stigende tendens i eksporten fra Kina til Malaysia. Da de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, anvendes sidstnævnte for at opnå en mere konservativ analyse.

8

9

10

10

| (34) | Der er bevis for, at en del af importen af kinesiske varer til Malaysia blev ukorrekt eller svigagtigt opgivet som andre varer. Eksempelvis blev importen af laminerede solmoduler opgivet som solcelleglas eller som celler, hvorimod de burde opgives som moduler, jf. betragtning 62. Dette er grunden til, at de kinesiske eksportstatistikker i tabel 3 sandsynligvis underdriver importen af moduler og overdriver importen af celler en anelse.

  Tabel 3


  Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de kinesiske statistikker, enhed: megawatt (MW)










  Kina til Malaysia | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celler | 6 | 25 | 43 | 53 |
| Moduler | 15 | 127 | 168 | 130 |
| I alt | 21 | 152 | 211 | 183 |
| Index celler | 100 | 417 | 717 | 883 |
| Index moduler | 100 | 847 | 1 120 | 867 |
| Index i alt | 100 | 724 | 1 005 | 871 |
| Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services. |

(34)

Der er bevis for, at en del af importen af kinesiske varer til Malaysia blev ukorrekt eller svigagtigt opgivet som andre varer. Eksempelvis blev importen af laminerede solmoduler opgivet som solcelleglas eller som celler, hvorimod de burde opgives som moduler, jf. betragtning 62. Dette er grunden til, at de kinesiske eksportstatistikker i tabel 3 sandsynligvis underdriver importen af moduler og overdriver importen af celler en anelse.

Tabel 3

Tabel 3

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de kinesiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de kinesiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

Kina til Malaysia

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Celler

6

25

43

53

Moduler

15

127

168

130

I alt

21

152

211

183

Index celler

Index celler

100

100

417

417

717

717

883

883

Index moduler

Index moduler

100

100

847

847

1 120

1 120

867

867

Index i alt

Index i alt

100

100

724

724

1 005

1 005

871

871

Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services.

Kilde:

Tabel 4

Tabel 4

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de malaysiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de malaysiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

| Import fra Kina til Malaysia | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celler | 137 | 313 | 339 | 405 |
| Moduler | 27 | 65 | 379 | 290 |
| I alt | 164 | 378 | 718 | 695 |
| Index celler | 100 | 228 | 247 | 296 |
| Index moduler | 100 | 240 | 1 397 | 1 067 |
| Index i alt | 100 | 230 | 437 | 423 |
| Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services. |

Import fra Kina til Malaysia

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Celler

137

313

339

405

Moduler

27

65

379

290

I alt

164

378

718

695

Index celler

Index celler

100

100

228

228

247

247

296

296

Index moduler

Index moduler

100

100

240

240

1 397

1 397

1 067

1 067

Index i alt

Index i alt

100

100

230

230

437

437

423

423

Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services.

Kilde:

| (35) | Importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia steg med mere end 800 % iflg. de kinesiske eksportdata og med mere end 400 % iflg. de malaysiske data. |
| --- | --- |

(35)

Importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia steg med mere end 800 % iflg. de kinesiske eksportdata og med mere end 400 % iflg. de malaysiske data.

| (36) | Tabel 5 viser udviklingen i forbruget på hjemmemarkedet i Malaysia i rapporteringsperioden. Forbruget af moduler på det malaysiske hjemmemarked lå langt under niveauet for eksporten fra Kina efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013, jf. tabel 5. Udviklingen i det hjemlige forbrug berettiger således ikke en sådan stigning i importen solceller og moduler fra Kina til Malaysia.

  Tabel 5


  Udviklingen i forbruget af solcellemoduler på hjemmemarkedet i Malaysia i 2012, 2013 og 2014, enhed: megawatt (MW)










  Malaysia | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hjemmemarkedsforbrug af moduler | 32 | 107 | 87 | 88 |
| Indeks | 100 | 338 | 275 | 279 |
| Kilde: Anmodningen. |

(36)

Tabel 5 viser udviklingen i forbruget på hjemmemarkedet i Malaysia i rapporteringsperioden. Forbruget af moduler på det malaysiske hjemmemarked lå langt under niveauet for eksporten fra Kina efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013, jf. tabel 5. Udviklingen i det hjemlige forbrug berettiger således ikke en sådan stigning i importen solceller og moduler fra Kina til Malaysia.

Tabel 5

Tabel 5

Udviklingen i forbruget af solcellemoduler på hjemmemarkedet i Malaysia i 2012, 2013 og 2014, enhed: megawatt (MW)

Udviklingen i forbruget af solcellemoduler på hjemmemarkedet i Malaysia i 2012, 2013 og 2014, enhed: megawatt (MW)

Malaysia

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Hjemmemarkedsforbrug af moduler

32

107

87

88

Indeks

Indeks

100

100

338

338

275

275

279

279

Kilde: Anmodningen.

Kilde:

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Malaysia

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Malaysia

| (37) | Som led i undersøgelsen blev der fundet bevis for faldet i importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Malaysia samt i eksporten fra Malaysia til Unionen af solceller og moduler efter iværksættelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Disse ændringer i handelsstrømmene udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden. |
| --- | --- |

(37)

Som led i undersøgelsen blev der fundet bevis for faldet i importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Malaysia samt i eksporten fra Malaysia til Unionen af solceller og moduler efter iværksættelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Disse ændringer i handelsstrømmene udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden.

2.4.3.   Omgåelsens art i Malaysia

Omgåelsens art i Malaysia

| (38) | Ifølge grundforordningens artikel 23, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet afsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande. |
| --- | --- |

(38)

Ifølge grundforordningens artikel 23, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet afsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande.

Omladning

Omladning

| (39) | Importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen udgjorde mere end 46 % af den samlede import fra Malaysia i rapporteringsperioden, jf. Comext. |
| --- | --- |

(39)

Importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen udgjorde mere end 46 % af den samlede import fra Malaysia i rapporteringsperioden, jf. Comext.

| (40) | Samarbejdsgraden for celler var på 100 %, og alle celleproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter. |
| --- | --- |

(40)

Samarbejdsgraden for celler var på 100 %, og alle celleproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter.

| (41) | Importen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 71 % af den samlede import af moduler fra Malaysia i samme periode. Modulerne er den endelige vare; de kan derfor kun importeres til Malaysia med henblik på hjemmemarkedsforbruget eller omladning. De høje importniveauer for moduler fra Kina oversteg hjemmemarkedsforbruget, jf. betragtning 36, og den udbredte mangel på samarbejdsvilje blandt de malaysiske producenter viser, at en større del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Malaysia. |
| --- | --- |

(41)

Importen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 71 % af den samlede import af moduler fra Malaysia i samme periode. Modulerne er den endelige vare; de kan derfor kun importeres til Malaysia med henblik på hjemmemarkedsforbruget eller omladning. De høje importniveauer for moduler fra Kina oversteg hjemmemarkedsforbruget, jf. betragtning 36, og den udbredte mangel på samarbejdsvilje blandt de malaysiske producenter viser, at en større del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Malaysia.

| (42) | Som det fremgår af betragtning 84 ff., kunne det desuden konstateres, at en række af de samarbejdsvillige malaysiske producenter gav vildledende oplysninger, navnlig når det gælder forholdet til kinesiske fabrikanter, importen af færdige produkter fra Kina og oprindelsen af eksporten af den pågældende vare til Unionen. Det konstateredes, at visse producenter eksporterede fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium til Unionen, mens andre virksomheder svigagtigt opgav nøglekomponenter som solcelleglas og forfalskede fakturaerne. |
| --- | --- |

(42)

Som det fremgår af betragtning 84 ff., kunne det desuden konstateres, at en række af de samarbejdsvillige malaysiske producenter gav vildledende oplysninger, navnlig når det gælder forholdet til kinesiske fabrikanter, importen af færdige produkter fra Kina og oprindelsen af eksporten af den pågældende vare til Unionen. Det konstateredes, at visse producenter eksporterede fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium til Unionen, mens andre virksomheder svigagtigt opgav nøglekomponenter som solcelleglas og forfalskede fakturaerne.

| (43) | Desuden indledte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Malaysia. Undersøgelsen pågår stadig. |
| --- | --- |

(43)

Desuden indledte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Malaysia. Undersøgelsen pågår stadig.

| (44) | Ud fra ovenstående betragtninger blev det bekræftet, at der finder omladning sted af den undersøgte vare via Malaysia. |
| --- | --- |

(44)

Ud fra ovenstående betragtninger blev det bekræftet, at der finder omladning sted af den undersøgte vare via Malaysia.

2.5.   Resultatet af undersøgelsen i Taiwan

Resultatet af undersøgelsen i Taiwan

2.5.1.   Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Taiwan

Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Taiwan

| (45) | Som det fremgår af betragtning 10, samarbejdede 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper i Taiwan i forbindelse med undersøgelsen og indsendte fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(45)

Som det fremgår af betragtning 10, samarbejdede 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper i Taiwan i forbindelse med undersøgelsen og indsendte fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet.

| (46) | De samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producenter tegnede sig for 63,3 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i UP, jf. Comext. |
| --- | --- |

(46)

De samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producenter tegnede sig for 63,3 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i UP, jf. Comext.

2.5.2.   Ændring i handelsmønstret i Taiwan

Ændring i handelsmønstret i Taiwan

Import af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen

Import af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen

| (47) | Tabel 6 viser importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

  Tabel 6


  Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) | Vækstrate 2012 — RP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Taiwan | 1 375 | 1 557 | 1 752 | 1 793 | 30 % |
| Andel af samlet import | 9 % | 15 % | 22 % | 22 % | 147 % |
| Samlet import | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Kilde: Comext. |

(47)

Tabel 6 viser importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

Tabel 6

Tabel 6

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden: megawatt (MW)

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Vækstrate 2012 — RP

Import fra Taiwan

1 375

1 557

1 752

1 793

30 %

Andel af samlet import

9 %

15 %

22 %

22 %

147 %

Samlet import

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Kilde: Comext.

Kilde:

| (48) | Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i december 2013, jf. betragtning 24. På den anden side steg importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen markant (+ 30 %) i samme periode. Da den samlede import til Unionen af den undersøgte vare faldt, steg markedsandelen for importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen fra 9 % i 2012 til 22 % i RP (stigning på + 147 %). |
| --- | --- |

(48)

Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i december 2013, jf. betragtning 24. På den anden side steg importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen markant (+ 30 %) i samme periode. Da den samlede import til Unionen af den undersøgte vare faldt, steg markedsandelen for importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen fra 9 % i 2012 til 22 % i RP (stigning på + 147 %).

| (49) | Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Taiwan i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. |
| --- | --- |

(49)

Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Taiwan i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013.

Kinesisk eksport til Taiwan

Kinesisk eksport til Taiwan

| (50) | Myndighederne i Taiwan fremlagde statistikker for import og eksport af solceller og moduler fra frihandelszoner og frilagre (»frizoner«). I Taiwan er der forbud mod import af solceller og moduler fra Kina. Kinesiske solceller og moduler samt andre nøglekomponenter kan derfor kun anbringes i frizoner med henblik på efterfølgende reeksport eller anvendelse som råvarer i et andet produkt, der reeksporteres. Kommissionen bemærker, at næsten al import af celler og moduler til frizoner kom fra Kina. De fremlagte oplysninger vedrører 2012, 2013 og 2014. Rapporteringsperioden dækker tre kvartaler af 2014 og et kvartal af 2015, og det er derfor usandsynligt, at tendensen ville være væsentligt anderledes mellem 2014 og RP. |
| --- | --- |

(50)

Myndighederne i Taiwan fremlagde statistikker for import og eksport af solceller og moduler fra frihandelszoner og frilagre (»frizoner«). I Taiwan er der forbud mod import af solceller og moduler fra Kina. Kinesiske solceller og moduler samt andre nøglekomponenter kan derfor kun anbringes i frizoner med henblik på efterfølgende reeksport eller anvendelse som råvarer i et andet produkt, der reeksporteres. Kommissionen bemærker, at næsten al import af celler og moduler til frizoner kom fra Kina. De fremlagte oplysninger vedrører 2012, 2013 og 2014. Rapporteringsperioden dækker tre kvartaler af 2014 og et kvartal af 2015, og det er derfor usandsynligt, at tendensen ville være væsentligt anderledes mellem 2014 og RP.

| (51) | Tabel 7 viser importmængden af solceller og moduler fra Kina til frihandelszoner og frilagre i Taiwan i undersøgelsesperioden:

  Tabel 7


  Import af solceller og moduler fra Kina til frizoner i Taiwan, enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina til frizoner i Taiwan | 0 | 49 | 284 |
| Indeks | 100 | 243 150 | 1 421 000 |
| Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT). |

(51)

Tabel 7 viser importmængden af solceller og moduler fra Kina til frihandelszoner og frilagre i Taiwan i undersøgelsesperioden:

Tabel 7

Tabel 7

Import af solceller og moduler fra Kina til frizoner i Taiwan, enhed: megawatt (MW)

Import af solceller og moduler fra Kina til frizoner i Taiwan, enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Kina til frizoner i Taiwan

0

49

284

Indeks

Indeks

100

100

243 150

243 150

1 421 000

1 421 000

Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT).

Kilde:

| (52) | Tabel 8 viser eksportmængden af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

  Tabel 8


  Eksport af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen, enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frizoner i Taiwan til Unionen | 2 | 48 | 223 |
| Indeks | 100 | 242 300 | 1 112 750 |
| Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT). |

(52)

Tabel 8 viser eksportmængden af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

Tabel 8

Tabel 8

Eksport af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen, enhed: megawatt (MW)

Eksport af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen, enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Frizoner i Taiwan til Unionen

2

48

223

Indeks

Indeks

100

100

242 300

242 300

1 112 750

1 112 750

Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT).

Kilde:

| (53) | Tabel 7 viser en markant stigning i importen af solceller og moduler i Taiwan efter indledelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Tabel 8 viser klart, at størstedelen af den pågældende vare fra Kina blev reeksporteret til Unionen. |
| --- | --- |

(53)

Tabel 7 viser en markant stigning i importen af solceller og moduler i Taiwan efter indledelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Tabel 8 viser klart, at størstedelen af den pågældende vare fra Kina blev reeksporteret til Unionen.

| (54) | Ændringen i handelsmønstret mellem Taiwan og Kina bliver endnu tydeligere for moduler, hvis de analyseres separat. |
| --- | --- |

(54)

Ændringen i handelsmønstret mellem Taiwan og Kina bliver endnu tydeligere for moduler, hvis de analyseres separat.

| (55) | Importen af moduler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 213 MW i 2014. Næsten hele importen til frizonerne kom fra Kina. Af de 213 MW, som importeredes, blev 202 MW reeksporteret til EU. Eksporten af moduler, som oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan udgjorde således mindst 24 % i den samlede eksport af moduler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext. |
| --- | --- |

(55)

Importen af moduler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 213 MW i 2014. Næsten hele importen til frizonerne kom fra Kina. Af de 213 MW, som importeredes, blev 202 MW reeksporteret til EU. Eksporten af moduler, som oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan udgjorde således mindst 24 % i den samlede eksport af moduler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext.

| (56) | Importen af celler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 71 MW i 2014. 20 MW blev angivet som eksport til EU. Eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan udgjorde mindst 2 % af den samlede eksport af celler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext. |
| --- | --- |

(56)

Importen af celler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 71 MW i 2014. 20 MW blev angivet som eksport til EU. Eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan udgjorde mindst 2 % af den samlede eksport af celler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext.

| (57) | Da den pågældende vare fra Kina ikke kan sælges i Taiwan, er der ingen anden begrundelse for importen fra Kina til Taiwan end omladning eller samle-/færdiggørelsesprocesser med henblik på reeksport af kinesiske nøglekomponenter uden for Taiwan. |
| --- | --- |

(57)

Da den pågældende vare fra Kina ikke kan sælges i Taiwan, er der ingen anden begrundelse for importen fra Kina til Taiwan end omladning eller samle-/færdiggørelsesprocesser med henblik på reeksport af kinesiske nøglekomponenter uden for Taiwan.

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Taiwan

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Taiwan

| (58) | Faldet i den kinesiske eksport af solceller og moduler og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Taiwan og i eksporten fra Taiwan til Unionen efter indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013 udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side. |
| --- | --- |

(58)

Faldet i den kinesiske eksport af solceller og moduler og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Taiwan og i eksporten fra Taiwan til Unionen efter indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013 udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side.

2.5.3.   Omgåelsens art i Taiwan

Omgåelsens art i Taiwan

| (59) | Ifølge grundforordningens artikel 23, stk. 3, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet afsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande. |
| --- | --- |

(59)

Ifølge grundforordningens artikel 23, stk. 3, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet afsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande.

Omladning

Omladning

| (60) | Importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen udgjorde mere end 38 % af den samlede import fra Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. Comext. Importen til Unionen af celler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 11 % af den samlede import af celler fra Taiwan i samme periode. Importen til Unionen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 64 % af den samlede import fra Taiwan af moduler, jf. Comext. |
| --- | --- |

(60)

Importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen udgjorde mere end 38 % af den samlede import fra Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. Comext. Importen til Unionen af celler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 11 % af den samlede import af celler fra Taiwan i samme periode. Importen til Unionen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 64 % af den samlede import fra Taiwan af moduler, jf. Comext.

| (61) | Samtlige celleproducenter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter. Samtidig udgjorde eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan til Unionen, jf. betragtning 56, kun 2 % af importen af celler fra Taiwan til Unionen, jf. Comext i 2014. |
| --- | --- |

(61)

Samtlige celleproducenter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter. Samtidig udgjorde eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan til Unionen, jf. betragtning 56, kun 2 % af importen af celler fra Taiwan til Unionen, jf. Comext i 2014.

| (62) | Det blev desuden konstateret, jf. betragtning 81, at visse virksomheder i Taiwan importerede laminerede solcellemoduler (også kendt som laminerede solpaneler) til deres frilagre, og at i hvert fald en del af disse laminerede solpaneler blev opgivet som solceller. Laminerede solcellemoduler er et næsten færdigt modul, som indeholder enten 60 eller 72 celler. Der behøves blot en meget simpel samleproces for at fremstille et solcellemodul af et lamineret modul, dvs. en aluminiumsramme fastsættes på modulet og der tilføjes en forgreningsdåse. Derfor bør laminerede solcellemoduler tariferes som solcellemoduler. Dette betyder, at i hvert fald en del af de kinesiske celler, der importeredes til frihandelszoner og frilagre i Taiwan, faktisk var laminerede solcellemoduler og derfor burde have været tariferet som moduler. |
| --- | --- |

(62)

Det blev desuden konstateret, jf. betragtning 81, at visse virksomheder i Taiwan importerede laminerede solcellemoduler (også kendt som laminerede solpaneler) til deres frilagre, og at i hvert fald en del af disse laminerede solpaneler blev opgivet som solceller. Laminerede solcellemoduler er et næsten færdigt modul, som indeholder enten 60 eller 72 celler. Der behøves blot en meget simpel samleproces for at fremstille et solcellemodul af et lamineret modul, dvs. en aluminiumsramme fastsættes på modulet og der tilføjes en forgreningsdåse. Derfor bør laminerede solcellemoduler tariferes som solcellemoduler. Dette betyder, at i hvert fald en del af de kinesiske celler, der importeredes til frihandelszoner og frilagre i Taiwan, faktisk var laminerede solcellemoduler og derfor burde have været tariferet som moduler.

| (63) | Som nævnt i betragtning 55 udgjorde eksporten af moduler, der oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan mindst 24 % af importen af moduler fra Taiwan til Unionen. Modulerne er det endelige produkt, og de kinesiske moduler kan ikke sælges i Taiwan; det eneste sandsynlige formål med at eksportere dem til Taiwan må derfor have været omladning. Kommissionen konkluderer derfor, at en stor del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Taiwan. |
| --- | --- |

(63)

Som nævnt i betragtning 55 udgjorde eksporten af moduler, der oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan mindst 24 % af importen af moduler fra Taiwan til Unionen. Modulerne er det endelige produkt, og de kinesiske moduler kan ikke sælges i Taiwan; det eneste sandsynlige formål med at eksportere dem til Taiwan må derfor have været omladning. Kommissionen konkluderer derfor, at en stor del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Taiwan.

| (64) | Desuden indledte OLAF i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Taiwan. Undersøgelsen pågår stadig. |
| --- | --- |

(64)

Desuden indledte OLAF i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Taiwan. Undersøgelsen pågår stadig.

| (65) | Desuden har myndighederne i Taiwan samtidig gennemført undersøgelser af den påståede omgåelsespraksis og konkluderet, at en række virksomheder, overvejende forhandlere, begik svig ved at forfalske solcellemodulernes oprindelse. |
| --- | --- |

(65)

Desuden har myndighederne i Taiwan samtidig gennemført undersøgelser af den påståede omgåelsespraksis og konkluderet, at en række virksomheder, overvejende forhandlere, begik svig ved at forfalske solcellemodulernes oprindelse.

| (66) | Ud fra ovenstående betragtninger blev det derfor bekræftet, at den undersøgte vare omlades via Taiwan. |
| --- | --- |

(66)

Ud fra ovenstående betragtninger blev det derfor bekræftet, at den undersøgte vare omlades via Taiwan.

2.6.   Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af udligningstolden

Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af udligningstolden

| (67) | Undersøgelsen førte ikke til nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende solceller og moduler med oprindelse i Kina. Der blev ikke fundet andre elementer end tolden, der kunne betragtes som en kompensation for omkostningerne til omladning eller import og reeksport af fotovoltaiske celler og moduler af krystallinsk silicium, navnlig hvad angår transport og omladning, fra Kina via Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(67)

Undersøgelsen førte ikke til nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende solceller og moduler med oprindelse i Kina. Der blev ikke fundet andre elementer end tolden, der kunne betragtes som en kompensation for omkostningerne til omladning eller import og reeksport af fotovoltaiske celler og moduler af krystallinsk silicium, navnlig hvad angår transport og omladning, fra Kina via Malaysia og Taiwan.

2.7.   Beviser for subsidiering

Beviser for subsidiering

| (68) | Som det fremgår af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013, blev det konstateret, at de kinesiske eksporterende producenter havde fordel af en række subsidieordninger, som blev indrømmet af den kinesiske regering samt af de regionale og lokale myndigheder i Kina. De umiddelbare beviser viste efterfølgende, at producenterne af den pågældende vare i Kina sandsynligvis fortsat vil have fordel af en række subsidier. Der blev derfor indledt en udløbsundersøgelse (11) den 5. december 2015. Ingen af de eksporterende producenter i Kina eller andre interesserede parter fremlagde beviser for det modsatte. Det konkluderes derfor, at importen af den undersøgte vare stadig har fordel af subsidieordningerne. |
| --- | --- |

(68)

Som det fremgår af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013, blev det konstateret, at de kinesiske eksporterende producenter havde fordel af en række subsidieordninger, som blev indrømmet af den kinesiske regering samt af de regionale og lokale myndigheder i Kina. De umiddelbare beviser viste efterfølgende, at producenterne af den pågældende vare i Kina sandsynligvis fortsat vil have fordel af en række subsidier. Der blev derfor indledt en udløbsundersøgelse (11) den 5. december 2015. Ingen af de eksporterende producenter i Kina eller andre interesserede parter fremlagde beviser for det modsatte. Det konkluderes derfor, at importen af den undersøgte vare stadig har fordel af subsidieordningerne.

11

2.8.   Undergravning af udligningstoldens afhjælpende virkninger

Undergravning af udligningstoldens afhjælpende virkninger

| (69) | For at afgøre, om de importerede varer i form af mængder og priser havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium samt celler af den typer, der benyttes i fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev kontrollerede data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, Comext og databasen i henhold til artikel 24, stk. 6, anvendt som de bedste foreliggende data vedrørende mængder og priser for eksporten fra ikke samarbejdsvillige virksomheder. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 415 i den oprindelige forordning. |
| --- | --- |

(69)

For at afgøre, om de importerede varer i form af mængder og priser havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium samt celler af den typer, der benyttes i fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev kontrollerede data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, Comext og databasen i henhold til artikel 24, stk. 6, anvendt som de bedste foreliggende data vedrørende mængder og priser for eksporten fra ikke samarbejdsvillige virksomheder. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 415 i den oprindelige forordning.

| (70) | Stigningen i importen fra Malaysia og Taiwan blev mængdemæssigt betragtet som betydelig. Det anslåede EU-forbrug i RP giver en lignende indikation af denne imports omfang. Markedsandelen for moduler importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Malaysia, er på 9 % af forbruget af moduler i Unionen. De moduler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Taiwan, udgør 7 % af forbruget af moduler i Unionen. De celler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder i Taiwan, udgør 3 % af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(70)

Stigningen i importen fra Malaysia og Taiwan blev mængdemæssigt betragtet som betydelig. Det anslåede EU-forbrug i RP giver en lignende indikation af denne imports omfang. Markedsandelen for moduler importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Malaysia, er på 9 % af forbruget af moduler i Unionen. De moduler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Taiwan, udgør 7 % af forbruget af moduler i Unionen. De celler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder i Taiwan, udgør 3 % af EU-forbruget.

| (71) | Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris viste et betydeligt underbud. |
| --- | --- |

(71)

Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris viste et betydeligt underbud.

| (72) | Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris. |
| --- | --- |

(72)

Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.

3.   FORANSTALTNINGER

FORANSTALTNINGER

| (73) | Ud fra ovenstående konkluderedes det, at den endelige udligningstold, der indførtes på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev omgået via omladning i Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(73)

Ud fra ovenstående konkluderedes det, at den endelige udligningstold, der indførtes på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev omgået via omladning i Malaysia og Taiwan.

| (74) | I henhold til grundforordningens artikel 23, stk. 1, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej. |
| --- | --- |

(74)

I henhold til grundforordningens artikel 23, stk. 1, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej.

| (75) | De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013, »for alle andre virksomheder«, dvs. en endelig udligningstold på 11,5 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(75)

De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013, »for alle andre virksomheder«, dvs. en endelig udligningstold på 11,5 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.

| (76) | Der bør opkræves told på den registrerede import af fotovoltaiske moduler og nøglekomponenter af krystallinsk silicium, der er afsendt fra Malaysia og Taiwan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 3, og artikel 24, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen. |
| --- | --- |

(76)

Der bør opkræves told på den registrerede import af fotovoltaiske moduler og nøglekomponenter af krystallinsk silicium, der er afsendt fra Malaysia og Taiwan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 3, og artikel 24, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.

4.   ANMODNINGER OM FRITAGELSE

ANMODNINGER OM FRITAGELSE

| (77) | 14 virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf 9 indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. En virksomhed indsendte en yderst mangelfuld besvarelse og besvarede ikke mangelskrivelsen i tide, hvorfor Kommissionen afviste virksomhedens anmodning. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 8 virksomheder eller virksomhedsgrupper. |
| --- | --- |

(77)

14 virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf 9 indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. En virksomhed indsendte en yderst mangelfuld besvarelse og besvarede ikke mangelskrivelsen i tide, hvorfor Kommissionen afviste virksomhedens anmodning. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 8 virksomheder eller virksomhedsgrupper.

| (78) | 28 virksomheder eller virksomhedsgrupper gav sig til kende, og én meddelte Kommissionen, at den havde indstillet sin aktivitet. En virksomhed meddelte Kommissionen, at den ikke havde solgt til Unionen og derfor ikke var berettiget til en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. Det viste sig, jf. betragtning 10, at 3 af de 4 taiwanesiske virksomheder, der havde besvaret spørgeskemaet, ikke havde produktionsanlæg, og Kommissionen afviste derfor deres anmodninger. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper. |
| --- | --- |

(78)

28 virksomheder eller virksomhedsgrupper gav sig til kende, og én meddelte Kommissionen, at den havde indstillet sin aktivitet. En virksomhed meddelte Kommissionen, at den ikke havde solgt til Unionen og derfor ikke var berettiget til en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. Det viste sig, jf. betragtning 10, at 3 af de 4 taiwanesiske virksomheder, der havde besvaret spørgeskemaet, ikke havde produktionsanlæg, og Kommissionen afviste derfor deres anmodninger. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper.

| (79) | Det viste sig, at tre virksomheder i Malaysia og tre virksomheder i Taiwan, som var blevet kontrolleret, havde indsendt urigtige eller vildledende oplysninger. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 28, stk. 4, blev disse virksomheder underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt at se bort fra de indsendte oplysninger og anvende »de foreliggende faktiske oplysninger«, og virksomhederne blev indrømmet en tidsfrist til at fremlægge yderligere forklaringer (»artikel 28-brev«). Disse breve indeholdt specifikke oplysninger om, hvilke dele af virksomhedernes oplysninger, Kommissionen ville se bort fra. To virksomheder fra Taiwan besvarede ikke artikel 28-brevet. Kommissionen så derfor bort fra virksomhedernes oplysninger som tidligere meddelt. De tre virksomheder i Malaysia besvarede Kommissionens brev, men kunne ikke udrydde Kommissionens tvivl, som uddybet herunder. Kommissionen så derfor også bort fra disse virksomheders oplysninger som tidligere meddelt. En taiwanesisk virksomhed indsendte et svar med supplerende oplysninger, som blev godkendt af Kommissionen, jf. betragtning 107. |
| --- | --- |

(79)

Det viste sig, at tre virksomheder i Malaysia og tre virksomheder i Taiwan, som var blevet kontrolleret, havde indsendt urigtige eller vildledende oplysninger. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 28, stk. 4, blev disse virksomheder underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt at se bort fra de indsendte oplysninger og anvende »de foreliggende faktiske oplysninger«, og virksomhederne blev indrømmet en tidsfrist til at fremlægge yderligere forklaringer (»artikel 28-brev«). Disse breve indeholdt specifikke oplysninger om, hvilke dele af virksomhedernes oplysninger, Kommissionen ville se bort fra. To virksomheder fra Taiwan besvarede ikke artikel 28-brevet. Kommissionen så derfor bort fra virksomhedernes oplysninger som tidligere meddelt. De tre virksomheder i Malaysia besvarede Kommissionens brev, men kunne ikke udrydde Kommissionens tvivl, som uddybet herunder. Kommissionen så derfor også bort fra disse virksomheders oplysninger som tidligere meddelt. En taiwanesisk virksomhed indsendte et svar med supplerende oplysninger, som blev godkendt af Kommissionen, jf. betragtning 107.

| (80) | Andre efterforskningsmyndigheder i Unionen, f.eks. OLAF og de nationale toldmyndigheder, undersøger i øjeblikket også importen til Unionen fra disse fem virksomheder. For at beskytte de pågående undersøgelser er det vigtigt ikke at offentliggøre oplysninger, der kunne give tredjeparter mulighed for at knytte konklusionerne i de følgende betragtninger sammen med en bestemt virksomhed. Kommissionen har derfor ikke præciseret, hvilken virksomhed der er berørt af hvilke konklusioner. Importører, der har købt den undersøgte vare fra disse virksomheder og derfor ønsker at kende den nøjagtige situation for deres leverandør, må kontakte deres leverandør direkte eller kontakte Kommissionen for at indhente mere detaljerede oplysninger. |
| --- | --- |

(80)

Andre efterforskningsmyndigheder i Unionen, f.eks. OLAF og de nationale toldmyndigheder, undersøger i øjeblikket også importen til Unionen fra disse fem virksomheder. For at beskytte de pågående undersøgelser er det vigtigt ikke at offentliggøre oplysninger, der kunne give tredjeparter mulighed for at knytte konklusionerne i de følgende betragtninger sammen med en bestemt virksomhed. Kommissionen har derfor ikke præciseret, hvilken virksomhed der er berørt af hvilke konklusioner. Importører, der har købt den undersøgte vare fra disse virksomheder og derfor ønsker at kende den nøjagtige situation for deres leverandør, må kontakte deres leverandør direkte eller kontakte Kommissionen for at indhente mere detaljerede oplysninger.

| (81) | Som led i denne undersøgelse er Kommissionen kommet frem til følgende: Det blev konstateret, at to af de tre virksomheder i Taiwan importerede laminerede solcellemoduler fra Kina, som ikke fremgik af deres spørgeskemabesvarelser. En af disse virksomheder indrømmede under kontrolbesøget, at de opgav denne import i spørgeskemabesvarelsen som import af solceller fra Kina. Virksomheden havde desuden anført denne import som solceller i deres toldangivelse. For begge de taiwanesiske virksomheder fremgik det klart af en række dokumenter, at de reeksporterede de laminerede solcellemoduler fra Kina til Unionen. |
| --- | --- |

(81)

Som led i denne undersøgelse er Kommissionen kommet frem til følgende: Det blev konstateret, at to af de tre virksomheder i Taiwan importerede laminerede solcellemoduler fra Kina, som ikke fremgik af deres spørgeskemabesvarelser. En af disse virksomheder indrømmede under kontrolbesøget, at de opgav denne import i spørgeskemabesvarelsen som import af solceller fra Kina. Virksomheden havde desuden anført denne import som solceller i deres toldangivelse. For begge de taiwanesiske virksomheder fremgik det klart af en række dokumenter, at de reeksporterede de laminerede solcellemoduler fra Kina til Unionen.

| (82) | Disse to taiwanesiske virksomheder fremlagde ingen supplerende uddybninger som svar på artikel 28, stk. 4-brevet, da de overhovedet ikke svarede (jf. betragtning 81). |
| --- | --- |

(82)

Disse to taiwanesiske virksomheder fremlagde ingen supplerende uddybninger som svar på artikel 28, stk. 4-brevet, da de overhovedet ikke svarede (jf. betragtning 81).

| (83) | Som uddybet i betragtning 81 og 82 og i betragtning af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. afsnit 2 i denne forordning, som hver især er tilstrækkelige grunde, konstateredes det, at disse virksomheder var involveret i omgåelsespraksis, og de kunne derfor ikke indrømmes en fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 23, stk. 6. |
| --- | --- |

(83)

Som uddybet i betragtning 81 og 82 og i betragtning af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. afsnit 2 i denne forordning, som hver især er tilstrækkelige grunde, konstateredes det, at disse virksomheder var involveret i omgåelsespraksis, og de kunne derfor ikke indrømmes en fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 23, stk. 6.

| (84) | For følgende tre malaysiske virksomheder anvendte Kommissionen som forklaret nedenfor de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28, stk. 1, af følgende grunde: |
| --- | --- |

(84)

For følgende tre malaysiske virksomheder anvendte Kommissionen som forklaret nedenfor de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28, stk. 1, af følgende grunde:

| (85) | En malaysisk virksomhed angav i sin spørgeskemabesvarelse, at virksomheden købte solceller i Kina og specificerede, at modulerne med kinesiske celler blev afsendt til andre markeder end EU-markedet. Virksomheden var dog ikke i stand til at bevise, at den købte tilstrækkelige mængder af celler i andre lande end Kina til at kunne producere den mængder solcellemoduler, der eksporteredes til Unionen. Under kontrolbesøget blev det konstateret, at virksomheden importerede laminerede solcellemoduler fra Kina, som den svigagtigt opgav som import af solcelleglas. Det blev desuden konstateret, at virksomheden ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som blev eksporteret. Det blev endvidere konstateret, at virksomheden havde forbindelser til en kinesisk virksomhed, som er aktiv inden for solcellesektoren. |
| --- | --- |

(85)

En malaysisk virksomhed angav i sin spørgeskemabesvarelse, at virksomheden købte solceller i Kina og specificerede, at modulerne med kinesiske celler blev afsendt til andre markeder end EU-markedet. Virksomheden var dog ikke i stand til at bevise, at den købte tilstrækkelige mængder af celler i andre lande end Kina til at kunne producere den mængder solcellemoduler, der eksporteredes til Unionen. Under kontrolbesøget blev det konstateret, at virksomheden importerede laminerede solcellemoduler fra Kina, som den svigagtigt opgav som import af solcelleglas. Det blev desuden konstateret, at virksomheden ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som blev eksporteret. Det blev endvidere konstateret, at virksomheden havde forbindelser til en kinesisk virksomhed, som er aktiv inden for solcellesektoren.

| (86) | En malaysisk virksomhed benægtede i sit svar på artikel 28, stk. 4-brevet, at den eksporterede moduler med kinesiske celler til Unionen. Virksomheden påstod, at den eksporterede moduler til Unionen med celler fra Sydkorea, som dog blev lamineret i Kina. Virksomheden svarede desuden, at den bestilte denne type »lamineret glas«, da der var et kvalitetsproblem med deres lamineringsvirksomhed. Som anført ovenfor blev dette svigagtigt erklæret som solcelleglas. Derudover var virksomheden ikke i stand til at godtgøre, at den havde købt tilstrækkeligt mange celler i Sydkorea til alle de moduler, den eksporterede til Unionen. |
| --- | --- |

(86)

En malaysisk virksomhed benægtede i sit svar på artikel 28, stk. 4-brevet, at den eksporterede moduler med kinesiske celler til Unionen. Virksomheden påstod, at den eksporterede moduler til Unionen med celler fra Sydkorea, som dog blev lamineret i Kina. Virksomheden svarede desuden, at den bestilte denne type »lamineret glas«, da der var et kvalitetsproblem med deres lamineringsvirksomhed. Som anført ovenfor blev dette svigagtigt erklæret som solcelleglas. Derudover var virksomheden ikke i stand til at godtgøre, at den havde købt tilstrækkeligt mange celler i Sydkorea til alle de moduler, den eksporterede til Unionen.

| (87) | Virksomheden påstod desuden, at der havde været en ændring i ejerskabet siden april 2014. Denne ændring i ejerskabet ændrede dog ikke den kendsgerning, at den malaysiske virksomhed og de kinesiske virksomheder er forbundet, idet den malaysiske virksomheds vigtigste leverandør af råvarer fortsat var den kinesiske producent af moduler. |
| --- | --- |

(87)

Virksomheden påstod desuden, at der havde været en ændring i ejerskabet siden april 2014. Denne ændring i ejerskabet ændrede dog ikke den kendsgerning, at den malaysiske virksomhed og de kinesiske virksomheder er forbundet, idet den malaysiske virksomheds vigtigste leverandør af råvarer fortsat var den kinesiske producent af moduler.

| (88) | De forklaringer, som virksomheden anførte i sin besvarelse af artikel 28, stk. 4-brevet, kunne derfor ikke føre til en ændring af konklusionen om, at den reeksporterede laminerede kinesiske solcellemoduler til Unionen, og at i hvert fald en del af de moduler, der eksporteredes til Unionen, omfattede kinesiske celler. |
| --- | --- |

(88)

De forklaringer, som virksomheden anførte i sin besvarelse af artikel 28, stk. 4-brevet, kunne derfor ikke føre til en ændring af konklusionen om, at den reeksporterede laminerede kinesiske solcellemoduler til Unionen, og at i hvert fald en del af de moduler, der eksporteredes til Unionen, omfattede kinesiske celler.

| (89) | I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 85-88, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 6. |
| --- | --- |

(89)

I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 85-88, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 6.

| (90) | Det blev desuden konstateret, at en anden malaysisk virksomhed ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som den eksporterede. Samme virksomhed var ikke i stand til at fremlægge arbejdskontrakter med de ansatte; den var således ikke i stand til at bevise, at den beskæftigede personale i undersøgelsesperioden. Virksomheden var ikke i stand til at fremlægge købskontrakter for produktionsudstyr til solcellemoduler. Derudover undlod virksomheden at fremlægge oplysninger om sit forhold til en kinesisk eksporterende producent samt om køb af den undersøgte vare fra den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Desuden fremlagde virksomheden dokumenter med forskellige etableringsdatoer. Det fremgik af undersøgelsen, at virksomheden blev etableret i 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og indstillede produktionen kort efter maj 2015, dvs. efter indførelsen af registreringen af moduler fra Malaysia. |
| --- | --- |

(90)

Det blev desuden konstateret, at en anden malaysisk virksomhed ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som den eksporterede. Samme virksomhed var ikke i stand til at fremlægge arbejdskontrakter med de ansatte; den var således ikke i stand til at bevise, at den beskæftigede personale i undersøgelsesperioden. Virksomheden var ikke i stand til at fremlægge købskontrakter for produktionsudstyr til solcellemoduler. Derudover undlod virksomheden at fremlægge oplysninger om sit forhold til en kinesisk eksporterende producent samt om køb af den undersøgte vare fra den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Desuden fremlagde virksomheden dokumenter med forskellige etableringsdatoer. Det fremgik af undersøgelsen, at virksomheden blev etableret i 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og indstillede produktionen kort efter maj 2015, dvs. efter indførelsen af registreringen af moduler fra Malaysia.

| (91) | Virksomheden påstod i sit svar på artikel 28, stk. 4-brevet, at mange små virksomheder i Malaysia ikke har arbejdskontrakter med de ansatte. Virksomheden påstod desuden, at den havde tilstrækkelig kapacitet til at producere de påståede mængder. Derudover påstod virksomheden, at den beskæftigede salgsmedarbejdere fra en kinesisk virksomhed, men at den ikke havde formelle forbindelser til denne kinesiske virksomhed. Disse supplerende forklaringer kunne ikke ændre føre til en ændring i konklusionerne ovenfor. Virksomheden godtgjorde i særdeleshed ikke, at den var i stand til at producere de eksporterede mængder. Desuden var der et stort misforhold mellem den mængde af importerede celler, som virksomheden anførte, og den mængde af celler, som leverandøren anførte. Den kendsgerning, at virksomheden beskæftiger personale fra den kinesiske virksomhed, bekræfter forbindelsen til den kinesiske virksomhed. |
| --- | --- |

(91)

Virksomheden påstod i sit svar på artikel 28, stk. 4-brevet, at mange små virksomheder i Malaysia ikke har arbejdskontrakter med de ansatte. Virksomheden påstod desuden, at den havde tilstrækkelig kapacitet til at producere de påståede mængder. Derudover påstod virksomheden, at den beskæftigede salgsmedarbejdere fra en kinesisk virksomhed, men at den ikke havde formelle forbindelser til denne kinesiske virksomhed. Disse supplerende forklaringer kunne ikke ændre føre til en ændring i konklusionerne ovenfor. Virksomheden godtgjorde i særdeleshed ikke, at den var i stand til at producere de eksporterede mængder. Desuden var der et stort misforhold mellem den mængde af importerede celler, som virksomheden anførte, og den mængde af celler, som leverandøren anførte. Den kendsgerning, at virksomheden beskæftiger personale fra den kinesiske virksomhed, bekræfter forbindelsen til den kinesiske virksomhed.

| (92) | I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 90 og 91, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 6. |
| --- | --- |

(92)

I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 90 og 91, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 6.

| (93) | En anden virksomhed i Malaysia blev etableret i juni 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og begyndte at sælge moduler fra december 2013, dvs. kort efter indførelsen af den endelige antidumping- og udligningstold ved den oprindelige forordning. Virksomheden producerede polykrystallinske solcellemoduler i rapporteringsperioden med celler, der hovedsagelig blev importeret fra Taiwan. Virksomheden havde tilsyneladende en tæt forbindelse til en kinesisk virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, der efterfølgende blev trukket tilbage for misligholdelse (12). For det første var direktøren for den malaysiske virksomhed tidligere ansat i en ledende stilling i den kinesiske virksomhed. For det andet blev cellerne oprindeligt i mange tilfælde indkøbt gennem den kinesiske virksomhed og/eller andre kinesiske virksomheder, hvorved cellerne fysisk blev transporteret fra et tredjeland (hovedsagelig Taiwan) til Kina, før de tilsyneladende blev transporteret videre til virksomheden i Malaysia. For det tredje blev de fleste moduler, der solgtes til tredjelande i rapporteringsperioden solgt til en amerikansk virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. For det fjerde var en juridisk repræsentant for den kinesiske virksomhed til stede under kontrolbesøget hos den malaysiske virksomhed. For det femte er de kinesiske og taiwanesiske virksomheders modeller til salgskontrakter tilsyneladende de samme, både i udformning og indhold. For det sjette udtalte en repræsentant for den kinesiske virksomhed i en internetvideo, at den kinesiske virksomhed yder teknisk bistand og supervision til den malaysiske virksomhed. |
| --- | --- |

(93)

En anden virksomhed i Malaysia blev etableret i juni 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og begyndte at sælge moduler fra december 2013, dvs. kort efter indførelsen af den endelige antidumping- og udligningstold ved den oprindelige forordning. Virksomheden producerede polykrystallinske solcellemoduler i rapporteringsperioden med celler, der hovedsagelig blev importeret fra Taiwan. Virksomheden havde tilsyneladende en tæt forbindelse til en kinesisk virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, der efterfølgende blev trukket tilbage for misligholdelse (12). For det første var direktøren for den malaysiske virksomhed tidligere ansat i en ledende stilling i den kinesiske virksomhed. For det andet blev cellerne oprindeligt i mange tilfælde indkøbt gennem den kinesiske virksomhed og/eller andre kinesiske virksomheder, hvorved cellerne fysisk blev transporteret fra et tredjeland (hovedsagelig Taiwan) til Kina, før de tilsyneladende blev transporteret videre til virksomheden i Malaysia. For det tredje blev de fleste moduler, der solgtes til tredjelande i rapporteringsperioden solgt til en amerikansk virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. For det fjerde var en juridisk repræsentant for den kinesiske virksomhed til stede under kontrolbesøget hos den malaysiske virksomhed. For det femte er de kinesiske og taiwanesiske virksomheders modeller til salgskontrakter tilsyneladende de samme, både i udformning og indhold. For det sjette udtalte en repræsentant for den kinesiske virksomhed i en internetvideo, at den kinesiske virksomhed yder teknisk bistand og supervision til den malaysiske virksomhed.

12

| (94) | Følgende andre elementer blev ikke fremlagt af denne malaysiske virksomhed under kontrolbesøget, men modtaget gennem toldmyndighederne i en EU-medlemsstat: Den malaysiske virksomhed havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den samme kinesiske virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, hvorved den malaysiske virksomhed havde tilladelse til at anvende den kinesiske virksomheds varemærke, hvis kunderne ønskede det. Desuden blev en af de første kunder i Unionen præsenteret for den malaysiske virksomhed af en salgsrepræsentant fra den kinesiske virksomhed. Endelig var den malaysiske virksomheds første forsendelse til Unionen genstand for toldmyndighedernes undersøgelse i en medlemsstat, idet modulerne var mærket »Made in China« og samtidig bar den kinesiske virksomheds varemærke. |
| --- | --- |

(94)

Følgende andre elementer blev ikke fremlagt af denne malaysiske virksomhed under kontrolbesøget, men modtaget gennem toldmyndighederne i en EU-medlemsstat: Den malaysiske virksomhed havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den samme kinesiske virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, hvorved den malaysiske virksomhed havde tilladelse til at anvende den kinesiske virksomheds varemærke, hvis kunderne ønskede det. Desuden blev en af de første kunder i Unionen præsenteret for den malaysiske virksomhed af en salgsrepræsentant fra den kinesiske virksomhed. Endelig var den malaysiske virksomheds første forsendelse til Unionen genstand for toldmyndighedernes undersøgelse i en medlemsstat, idet modulerne var mærket »Made in China« og samtidig bar den kinesiske virksomheds varemærke.

| (95) | Den malaysiske virksomhed besvarede artikel 28, stk. 4-brevet med et brev dateret den 14. december 2015, hvoraf det fremgik, at virksomheden ikke havde haft til hensigt at skjule sine forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske virksomhed, og at virksomheden havde udfyldt fritagelsesformularen i god tro. Virksomheden meddelte også, at toldmyndighederne i en medlemsstat efter undersøgelsen accepterede, at de ukorrekt mærkede moduler faktisk var blevet produceret af virksomheden i Malaysia. Medlemsstatens toldmyndigheder bekræftede imidlertid over for Kommissionen, at disse moduler ikke var af malaysisk oprindelse. |
| --- | --- |

(95)

Den malaysiske virksomhed besvarede artikel 28, stk. 4-brevet med et brev dateret den 14. december 2015, hvoraf det fremgik, at virksomheden ikke havde haft til hensigt at skjule sine forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske virksomhed, og at virksomheden havde udfyldt fritagelsesformularen i god tro. Virksomheden meddelte også, at toldmyndighederne i en medlemsstat efter undersøgelsen accepterede, at de ukorrekt mærkede moduler faktisk var blevet produceret af virksomheden i Malaysia. Medlemsstatens toldmyndigheder bekræftede imidlertid over for Kommissionen, at disse moduler ikke var af malaysisk oprindelse.

| (96) | Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod den malaysiske virksomhed, at Kommissionen baserede sine beslutninger på antagelser, påstande og falske beskyldninger, hvorved deres grundlag og eventuelle beviser aldrig var blevet fremlagt for virksomheden, hvilket undergravede virksomhedens ret til at forsvare sig. Virksomheden kritiserede især Kommissionen for ikke at have fremlagt den internetvideo, der omtales i betragtning 93, og oplysningerne fra toldmyndighederne i en medlemsstat, jf. betragtning 94. Virksomheden påstod også, at den ikke var forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, og at den ikke havde holdt sin aftale om tilladelse til brug af varemærke med denne kinesiske virksomhed skjult under kontrolbesøget. Hvad angår den undersøgelse, der blev iværksat af toldmyndighederne i en medlemsstat, påstod virksomheden, at samtlige varer i sidste ende blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia. Endelig påstod den, at etableringsdatoen og den kendsgerning, at virksomheden solgte til en virksomhed i USA, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, ikke er gyldige argumenter til at afslå en anmodning om fritagelse. Den malaysiske virksomhed anmodede også om en høring med Høringskonsulenten i handelsprocedurer, som blev afholdt den 12. januar 2016. Før denne høring blev internetvideoen fremlagt for virksomheden, som under høringen bekræftede dens ægthed. |
| --- | --- |

(96)

Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod den malaysiske virksomhed, at Kommissionen baserede sine beslutninger på antagelser, påstande og falske beskyldninger, hvorved deres grundlag og eventuelle beviser aldrig var blevet fremlagt for virksomheden, hvilket undergravede virksomhedens ret til at forsvare sig. Virksomheden kritiserede især Kommissionen for ikke at have fremlagt den internetvideo, der omtales i betragtning 93, og oplysningerne fra toldmyndighederne i en medlemsstat, jf. betragtning 94. Virksomheden påstod også, at den ikke var forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, og at den ikke havde holdt sin aftale om tilladelse til brug af varemærke med denne kinesiske virksomhed skjult under kontrolbesøget. Hvad angår den undersøgelse, der blev iværksat af toldmyndighederne i en medlemsstat, påstod virksomheden, at samtlige varer i sidste ende blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia. Endelig påstod den, at etableringsdatoen og den kendsgerning, at virksomheden solgte til en virksomhed i USA, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, ikke er gyldige argumenter til at afslå en anmodning om fritagelse. Den malaysiske virksomhed anmodede også om en høring med Høringskonsulenten i handelsprocedurer, som blev afholdt den 12. januar 2016. Før denne høring blev internetvideoen fremlagt for virksomheden, som under høringen bekræftede dens ægthed.

| (97) | Virksomhedens supplerende forklaringer kunne dog ikke føre til en ændring i konklusionen ovenfor, hvilket forklares herunder. |
| --- | --- |

(97)

Virksomhedens supplerende forklaringer kunne dog ikke føre til en ændring i konklusionen ovenfor, hvilket forklares herunder.

| (98) | Elementerne i betragtning 93 er ikke blot antagelser og påstande, men derimod kendsgerninger, som i sig selv ikke blev betvivlet af virksomheden. Desuden blev disse kendsgerninger præsenteret for virksomheden i artikel 28-brevet af 3. december 2015, hvori virksomheden blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Efterfølgende blev konklusionerne fremlagt for virksomheden den 22. december 2015, hvor virksomheden igen blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Virksomhedens ret til at forsvare sig blev således respekteret til fulde. Det står dog fast, at virksomheden under kontrolbesøget i hvert fald søgte at nedtone, om end ikke skjule, at den havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den kinesiske virksomhed. Under kontrolbesøget nævnte den malaysiske virksomhed brugen af den kinesiske virksomheds varemærke, men forklarede udtrykkeligt, at dette gjaldt »en begrænset periode«. Aftalen om tilladelse til brug af varemærket blev dog aldrig fremlagt, og det blev aldrig uddybet under kontrolbesøget, at aftalen var blevet forlænget for yderligere fire år. Ingen af de elementer i betragtning 93, som viste stærke forretningsmæssige forbindelse mellem de to virksomheder, blev uddybet eller fremlagt for Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøget. Derudover satte virksomhedens ikke selv spørgsmålstegn ved disse oplysninger. |
| --- | --- |

(98)

Elementerne i betragtning 93 er ikke blot antagelser og påstande, men derimod kendsgerninger, som i sig selv ikke blev betvivlet af virksomheden. Desuden blev disse kendsgerninger præsenteret for virksomheden i artikel 28-brevet af 3. december 2015, hvori virksomheden blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Efterfølgende blev konklusionerne fremlagt for virksomheden den 22. december 2015, hvor virksomheden igen blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Virksomhedens ret til at forsvare sig blev således respekteret til fulde. Det står dog fast, at virksomheden under kontrolbesøget i hvert fald søgte at nedtone, om end ikke skjule, at den havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den kinesiske virksomhed. Under kontrolbesøget nævnte den malaysiske virksomhed brugen af den kinesiske virksomheds varemærke, men forklarede udtrykkeligt, at dette gjaldt »en begrænset periode«. Aftalen om tilladelse til brug af varemærket blev dog aldrig fremlagt, og det blev aldrig uddybet under kontrolbesøget, at aftalen var blevet forlænget for yderligere fire år. Ingen af de elementer i betragtning 93, som viste stærke forretningsmæssige forbindelse mellem de to virksomheder, blev uddybet eller fremlagt for Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøget. Derudover satte virksomhedens ikke selv spørgsmålstegn ved disse oplysninger.

| (99) | Det fremgår af grundforordningens artikel 23, stk. 6, at eksporterende producenter for at opnå fritagelse skal påvise, at de ikke er forbundet til nogen af de af foranstaltningerne omfattede producenter, og at de ikke er involveret i omgåelse. |
| --- | --- |

(99)

Det fremgår af grundforordningens artikel 23, stk. 6, at eksporterende producenter for at opnå fritagelse skal påvise, at de ikke er forbundet til nogen af de af foranstaltningerne omfattede producenter, og at de ikke er involveret i omgåelse.

| (100) | Hvad angår det første kriterium (ingen forretningsmæssig forbindelse til producenter omfattet af foranstaltningerne), søgte den eksporterende producent at nedtone, om end ikke skjule, virksomhedens mange forbindelser med den kinesiske eksporterende producent, jf. betragtning 93. Det påhviler dog den eksporterende producent at fremlægge bevis for, at denne forbindelse ikke eksisterer. Da virksomheden ikke samarbejdede om dette punkt, og da det var umuligt at kontrollere alle de nye oplysninger, der blev fremlagt i svaret på fremlæggelsen af oplysninger, måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger for at afgøre, om den eksporterende producent afviste den umiddelbare opfattelse, som er baseret på foreliggende faktiske oplysninger om, at virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. Kommissionen mener, at den eksporterende producent ikke fremlagde bevis herfor, idet der er mange indikationer af tætte forbindelser mellem den kinesiske virksomhed og den eksporterende producent. |
| --- | --- |

(100)

Hvad angår det første kriterium (ingen forretningsmæssig forbindelse til producenter omfattet af foranstaltningerne), søgte den eksporterende producent at nedtone, om end ikke skjule, virksomhedens mange forbindelser med den kinesiske eksporterende producent, jf. betragtning 93. Det påhviler dog den eksporterende producent at fremlægge bevis for, at denne forbindelse ikke eksisterer. Da virksomheden ikke samarbejdede om dette punkt, og da det var umuligt at kontrollere alle de nye oplysninger, der blev fremlagt i svaret på fremlæggelsen af oplysninger, måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger for at afgøre, om den eksporterende producent afviste den umiddelbare opfattelse, som er baseret på foreliggende faktiske oplysninger om, at virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. Kommissionen mener, at den eksporterende producent ikke fremlagde bevis herfor, idet der er mange indikationer af tætte forbindelser mellem den kinesiske virksomhed og den eksporterende producent.

| (101) | Under alle omstændigheder, og selv om det første kriterium var blevet opfyldt, hvilket ikke var tilfældet, mener Kommissionen, at det andet kriterium ikke blev opfyldt. Den eksporterende producent var involveret i omgåelse på to forskellige måder, som hver især var tilstrækkelige til at afvise fritagelsesanmodningen. En afgørende indikation af, at virksomheden er involveret i omgåelsespraksis, som er fælles for begge måder og uomtvistelig, er, at den eksporterende producent indledte sine aktiviteter efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(101)

Under alle omstændigheder, og selv om det første kriterium var blevet opfyldt, hvilket ikke var tilfældet, mener Kommissionen, at det andet kriterium ikke blev opfyldt. Den eksporterende producent var involveret i omgåelse på to forskellige måder, som hver især var tilstrækkelige til at afvise fritagelsesanmodningen. En afgørende indikation af, at virksomheden er involveret i omgåelsespraksis, som er fælles for begge måder og uomtvistelig, er, at den eksporterende producent indledte sine aktiviteter efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger.

| (102) | For det første er virksomhedens udtalelse om, at alle varer i betragtning 96 blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia, faktuelt ukorrekt. Toldmyndighederne i en medlemsstat fremlagde oplysninger for Kommissionen, som viste, at disse moduler anses for at være af kinesisk oprindelse, idet den kinesiske virksomheds navn var påført de pågældende paller af solcellemoduler. For at beskytte disse toldmyndigheders pågående undersøgelse, kunne disse oplysninger ikke fremlægges for den malaysiske virksomhed. Kommissionen gjorde dog virksomheden opmærksom på, at Høringskonsulenten i handelsprocedurer kunne kontrollere nøjagtigheden af disse oplysninger, på grundlag af artikel 12, 13 og 15 i Høringskonsulentens mandat. |
| --- | --- |

(102)

For det første er virksomhedens udtalelse om, at alle varer i betragtning 96 blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia, faktuelt ukorrekt. Toldmyndighederne i en medlemsstat fremlagde oplysninger for Kommissionen, som viste, at disse moduler anses for at være af kinesisk oprindelse, idet den kinesiske virksomheds navn var påført de pågældende paller af solcellemoduler. For at beskytte disse toldmyndigheders pågående undersøgelse, kunne disse oplysninger ikke fremlægges for den malaysiske virksomhed. Kommissionen gjorde dog virksomheden opmærksom på, at Høringskonsulenten i handelsprocedurer kunne kontrollere nøjagtigheden af disse oplysninger, på grundlag af artikel 12, 13 og 15 i Høringskonsulentens mandat.

| (103) | Toldmyndighedernes oplysninger udgør bevis for, at den eksporterende producent var involveret i omladning, og er dermed bevis for, at den eksporterende producent er involveret i omgåelsespraksis. |
| --- | --- |

(103)

Toldmyndighedernes oplysninger udgør bevis for, at den eksporterende producent var involveret i omladning, og er dermed bevis for, at den eksporterende producent er involveret i omgåelsespraksis.

| (104) | For det andet blev aftalen om brug af varemærke med den kinesiske eksporterende producent indgået og forlænget på et tidspunkt, hvor den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Unionen i henhold til bestemmelserne i et tilsagn. I henhold til tilsagnet var bl.a. salg til Unionen af den pågældende vare produceret i et tredjeland forbudt, da dette ville gøre overvågningen af tilsagnet, og især bestemmelsen om tværgående salgsaktiviteter, umulig eller i hvert fald upraktisk. Betingelserne i den ikke fortrolige udgave af tilsagnet var velkendte i hele erhvervsgrenen og blev efter anmodning fremlagt af Kommissionens tjenestegrene. Som følge af de tætte forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske producent, blev de også fremlagt for den eksporterende producent. Ved at tiltræde aftalen om brug af varemærke omgik den eksporterende producent betingelserne i tilsagnet og blev således også på denne måde involveret i omgåelsespraksis. Under høringen den 12. januar 2016 udtalte den malaysiske virksomhed, at den ikke havde fremlagt ukorrekte eller vildledende oplysninger, og at den er en egentlig malaysisk producent af solcellemoduler. Hvad angår beviserne fra de nationale toldmyndigheder, som ikke kunne fremlægges for den malaysiske virksomhed, jf. forklaringerne ovenfor, anmodede virksomheden høringskonsulenten om at kontrollere nøjagtigheden heraf. Høringskonsulenten informerede efterfølgende virksomheden om, at han havde kontrolleret nøjagtigheden af oplysningerne fra de nationale toldmyndigheder, og om at de nationale toldmyndigheder på dette grundlag konkluderede, at en betydelig mængde moduler i forsendelsen var af kinesisk oprindelse. |
| --- | --- |

(104)

For det andet blev aftalen om brug af varemærke med den kinesiske eksporterende producent indgået og forlænget på et tidspunkt, hvor den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Unionen i henhold til bestemmelserne i et tilsagn. I henhold til tilsagnet var bl.a. salg til Unionen af den pågældende vare produceret i et tredjeland forbudt, da dette ville gøre overvågningen af tilsagnet, og især bestemmelsen om tværgående salgsaktiviteter, umulig eller i hvert fald upraktisk. Betingelserne i den ikke fortrolige udgave af tilsagnet var velkendte i hele erhvervsgrenen og blev efter anmodning fremlagt af Kommissionens tjenestegrene. Som følge af de tætte forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske producent, blev de også fremlagt for den eksporterende producent. Ved at tiltræde aftalen om brug af varemærke omgik den eksporterende producent betingelserne i tilsagnet og blev således også på denne måde involveret i omgåelsespraksis. Under høringen den 12. januar 2016 udtalte den malaysiske virksomhed, at den ikke havde fremlagt ukorrekte eller vildledende oplysninger, og at den er en egentlig malaysisk producent af solcellemoduler. Hvad angår beviserne fra de nationale toldmyndigheder, som ikke kunne fremlægges for den malaysiske virksomhed, jf. forklaringerne ovenfor, anmodede virksomheden høringskonsulenten om at kontrollere nøjagtigheden heraf. Høringskonsulenten informerede efterfølgende virksomheden om, at han havde kontrolleret nøjagtigheden af oplysningerne fra de nationale toldmyndigheder, og om at de nationale toldmyndigheder på dette grundlag konkluderede, at en betydelig mængde moduler i forsendelsen var af kinesisk oprindelse.

| (105) | Konklusionerne for denne virksomhed blev derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28, stk. 1. |
| --- | --- |

(105)

Konklusionerne for denne virksomhed blev derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28, stk. 1.

| (106) | I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 93-105, nemlig at den malaysiske virksomhed har tætte forbindelser til den kinesiske virksomhed, er involveret i omladningspraksis og i brud på tilsagnsbetingelserne, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 6. |
| --- | --- |

(106)

I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 93-105, nemlig at den malaysiske virksomhed har tætte forbindelser til den kinesiske virksomhed, er involveret i omladningspraksis og i brud på tilsagnsbetingelserne, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 23, stk. 6.

| (107) | En virksomhed i Taiwan fremlagde ikke rettidigt detaljerede oplysninger om markedsføringen af celler hos den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Kina, som var blevet præsenteret som en wafer slicer, importdata, overholdelse af restriktionerne i Taiwan og de nøjagtige handelsstrømme. Virksomheden fremlagde en række supplerende forklaringer efter en anmodning i henhold til artikel 28, stk. 1, som imidlertid var tilstrækkelige til at indrømme virksomheden en fritagelse, da den fremlagde de ønskede oplysninger, som kunne kontrolleres af Kommissionen. |
| --- | --- |

(107)

En virksomhed i Taiwan fremlagde ikke rettidigt detaljerede oplysninger om markedsføringen af celler hos den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Kina, som var blevet præsenteret som en wafer slicer, importdata, overholdelse af restriktionerne i Taiwan og de nøjagtige handelsstrømme. Virksomheden fremlagde en række supplerende forklaringer efter en anmodning i henhold til artikel 28, stk. 1, som imidlertid var tilstrækkelige til at indrømme virksomheden en fritagelse, da den fremlagde de ønskede oplysninger, som kunne kontrolleres af Kommissionen.

efter en anmodning i henhold til artikel 28, stk. 1

| (108) | De resterende fem malaysiske og 21 taiwanesiske eksporterende producenter, herunder virksomheden i betragtning 107, var iflg. undersøgelsen ikke involveret i omgåelsespraksis, og der kunne derfor indrømmes fritagelser til de producerede solcellemoduler og solceller, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6. |
| --- | --- |

(108)

De resterende fem malaysiske og 21 taiwanesiske eksporterende producenter, herunder virksomheden i betragtning 107, var iflg. undersøgelsen ikke involveret i omgåelsespraksis, og der kunne derfor indrømmes fritagelser til de producerede solcellemoduler og solceller, jf. grundforordningens artikel 23, stk. 6.

De resterende fem malaysiske og 21 taiwanesiske eksporterende producenter, herunder virksomheden i betragtning 107, var iflg. undersøgelsen ikke involveret i omgåelsespraksis, og der kunne derfor indrømmes fritagelser til de producerede solcellemoduler og solceller

| (109) | En stor del af disse virksomheder blev nemlig etableret før indførelsen af foranstaltninger over for Kina. Samtlige virksomheders produktionsanlæg blev kontrolleret på baggrund af deres spørgeskemabesvarelser. Gennemgangen af produktions- og kapacitetsstatistik, produktionsomkostninger, køb af råvarer, halvfærdige og færdige varer og eksportsalg til Unionen bekræftede, at disse virksomheder var egentlige producenter, og der forelå ikke bevis for, at de var involveret i omgåelsespraksis. |
| --- | --- |

(109)

En stor del af disse virksomheder blev nemlig etableret før indførelsen af foranstaltninger over for Kina. Samtlige virksomheders produktionsanlæg blev kontrolleret på baggrund af deres spørgeskemabesvarelser. Gennemgangen af produktions- og kapacitetsstatistik, produktionsomkostninger, køb af råvarer, halvfærdige og færdige varer og eksportsalg til Unionen bekræftede, at disse virksomheder var egentlige producenter, og der forelå ikke bevis for, at de var involveret i omgåelsespraksis.

| (110) | Andre producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med denne procedure og ikke eksporterede den undersøgte vare i UP, og som påtænker at indgive en anmodning om fritagelse fra den udvidede udligningstold i henhold til grundforordningens artikel 20 og artikel 23, stk. 6, vil skulle udfylde en fritagelsesformular, så Kommissionen kan afgøre, om en sådan anmodning er berettiget. |
| --- | --- |

(110)

Andre producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med denne procedure og ikke eksporterede den undersøgte vare i UP, og som påtænker at indgive en anmodning om fritagelse fra den udvidede udligningstold i henhold til grundforordningens artikel 20 og artikel 23, stk. 6, vil skulle udfylde en fritagelsesformular, så Kommissionen kan afgøre, om en sådan anmodning er berettiget.

| (111) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gav adskillige virksomheder sig til kende og udtrykte tilfredshed med Kommissionens beslutning om at indrømme dem fritagelser. Disse virksomheder påpegede dog også, at aftaler (ofte omtalt som OEM-aftalerne) mellem forskellige virksomheder er udbredt i solcellepanelsektoren, hvorved celleproducenter/modulproducenter (ofte omtalt som varemærkeejere) sommetider afsender en del af deres celler, som samles til moduler af andre producenter (ofte omtalt som OEM-producenter). Disse virksomheder ønskede en afklaring af, hvorvidt de stadig ville have fordel af en fritagelse, hvis de indgik i en sådan aftale. Kommissionen bekræfter, at sådanne aftaler, som mere korrekt omtales som underentrepriseaftaler, anvendes i solcellepanelindustrien og falder inden for anvendelsesområdet for indrømmelse af fritagelser. I forbindelse med disse aftaler kontrolleres leverandørerne og oprindelsen af råvarerne af varemærkeejeren; underentreprenøren bruger det modeldesign, der stilles til rådighed af varemærkeejeren, hvorved denne overvåger produktionsprocessen. I forbindelse med disse aftaler skal solcellerne være produceret af fritagne virksomheder, jf. artikel 1, stk. 2. |
| --- | --- |

(111)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gav adskillige virksomheder sig til kende og udtrykte tilfredshed med Kommissionens beslutning om at indrømme dem fritagelser. Disse virksomheder påpegede dog også, at aftaler (ofte omtalt som OEM-aftalerne) mellem forskellige virksomheder er udbredt i solcellepanelsektoren, hvorved celleproducenter/modulproducenter (ofte omtalt som varemærkeejere) sommetider afsender en del af deres celler, som samles til moduler af andre producenter (ofte omtalt som OEM-producenter). Disse virksomheder ønskede en afklaring af, hvorvidt de stadig ville have fordel af en fritagelse, hvis de indgik i en sådan aftale. Kommissionen bekræfter, at sådanne aftaler, som mere korrekt omtales som underentrepriseaftaler, anvendes i solcellepanelindustrien og falder inden for anvendelsesområdet for indrømmelse af fritagelser. I forbindelse med disse aftaler kontrolleres leverandørerne og oprindelsen af råvarerne af varemærkeejeren; underentreprenøren bruger det modeldesign, der stilles til rådighed af varemærkeejeren, hvorved denne overvåger produktionsprocessen. I forbindelse med disse aftaler skal solcellerne være produceret af fritagne virksomheder, jf. artikel 1, stk. 2.

| (112) | Hvis en fritagelse er berettiget, ændres de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet. |
| --- | --- |

(112)

Hvis en fritagelse er berettiget, ændres de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet.

| (113) | Det vurderes, at der er behov for særlige foranstaltninger i dette tilfælde for at sikre hensigtsmæssig anvendelse af disse fritagelser. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i denne forordnings artikel 1, stk. 2. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den udvidede udligningstold. |
| --- | --- |

(113)

Det vurderes, at der er behov for særlige foranstaltninger i dette tilfælde for at sikre hensigtsmæssig anvendelse af disse fritagelser. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i denne forordnings artikel 1, stk. 2. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den udvidede udligningstold.

5.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (114) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(114)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner.

| (115) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 — |
| --- | --- |

(115)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Den endelige udigningstold for »alle andre virksomheder«, der indførtes ved artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre de er i transit som omhandlet i artikel V i GATT, udvides hermed til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 (Taric-kode 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032, 8541409033), med undtagelse af varer, som er fremstillet af følgende virksomheder:

| Land | Virksomhed | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Malaysia | AUO — SunPower Sdn. Bhd.
  Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.
  Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.
  Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.
  TS Solartech Sdn. Bhd. | C073
  C074
  C075
  C076
  C077 |
| Taiwan | ANJI Technology Co., Ltd.
  AU Optronics Corporation
  Big Sun Energy Technology Inc.
  EEPV Corp.
  E-TON Solar Tech. Co., Ltd.
  Gintech Energy Corporation
  Gintung Energy Corporation
  Inventec Energy Corporation
  Inventec Solar Energy Corporation
  LOF Solar Corp.
  Ming Hwei Energy Co., Ltd.
  Motech Industries, Inc.
  Neo Solar Power Corporation
  Perfect Source Technology Corp.
  Ritek Corporation
  Sino-American Silicon Products Inc.
  Solartech Energy Corp.
  Sunengine Corporation Ltd.
  Topcell Solar International Co., Ltd.
  TSEC Corporation
  Win Win Precision Technology Co., Ltd. | C058
  C059
  C078
  C079
  C080
  C081
  C082
  C083
  C084
  C085
  C086
  C087
  C088
  C089
  C090
  C091
  C092
  C093
  C094
  C095
  C096 |

Land

Virksomhed

Taric-tillægskode

Malaysia

AUO — SunPower Sdn. Bhd.

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

TS Solartech Sdn. Bhd.

C073

C074

C075

C076

C077

Taiwan

ANJI Technology Co., Ltd.

AU Optronics Corporation

Big Sun Energy Technology Inc.

EEPV Corp.

E-TON Solar Tech. Co., Ltd.

Gintech Energy Corporation

Gintung Energy Corporation

Inventec Energy Corporation

Inventec Solar Energy Corporation

LOF Solar Corp.

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

Motech Industries, Inc.

Neo Solar Power Corporation

Perfect Source Technology Corp.

Ritek Corporation

Sino-American Silicon Products Inc.

Solartech Energy Corp.

Sunengine Corporation Ltd.

Topcell Solar International Co., Ltd.

TSEC Corporation

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

C058

C059

C078

C079

C080

C081

C082

C083

C084

C085

C086

C087

C088

C089

C090

C091

C092

C093

C094

C095

C096

2.   Anvendelsen af fritagelser, som er blevet indrømmet de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne artikels stk. 1, eller som Kommissionen har givet tilladelse til, jf. artikel 2, stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura udstedt af producenten eller afsenderen indeholdende en erklæring underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion. I forbindelse med fotovoltaiske celler af krystallinsk silicium skal erklæringen lyde som følger:

»Undertegnede bekræfter, at [mængde] af fotovoltaiske solceller af krystallinsk silicium, solgt til eksport til Den Europæiske Union, som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

I forbindelse med fotovoltaiske solcellemoduler af krystallinsk silicium skal erklæringen lyde som følger:

»Undertegnede bekræfter, at [mængde] af fotovoltaiske solcellemoduler af krystallinsk silicium, solgt til eksport til Den Europæiske Union, som er omfattet af denne faktura, er fremstillet

»Undertegnede bekræfter, at [mængde] af fotovoltaiske solcellemoduler af krystallinsk silicium, solgt til eksport til Den Europæiske Union, som er omfattet af denne faktura, er fremstillet

| i) | af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land]. ELLER |
| --- | --- |

i)

i)

af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land]. ELLER

af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land]. ELLER

| ii) | af en tredjepart i en underentrepriseaftale [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land] |
| --- | --- |

ii)

ii)

af en tredjepart i en underentrepriseaftale [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land]

af en tredjepart i en underentrepriseaftale [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land]

[den ikke-relevante mulighed slettes]

[den ikke-relevante mulighed slettes]

med fotovoltaiske solceller af krystallinsk silicium fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode [tilføjes, hvis det pågældende land er genstand for de oprindelige foranstaltninger eller de gældende antiomgåelsesforanstaltninger]] i [pågældende land].

med fotovoltaiske solceller af krystallinsk silicium fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode [tilføjes, hvis det pågældende land er genstand for de oprindelige foranstaltninger eller de gældende antiomgåelsesforanstaltninger]] i [pågældende land].

Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, og/eller en eller begge Taric-tillægskoderne ikke fremgår af ovennævnte erklæring, finder den toldsatsen for »alle andre virksomheder« anvendelse og opgives med Taric-tillægskode B999 i tolderklæringen.

3.   Den i medfør af stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves på import afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/832 samt artikel 23, stk. 4, og artikel 24, stk. 5, i forordning (EF) nr. 597/2009, med undtagelse af varer, som er fremstillet af de i stk. 1 opførte virksomheder.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat H |
| Kontor: CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgien |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat H

Kontor: CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

Belgien

2.   I overensstemmelse med artikel 23, stk. 6, i forordning (EF) nr. 597/2009 kan Kommissionen ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 indførte udligningsforanstaltninger, fritages for den ved artikel 1 udvidede told.

Artikel 3

Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/832.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  
  EUT L 325 af 5.12.2013, s. 66.

2

(3)  
  EUT L 132 af 29.5.2015, s. 53.

3

(4)  Comext er en database med statistiske oplysninger om udenrigshandel, der forvaltes af Eurostat.

4

(5)  Se s. 9-16 i klagen af 14. april 2015 i den udgave, der stilles til rådighed for parterne, og bilag 9 og 10, som er til rådighed for parterne.

5

(6)  Se fodnote 17 i klagen af 14. april 2015, som er til rådighed for parterne.

6

(7)  Som ovenfor.

7

(8)  Se s. 9-14 i klagen af 14. april 2015 i den udgave, der stilles til rådighed for parterne, og bilag 9 og 10, som er til rådighed for parterne.

8

(9)  Se fodnote 17 i klagen af 14. april 2015, som er til rådighed for parterne.

9

(10)  Som ovenfor.

10

(11)  
  EUT L 325 af 5.12.2013, s. 66.

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/866 af 4. juni 2015 om tilbagetrækning af godtagelsen af et tilsagn for tre eksporterende producenter i henhold til gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU (EUT L 139 af 5.6.2015, s. 30). En af disse tre eksporterende producenter er den kinesiske virksomhed, som er omtalt ovenfor.

12

---

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/76

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/185

af 11. februar 2016

om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EU) nr. 1238/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EU) nr. 1238/2013 (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 53,4 % på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er nævnt i forordningens artikel 1, stk. 2, og bilag 1. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) nr. 1238/2013 (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 53,4 % på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er nævnt i forordningens artikel 1, stk. 2, og bilag 1. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

1.2.   Indledning som følge af en anmodning

Indledning som følge af en anmodning

| (2) | Den 15. april 2015 indgav en EU-producent af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, en anmodning, hvoraf det fremgik, at antidumping- og udligningsforanstaltningerne over for importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, fra Kina omgås via Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(2)

Den 15. april 2015 indgav en EU-producent af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, en anmodning, hvoraf det fremgik, at antidumping- og udligningsforanstaltningerne over for importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, fra Kina omgås via Malaysia og Taiwan.

| (3) | Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser for, at der efter indførelsen af de gældende foranstaltninger skete en betydelig ændring i handelsmønstret fra Kina, Malaysia og Taiwan til Unionen, som tilsyneladende skyldtes indførelsen af de gældende foranstaltninger. Der var angiveligt ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller begrundelse for denne ændring ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser for, at der efter indførelsen af de gældende foranstaltninger skete en betydelig ændring i handelsmønstret fra Kina, Malaysia og Taiwan til Unionen, som tilsyneladende skyldtes indførelsen af de gældende foranstaltninger. Der var angiveligt ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller begrundelse for denne ændring ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger.

| (4) | Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia og Taiwan fandt sted til priser under den ikkeskadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia og Taiwan fandt sted til priser under den ikkeskadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

| (5) | Endelig var der umiddelbare beviser for, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium afsendt fra Malaysia og Taiwan blev dumpet i forhold til den normale værdi, der blev fastsat for den samme vare i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(5)

Endelig var der umiddelbare beviser for, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium afsendt fra Malaysia og Taiwan blev dumpet i forhold til den normale værdi, der blev fastsat for den samme vare i den oprindelige undersøgelse.

| (6) | Efter at have informeret medlemsstaterne fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, og den indledte derfor en undersøgelse ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/833 (2) (»indledningsforordningen«). I medfør af grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, instruerede Kommissionen i indledningsforordningen desuden toldmyndighederne om at registrere import af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium fra Kina afsendt fra Malaysia og Taiwan. Ansøgeren indgav den 13. juli 2015 en anmodning om at indstille registreringen af solceller fra Taiwan, som blev drøftet under en høring med Høringskonsulenten i handelsprocedurer den 1. oktober 2015 og afvist. |
| --- | --- |

(6)

Efter at have informeret medlemsstaterne fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, og den indledte derfor en undersøgelse ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/833 (2) (»indledningsforordningen«). I medfør af grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, instruerede Kommissionen i indledningsforordningen desuden toldmyndighederne om at registrere import af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium fra Kina afsendt fra Malaysia og Taiwan. Ansøgeren indgav den 13. juli 2015 en anmodning om at indstille registreringen af solceller fra Taiwan, som blev drøftet under en høring med Høringskonsulenten i handelsprocedurer den 1. oktober 2015 og afvist.

2

1.3.   Undersøgelse

Undersøgelse

| (7) | Kommissionen underrettede myndighederne i Kina, Malaysia og Taiwan, eksporterende producenter og forhandlere i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina, Malaysia og Taiwan, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for fristen i indledningsforordningen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede myndighederne i Kina, Malaysia og Taiwan, eksporterende producenter og forhandlere i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina, Malaysia og Taiwan, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for fristen i indledningsforordningen.

| (8) | Fjorten virksomheder i Malaysia, 29 virksomheder eller virksomhedsgrupper fra Taiwan, ni virksomheder fra Kina, 25 virksomheder i Unionen, herunder EU-erhvervsgrenen, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og installatører samt fem erhvervs- og brugersammenslutninger gav sig til kende. |
| --- | --- |

(8)

Fjorten virksomheder i Malaysia, 29 virksomheder eller virksomhedsgrupper fra Taiwan, ni virksomheder fra Kina, 25 virksomheder i Unionen, herunder EU-erhvervsgrenen, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og installatører samt fem erhvervs- og brugersammenslutninger gav sig til kende.

| (9) | Fjorten virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf ni indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. Malaysian Solar Resources indsendte en besvarelse, der var så ufuldstændig, at Kommissionen ikke kunne behandle den korrekt. Kommissionen afviste derfor denne anmodning. Fem malaysiske virksomheder W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. og PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. meddelte Kommissionen, at de ikke solgte den undersøgte vare til Unionen, og at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet. Enkelte af disse virksomheder var i etableringsfasen. |
| --- | --- |

(9)

Fjorten virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf ni indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. Malaysian Solar Resources indsendte en besvarelse, der var så ufuldstændig, at Kommissionen ikke kunne behandle den korrekt. Kommissionen afviste derfor denne anmodning. Fem malaysiske virksomheder W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. og PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. meddelte Kommissionen, at de ikke solgte den undersøgte vare til Unionen, og at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet. Enkelte af disse virksomheder var i etableringsfasen.

Malaysian Solar Resources

W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. og PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd.

| (10) | 28 virksomheder i Taiwan gav sig til kende. SunEdge Technology meddelte Kommissionen, at virksomheden ikke solgte den undersøgte vare til Unionen. Virksomhedens anmodning var derfor formålsløs og blev afvist. Mosel Vitelic Inc. meddelte Kommissionen, at virksomheden indstillede produktionen i juni 2015; virksomheden ønskede derfor ikke længere en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. Tre virksomheder, nemlig iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd og DS Technology Co. Ltd, anførte i deres spøgeskemabesvarelser, at de ikke havde deres egen produktion. Kommissionen fandt derfor, at virksomhederne ikke opfyldte betingelserne for at blive indrømmet en fritagelse, og afviste deres anmodninger. Der blev ikke gennemført kontrolbesøg hos de virksomheder, som ikke opfyldte betingelser for en fritagelse eller hvis anmodninger blev afvist. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper. |
| --- | --- |

(10)

28 virksomheder i Taiwan gav sig til kende. SunEdge Technology meddelte Kommissionen, at virksomheden ikke solgte den undersøgte vare til Unionen. Virksomhedens anmodning var derfor formålsløs og blev afvist. Mosel Vitelic Inc. meddelte Kommissionen, at virksomheden indstillede produktionen i juni 2015; virksomheden ønskede derfor ikke længere en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. Tre virksomheder, nemlig iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd og DS Technology Co. Ltd, anførte i deres spøgeskemabesvarelser, at de ikke havde deres egen produktion. Kommissionen fandt derfor, at virksomhederne ikke opfyldte betingelserne for at blive indrømmet en fritagelse, og afviste deres anmodninger. Der blev ikke gennemført kontrolbesøg hos de virksomheder, som ikke opfyldte betingelser for en fritagelse eller hvis anmodninger blev afvist. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper.

SunEdge Technology

Mosel Vitelic Inc.

iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd

DS Technology Co. Ltd

| (11) | Der blev ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. Tre kinesiske eksporterende producenter, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter i Taiwan eller Malaysia, besvarede spørgeskemaet, og tre forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter fra Kina besvarede også spørgeskemaet. Desuden modtog Kommissionen 14 bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(11)

Der blev ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. Tre kinesiske eksporterende producenter, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter i Taiwan eller Malaysia, besvarede spørgeskemaet, og tre forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter fra Kina besvarede også spørgeskemaet. Desuden modtog Kommissionen 14 bemærkninger fra interesserede parter.

| (12) | Følgende malaysiske og taiwanesiske virksomhedsgrupper indsendte fyldestgørende spørgeskemabesvarelser, og der blev gennemført kontrolbesøg hos dem: | Eksporterende producenter i Malaysia:







  — | AUO — SunPower Sdn. Bhd. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Følgende malaysiske og taiwanesiske virksomhedsgrupper indsendte fyldestgørende spørgeskemabesvarelser, og der blev gennemført kontrolbesøg hos dem:

Eksporterende producenter i Malaysia:

Eksporterende producenter i Malaysia:

—

AUO — SunPower Sdn. Bhd.

| — | Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd.

| — | Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics er en kontraktfremstiller, Kommissionen undersøgte også OEM-virksomheden SunEdison Products Singapore Pte Ltd) |
| --- | --- |

—

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics er en kontraktfremstiller, Kommissionen undersøgte også OEM-virksomheden SunEdison Products Singapore Pte Ltd)

Flextronics er en kontraktfremstiller, Kommissionen undersøgte også OEM-virksomheden SunEdison Products Singapore Pte Ltd

| — | Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd.

| — | Sun M Energy Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Sun M Energy Sdn. Bhd.

| — | TS Solartech Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

TS Solartech Sdn. Bhd.

| | Eksporterende producenter i Taiwan:







  — | AblyTek Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Taiwan:

Eksporterende producenter i Taiwan:

—

AblyTek Co., Ltd.

| — | ANJI Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

ANJI Technology Co., Ltd.

| — | AU Optronics Corporation |
| --- | --- |

—

AU Optronics Corporation

| — | Big Sun Energy Technology Inc. |
| --- | --- |

—

Big Sun Energy Technology Inc.

| — | EEPV Corp. |
| --- | --- |

—

EEPV Corp.

| — | E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (kontrollen af denne virksomhed omfattede også Gloria Solar) |
| --- | --- |

—

E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (kontrollen af denne virksomhed omfattede også Gloria Solar)

kontrollen af denne virksomhed omfattede også Gloria Solar

| — | Gintech Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintech Energy Corporation

| — | Gintung Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintung Energy Corporation

| — | Inventec Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Energy Corporation

| — | Inventec Solar Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Solar Energy Corporation

| — | LOF Solar Corp. |
| --- | --- |

—

LOF Solar Corp.

| — | Ming Hwei Energy Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

| — | Motech Industries, Inc. |
| --- | --- |

—

Motech Industries, Inc.

| — | Neo Solar Power Corporation |
| --- | --- |

—

Neo Solar Power Corporation

| — | Perfect Source Technology Corp. |
| --- | --- |

—

Perfect Source Technology Corp.

| — | Ritek Corporation |
| --- | --- |

—

Ritek Corporation

| — | Sino-American Silicon Products Inc. |
| --- | --- |

—

Sino-American Silicon Products Inc.

| — | Solartech Energy Corp. |
| --- | --- |

—

Solartech Energy Corp.

| — | Sunengine Corporation Ltd. |
| --- | --- |

—

Sunengine Corporation Ltd.

| — | Topcell Solar International Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Topcell Solar International Co., Ltd.

| — | TSEC Corporation |
| --- | --- |

—

TSEC Corporation

| — | Universal Hardware Corporation |
| --- | --- |

—

Universal Hardware Corporation

| — | Win Win Precision Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

1.4.   Undersøgelsesperiode

Undersøgelsesperiode

| (13) | Undersøgelsesperioden omfattede tidsrummet fra den 1. januar 2012 til den 31. marts 2015 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For perioden 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»rapporteringsperioden« eller »RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping. |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsesperioden omfattede tidsrummet fra den 1. januar 2012 til den 31. marts 2015 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For perioden 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»rapporteringsperioden« eller »RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.

2.   UNDERSØGELSESRESULTATER

UNDERSØGELSESRESULTATER

2.1.   Generelle betragtninger

Generelle betragtninger

| (14) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af en mulig omgåelse foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i handelsmønstret mellem tredjelandene og Unionen; om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkeligt gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden; om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af en mulig omgåelse foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i handelsmønstret mellem tredjelandene og Unionen; om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkeligt gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden; om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.

2.2.   Den pågældende vare og samme vare

Den pågældende vare og samme vare

| (15) | Den vare, der er genstand for den mulige omgåelse, er fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium (cellerne har en tykkelse på højst 400 mikrometer), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 og med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre de er i transit som omhandlet i artikel V i GATT (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(15)

Den vare, der er genstand for den mulige omgåelse, er fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium (cellerne har en tykkelse på højst 400 mikrometer), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 og med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre de er i transit som omhandlet i artikel V i GATT (»den pågældende vare«).

| (16) | Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:






  — | solcelleopladere, der består af mindre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier |
| --- | --- | --- |

(16)

Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:

—

solcelleopladere, der består af mindre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier

| — | fotovoltaiske tyndfilmsprodukter |
| --- | --- |

—

fotovoltaiske tyndfilmsprodukter

| — | fotovoltaiske varer af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til elproduktion, og hvor disse elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium genererer |
| --- | --- |

—

fotovoltaiske varer af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til elproduktion, og hvor disse elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium genererer

| — | moduler eller paneler med en udgangsspænding på højst 50 V jævnstrøm og en effekt, som ikke overstiger 50 W, udelukkende til direkte anvendelse som batteriopladere i systemer med samme spændings- og effektegenskaber. |
| --- | --- |

—

moduler eller paneler med en udgangsspænding på højst 50 V jævnstrøm og en effekt, som ikke overstiger 50 W, udelukkende til direkte anvendelse som batteriopladere i systemer med samme spændings- og effektegenskaber.

| (17) | Den undersøgte vare er den samme som »den pågældende vare«, der blev defineret i de foregående betragtninger, men afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(17)

Den undersøgte vare er den samme som »den pågældende vare«, der blev defineret i de foregående betragtninger, men afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan.

| (18) | Det fremgik af undersøgelsen, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium (»solceller og moduler«) som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, der blev afsendt fra Malaysia og Taiwan til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(18)

Det fremgik af undersøgelsen, at fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium (»solceller og moduler«) som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium, der blev afsendt fra Malaysia og Taiwan til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

| (19) | Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcellepaneler og solcellemoduler i samme betydning, nemlig en række solceller, som er lamineret sammen (oftest 60 og 72), som absorberer sollys som en energikilde til at generere elektricitet. Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcelle- og fotovoltaisk i samme betydning med hensyn til solceller og moduler, nemlig konvertering af solenergi til elektricitet. Fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium benævnes herefter »solceller og moduler«. |
| --- | --- |

(19)

Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcellepaneler og solcellemoduler i samme betydning, nemlig en række solceller, som er lamineret sammen (oftest 60 og 72), som absorberer sollys som en energikilde til at generere elektricitet. Erhvervsgrenen anvender udtrykkene solcelle- og fotovoltaisk i samme betydning med hensyn til solceller og moduler, nemlig konvertering af solenergi til elektricitet. Fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium benævnes herefter »solceller og moduler«.

2.3.   Resultater af undersøgelsen vedrørende Kina

Resultater af undersøgelsen vedrørende Kina

| (20) | Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lille, og der var kun seks eksportører/producenter, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Der kunne derfor ikke på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter fremkom med, foretages nogen rimelig vurdering af størrelsen af eksporten af den pågældende vare fra Kina. |
| --- | --- |

(20)

Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lille, og der var kun seks eksportører/producenter, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Der kunne derfor ikke på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter fremkom med, foretages nogen rimelig vurdering af størrelsen af eksporten af den pågældende vare fra Kina.

| (21) | Ud fra ovenstående blev konklusionerne vedrørende eksporten af solceller og moduler fra Kina til Unionen, Malaysia og Taiwan også fastslået på grundlag af Comext-databasen (3); data indgivet til Kommissionen af medlemsstaterne om import af varer, der er genstand for undersøgelsen og for foranstaltningerne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6, (»database i henhold til artikel 14, stk. 6«); nationale statistikker fra Kina, Malaysia og Taiwan og oplysninger i klagen (4). |
| --- | --- |

(21)

Ud fra ovenstående blev konklusionerne vedrørende eksporten af solceller og moduler fra Kina til Unionen, Malaysia og Taiwan også fastslået på grundlag af Comext-databasen (3); data indgivet til Kommissionen af medlemsstaterne om import af varer, der er genstand for undersøgelsen og for foranstaltningerne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6, (»database i henhold til artikel 14, stk. 6«); nationale statistikker fra Kina, Malaysia og Taiwan og oplysninger i klagen (4).

3

4

| (22) | Den importmængde, der er registreret i de malaysiske, taiwanesiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare (5). På grundlag af Comext-data, de verificerede data vedrørende kinesiske, malaysiske og taiwanesiske producenter af solceller og moduler og klagen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare (6). Disse data kunne således anvendes til at fastslå, om der var sket en ændring i handelsmønstret, og kunne krydstjekkes med andre data som f.eks. data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og importører. |
| --- | --- |

(22)

Den importmængde, der er registreret i de malaysiske, taiwanesiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare (5). På grundlag af Comext-data, de verificerede data vedrørende kinesiske, malaysiske og taiwanesiske producenter af solceller og moduler og klagen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare (6). Disse data kunne således anvendes til at fastslå, om der var sket en ændring i handelsmønstret, og kunne krydstjekkes med andre data som f.eks. data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og importører.

5

6

2.3.1.   Ændring i handelsmønstret mellem Kina og EU

Ændring i handelsmønstret mellem Kina og EU

| (23) | Tabel 1 viser importmængden af den pågældende vare fra Kina til Unionen efter indførelsen af de gældende foranstaltninger:

  Tabel 1


  Udvikling i importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) | Vækstrate 2012 — RP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Kina | 11 119 | 5 584 | 3 443 | 3 801 | – 66 % |
| Andel af samlet import | 71 % | 54 % | 43 % | 46 % | – 35 % |
| Samlet import | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Kilde: Comext. |

(23)

Tabel 1 viser importmængden af den pågældende vare fra Kina til Unionen efter indførelsen af de gældende foranstaltninger:

Tabel 1

Tabel 1

Udvikling i importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW)

Udvikling i importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Vækstrate 2012 — RP

Import fra Kina

11 119

5 584

3 443

3 801

– 66 %

Andel af samlet import

71 %

54 %

43 %

46 %

– 35 %

Samlet import

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Kilde: Comext.

Kilde:

| (24) | Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt væsentligt i undersøgelsesperioden med 66 %. Da faldet i importen fra Kina var større end faldet i den samlede import til Unionen, faldt andelen af importen fra Kina med 35 %. |
| --- | --- |

(24)

Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt væsentligt i undersøgelsesperioden med 66 %. Da faldet i importen fra Kina var større end faldet i den samlede import til Unionen, faldt andelen af importen fra Kina med 35 %.

2.4.   Resultatet af undersøgelsen i Malaysia

Resultatet af undersøgelsen i Malaysia

2.4.1.   Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Malaysia

Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Malaysia

| (25) | Som det fremgår af betragtning 9, samarbejdede otte eksporterende producenter i Malaysia ved at indsende fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. I forbindelse med tre af de samarbejdsvillige malaysiske virksomheder blev det fundet berettiget at anvende grundforordningens artikel 18, stk. 1, jf. de i betragtning 88 ff. anførte grunde. |
| --- | --- |

(25)

Som det fremgår af betragtning 9, samarbejdede otte eksporterende producenter i Malaysia ved at indsende fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. I forbindelse med tre af de samarbejdsvillige malaysiske virksomheder blev det fundet berettiget at anvende grundforordningens artikel 18, stk. 1, jf. de i betragtning 88 ff. anførte grunde.

| (26) | De samarbejdsvillige eksporterende producenter i Malaysia tegnede sig for 57 % af den samlede import af den pågældende vare fra Malaysia til Unionen i RP, jf. Comext. |
| --- | --- |

(26)

De samarbejdsvillige eksporterende producenter i Malaysia tegnede sig for 57 % af den samlede import af den pågældende vare fra Malaysia til Unionen i RP, jf. Comext.

2.4.2.   Ændring i handelsmønstret i Malaysia

Ændring i handelsmønstret i Malaysia

Import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen

Import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen

| (27) | Tabel 2 viser importmængden af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden:

  Tabel 2


  Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden: enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) | Vækstrate 2012 — RP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Malaysia | 466 | 495 | 1 561 | 1 610 | 245 % |
| Andel af samlet import | 3 % | 5 % | 19 % | 19 % | 553 % |
| Samlet import | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Kilde: Comext og anmodningen. |

(27)

Tabel 2 viser importmængden af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden:

Tabel 2

Tabel 2

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden: enhed: megawatt (MW)

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen i undersøgelsesperioden: enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Vækstrate 2012 — RP

Import fra Malaysia

466

495

1 561

1 610

245 %

Andel af samlet import

3 %

5 %

19 %

19 %

553 %

Samlet import

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Kilde: Comext og anmodningen.

Kilde:

| (28) | Da importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt, jf. betragtning 24, steg den samlede import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen markant med + 245 %. Stigningen var særlig markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Da den samlede import faldt markant som følge af et fald i EU-forbruget, steg den malaysiske andel af den samlede import til Unionen endnu mere (+ 553 %) i forhold til stigningen i importen. |
| --- | --- |

(28)

Da importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt, jf. betragtning 24, steg den samlede import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen markant med + 245 %. Stigningen var særlig markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Da den samlede import faldt markant som følge af et fald i EU-forbruget, steg den malaysiske andel af den samlede import til Unionen endnu mere (+ 553 %) i forhold til stigningen i importen.

| (29) | Ændringen i handelsmønstret mellem Malaysia og Unionen bliver endnu mere markant for fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium (»moduler«), hvis modulerne analyseres separat og ikke sammen med celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler (»celler«). |
| --- | --- |

(29)

Ændringen i handelsmønstret mellem Malaysia og Unionen bliver endnu mere markant for fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium (»moduler«), hvis modulerne analyseres separat og ikke sammen med celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler (»celler«).

| (30) | Importmængden af moduler fra Malaysia steg fra 108 MW i 2012 til 1 036 MW i RP (+ 860 %). Som følge af faldet i den samlede import steg markedsandelen for importen af moduler fra Malaysia til Unionen fra 1 % i 2012 til 17 % i RP (+ 1 793 %). |
| --- | --- |

(30)

Importmængden af moduler fra Malaysia steg fra 108 MW i 2012 til 1 036 MW i RP (+ 860 %). Som følge af faldet i den samlede import steg markedsandelen for importen af moduler fra Malaysia til Unionen fra 1 % i 2012 til 17 % i RP (+ 1 793 %).

| (31) | Importmængden af celler fra Malaysia steg meget mindre end for moduler — nemlig fra 358 MW i 2012 til 573 MW i RP (+ 60 %). Markedsandelen for importen af celler fra Malaysia til Unionen steg fra 10 % i 2012 til 27 % i RP (+ 165 %). |
| --- | --- |

(31)

Importmængden af celler fra Malaysia steg meget mindre end for moduler — nemlig fra 358 MW i 2012 til 573 MW i RP (+ 60 %). Markedsandelen for importen af celler fra Malaysia til Unionen steg fra 10 % i 2012 til 27 % i RP (+ 165 %).

| (32) | Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Malaysia i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. |
| --- | --- |

(32)

Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Malaysia i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013.

Kinesisk eksport til Malaysia

Kinesisk eksport til Malaysia

| (33) | Malaysiske og kinesiske statistikker og data fra anmodningen blev anvendt til at konstatere tendensen i handelsstrømmene af solceller og moduler fra Kina til Malaysia (7). Både de kinesiske og malaysiske statistikker foreligger kun på et højere varegruppeniveau end den pågældende vare (8). På grundlag af Comext-data, verificerede data vedrørende kinesiske og malaysiske producenter af solceller og moduler og anmodningen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare, således at disse data kunne tages i betragtning (9). Der er en forskel mellem eksportmængderne i de kinesiske statistikker og importmængderne i de malaysiske statistikker, da de relevante toldkoder i de to lande har forskellige varedækninger (9). Selv om de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, viser begge datasæt den samme stigende tendens i eksporten fra Kina til Malaysia. Da de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, anvendes sidstnævnte for at opnå en mere konservativ analyse. |
| --- | --- |

(33)

Malaysiske og kinesiske statistikker og data fra anmodningen blev anvendt til at konstatere tendensen i handelsstrømmene af solceller og moduler fra Kina til Malaysia (7). Både de kinesiske og malaysiske statistikker foreligger kun på et højere varegruppeniveau end den pågældende vare (8). På grundlag af Comext-data, verificerede data vedrørende kinesiske og malaysiske producenter af solceller og moduler og anmodningen kunne det imidlertid fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde omfattede den pågældende vare, således at disse data kunne tages i betragtning (9). Der er en forskel mellem eksportmængderne i de kinesiske statistikker og importmængderne i de malaysiske statistikker, da de relevante toldkoder i de to lande har forskellige varedækninger (9). Selv om de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, viser begge datasæt den samme stigende tendens i eksporten fra Kina til Malaysia. Da de malaysiske importdata viser meget højere niveauer end de kinesiske eksportdata, anvendes sidstnævnte for at opnå en mere konservativ analyse.

7

8

9

9

| (34) | Der er bevis for, at en del af importen af kinesiske varer til Malaysia blev ukorrekt eller svigagtigt opgivet som andre varer. Eksempelvis blev importen af laminerede solmoduler opgivet som solcelleglas eller som celler, hvorimod de burde opgives som moduler, jf. betragtning 62. Dette er grunden til, at de kinesiske eksportstatistikker i tabel 3 sandsynligvis underdriver importen af moduler og overdriver importen af celler en anelse.

  Tabel 3


  Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de kinesiske statistikker, enhed: megawatt (MW)










  Kina til Malaysia | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celler | 6 | 25 | 43 | 53 |
| Moduler | 15 | 127 | 168 | 130 |
| I alt | 21 | 152 | 211 | 183 |
| Index celler | 100 | 417 | 717 | 883 |
| Index moduler | 100 | 847 | 1 120 | 867 |
| Index i alt | 100 | 724 | 1 005 | 871 |
| Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services. |

(34)

Der er bevis for, at en del af importen af kinesiske varer til Malaysia blev ukorrekt eller svigagtigt opgivet som andre varer. Eksempelvis blev importen af laminerede solmoduler opgivet som solcelleglas eller som celler, hvorimod de burde opgives som moduler, jf. betragtning 62. Dette er grunden til, at de kinesiske eksportstatistikker i tabel 3 sandsynligvis underdriver importen af moduler og overdriver importen af celler en anelse.

Tabel 3

Tabel 3

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de kinesiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de kinesiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

Kina til Malaysia

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Celler

6

25

43

53

Moduler

15

127

168

130

I alt

21

152

211

183

Index celler

Index celler

100

100

417

417

717

717

883

883

Index moduler

Index moduler

100

100

847

847

1 120

1 120

867

867

Index i alt

Index i alt

100

100

724

724

1 005

1 005

871

871

Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services.

Kilde:

Global Trade Information Services.

Tabel 4

Tabel 4

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de malaysiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

Import af solceller og moduler fra Kina til Malaysia iflg. de malaysiske statistikker, enhed: megawatt (MW)

| Import fra Kina til Malaysia | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celler | 137 | 313 | 339 | 405 |
| Moduler | 27 | 65 | 379 | 290 |
| I alt | 164 | 378 | 718 | 695 |
| Index celler | 100 | 228 | 247 | 296 |
| Index moduler | 100 | 240 | 1 397 | 1 067 |
| Index i alt | 100 | 230 | 437 | 423 |
| Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services. |

Import fra Kina til Malaysia

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Celler

137

313

339

405

Moduler

27

65

379

290

I alt

164

378

718

695

Index celler

Index celler

100

100

228

228

247

247

296

296

Index moduler

Index moduler

100

100

240

240

1 397

1 397

1 067

1 067

Index i alt

Index i alt

100

100

230

230

437

437

423

423

Kilde: Anmodningen, Global Trade Information Services.

Kilde:

Global Trade Information Services

| (35) | Importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia steg med mere end 800 % iflg. de kinesiske eksportdata og med mere end 400 % iflg. de malaysiske data. |
| --- | --- |

(35)

Importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia steg med mere end 800 % iflg. de kinesiske eksportdata og med mere end 400 % iflg. de malaysiske data.

| (36) | Tabel 5 viser udviklingen i forbruget på hjemmemarkedet i Malaysia i rapporteringsperioden. Forbruget af moduler på det malaysiske hjemmemarked lå langt under niveauet for eksporten fra Kina efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013, jf. tabel 5. Udviklingen i det hjemlige forbrug berettiger således ikke en sådan stigning i importen solceller og moduler fra Kina til Malaysia.

  Tabel 5


  Udviklingen i forbruget af solcellemoduler på hjemmemarkedet i Malaysia i 2012, 2013 og 2014, enhed: megawatt (MW)










  Malaysia | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hjemmemarkedsforbrug af moduler | 32 | 107 | 87 | 88 |
| Indeks | 100 | 338 | 275 | 279 |
| Kilde: Anmodningen. |

(36)

Tabel 5 viser udviklingen i forbruget på hjemmemarkedet i Malaysia i rapporteringsperioden. Forbruget af moduler på det malaysiske hjemmemarked lå langt under niveauet for eksporten fra Kina efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013, jf. tabel 5. Udviklingen i det hjemlige forbrug berettiger således ikke en sådan stigning i importen solceller og moduler fra Kina til Malaysia.

Tabel 5

Tabel 5

Udviklingen i forbruget af solcellemoduler på hjemmemarkedet i Malaysia i 2012, 2013 og 2014, enhed: megawatt (MW)

Udviklingen i forbruget af solcellemoduler på hjemmemarkedet i Malaysia i 2012, 2013 og 2014, enhed: megawatt (MW)

Malaysia

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Hjemmemarkedsforbrug af moduler

32

107

87

88

Indeks

Indeks

100

100

338

338

275

275

279

279

Kilde: Anmodningen.

Kilde:

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Malaysia

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Malaysia

| (37) | Som led i undersøgelsen blev der fundet bevis for faldet i importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Malaysia samt i eksporten fra Malaysia til Unionen af solceller og moduler efter iværksættelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Disse ændringer i handelsstrømmene udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden. |
| --- | --- |

(37)

Som led i undersøgelsen blev der fundet bevis for faldet i importen af solceller og moduler fra Kina til Malaysia og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Malaysia samt i eksporten fra Malaysia til Unionen af solceller og moduler efter iværksættelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Disse ændringer i handelsstrømmene udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden.

2.4.3.   Omgåelsens art i Malaysia

Omgåelsens art i Malaysia

| (38) | Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande. |
| --- | --- |

(38)

Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande.

Omladning

Omladning

| (39) | Importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen udgjorde mere end 46 % af den samlede import fra Malaysia i rapporteringsperioden, jf. Comext. |
| --- | --- |

(39)

Importen af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen udgjorde mere end 46 % af den samlede import fra Malaysia i rapporteringsperioden, jf. Comext.

| (40) | Samarbejdsgraden for celler var på 100 %, og alle celleproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter. |
| --- | --- |

(40)

Samarbejdsgraden for celler var på 100 %, og alle celleproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter.

| (41) | Importen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 71 % af den samlede import af moduler fra Malaysia i samme periode. Modulerne er den endelige vare; de kan derfor kun importeres til Malaysia med henblik på hjemmemarkedsforbruget eller omladning. De høje importniveauer for moduler fra Kina oversteg hjemmemarkedsforbruget, jf. betragtning 36, og den udbredte mangel på samarbejdsvilje blandt de malaysiske producenter viser, at en større del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Malaysia. |
| --- | --- |

(41)

Importen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 71 % af den samlede import af moduler fra Malaysia i samme periode. Modulerne er den endelige vare; de kan derfor kun importeres til Malaysia med henblik på hjemmemarkedsforbruget eller omladning. De høje importniveauer for moduler fra Kina oversteg hjemmemarkedsforbruget, jf. betragtning 36, og den udbredte mangel på samarbejdsvilje blandt de malaysiske producenter viser, at en større del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Malaysia.

| (42) | Som det fremgår af betragtning 88 ff., kunne det desuden konstateres, at en række af de samarbejdsvillige malaysiske producenter gav vildledende oplysninger, navnlig når det gælder forholdet til kinesiske fabrikanter, importen af færdige produkter fra Kina og oprindelsen af eksporten af den pågældende vare til Unionen. Det konstateredes, at visse producenter eksporterede fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium til Unionen, mens andre virksomheder svigagtigt opgav nøglekomponenter som solcelleglas og forfalskede fakturaerne. |
| --- | --- |

(42)

Som det fremgår af betragtning 88 ff., kunne det desuden konstateres, at en række af de samarbejdsvillige malaysiske producenter gav vildledende oplysninger, navnlig når det gælder forholdet til kinesiske fabrikanter, importen af færdige produkter fra Kina og oprindelsen af eksporten af den pågældende vare til Unionen. Det konstateredes, at visse producenter eksporterede fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium til Unionen, mens andre virksomheder svigagtigt opgav nøglekomponenter som solcelleglas og forfalskede fakturaerne.

| (43) | Desuden indledte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Malaysia. Undersøgelsen pågår stadig. |
| --- | --- |

(43)

Desuden indledte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Malaysia. Undersøgelsen pågår stadig.

| (44) | Ud fra ovenstående betragtninger blev det bekræftet, at den undersøgte vare omlades via Malaysia. |
| --- | --- |

(44)

Ud fra ovenstående betragtninger blev det bekræftet, at den undersøgte vare omlades via Malaysia.

2.5.   Resultatet af undersøgelsen i Taiwan

Resultatet af undersøgelsen i Taiwan

2.5.1.   Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Taiwan

Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængderne i Taiwan

| (45) | Som det fremgår af betragtning 10, samarbejdede 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper i Taiwan i forbindelse med undersøgelsen og indsendte fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(45)

Som det fremgår af betragtning 10, samarbejdede 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper i Taiwan i forbindelse med undersøgelsen og indsendte fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet.

| (46) | De samarbejdsvillige eksporterende producenter i Taiwan tegnede sig for 63,3 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i UP, jf. Comext. |
| --- | --- |

(46)

De samarbejdsvillige eksporterende producenter i Taiwan tegnede sig for 63,3 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i UP, jf. Comext.

2.5.2.   Ændring i handelsmønstret i Taiwan

Ændring i handelsmønstret i Taiwan

Import af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen

Import af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen

| (47) | Tabel 6 viser importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

  Tabel 6


  Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Rapporteringsperioden (RP) | Vækstrate 2012 — RP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Taiwan | 1 375 | 1 557 | 1 752 | 1 793 | 30 % |
| Andel af samlet import | 9 % | 15 % | 22 % | 22 % | 147 % |
| Import i alt | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Kilde: Comext. |

(47)

Tabel 6 viser importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

Tabel 6

Tabel 6

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW)

Udvikling i importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden; enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Rapporteringsperioden (RP)

Vækstrate 2012 — RP

Import fra Taiwan

1 375

1 557

1 752

1 793

30 %

Andel af samlet import

9 %

15 %

22 %

22 %

147 %

Import i alt

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Kilde: Comext.

Kilde:

| (48) | Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i december 2013, jf. betragtning 24. På den anden side steg importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen markant (+ 30 %) i samme periode. Da den samlede import til Unionen af den undersøgte vare faldt, steg markedsandelen for importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen fra 9 % i 2012 til 22 % i RP (stigning på +147 %). |
| --- | --- |

(48)

Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i december 2013, jf. betragtning 24. På den anden side steg importmængden af den pågældende vare fra Taiwan til Unionen markant (+ 30 %) i samme periode. Da den samlede import til Unionen af den undersøgte vare faldt, steg markedsandelen for importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen fra 9 % i 2012 til 22 % i RP (stigning på +147 %).

| (49) | Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Taiwan i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. |
| --- | --- |

(49)

Det fremgår af ovenstående oplysninger, at importen af solceller og moduler fra Taiwan i et vist omfang har erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen siden den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013.

Kinesisk eksport til Taiwan

Kinesisk eksport til Taiwan

| (50) | Myndighederne i Taiwan fremlagde statistikker for import og eksport af solceller og moduler fra frihandelszoner og frilagre (»frizoner«). I Taiwan er der forbud mod import af solceller og moduler fra Kina. Kinesiske solceller og moduler samt andre nøglekomponenter kan derfor kun anbringes i frizoner med henblik på efterfølgende reeksport eller anvendelse som råvarer i et andet produkt, der reeksporteres. Kommissionen bemærker, at næsten al import af celler og moduler til frizoner kom fra Kina. De fremlagte oplysninger vedrører 2012, 2013 og 2014. Rapporteringsperioden dækker tre kvartaler af 2014 og et kvartal af 2015, og det er derfor usandsynligt, at tendensen ville være væsentligt anderledes mellem 2014 og RP. |
| --- | --- |

(50)

Myndighederne i Taiwan fremlagde statistikker for import og eksport af solceller og moduler fra frihandelszoner og frilagre (»frizoner«). I Taiwan er der forbud mod import af solceller og moduler fra Kina. Kinesiske solceller og moduler samt andre nøglekomponenter kan derfor kun anbringes i frizoner med henblik på efterfølgende reeksport eller anvendelse som råvarer i et andet produkt, der reeksporteres. Kommissionen bemærker, at næsten al import af celler og moduler til frizoner kom fra Kina. De fremlagte oplysninger vedrører 2012, 2013 og 2014. Rapporteringsperioden dækker tre kvartaler af 2014 og et kvartal af 2015, og det er derfor usandsynligt, at tendensen ville være væsentligt anderledes mellem 2014 og RP.

| (51) | Tabel 7 viser importmængden af solceller og moduler fra Kina til frihandelszoner og frilagre i Taiwan i undersøgelsesperioden:

  Tabel 7


  Import af solceller og moduler fra Kina til frizoner i Taiwan, enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina til frizoner i Taiwan | 0 | 49 | 284 |
| Indeks | 100 | 243 150 | 1 421 000 |
| Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT). |

(51)

Tabel 7 viser importmængden af solceller og moduler fra Kina til frihandelszoner og frilagre i Taiwan i undersøgelsesperioden:

Tabel 7

Tabel 7

Import af solceller og moduler fra Kina til frizoner i Taiwan, enhed: megawatt (MW)

Import af solceller og moduler fra Kina til frizoner i Taiwan, enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Kina til frizoner i Taiwan

0

49

284

Indeks

Indeks

100

100

243 150

243 150

1 421 000

1 421 000

Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT).

Kilde:

| (52) | Tabel 8 viser eksportmængden af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

  Tabel 8


  Eksport af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen, enhed: megawatt (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frizoner i Taiwan til Unionen | 2 | 48 | 223 |
| Indeks | 100 | 242 300 | 1 112 750 |
| Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT). |

(52)

Tabel 8 viser eksportmængden af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen i undersøgelsesperioden:

Tabel 8

Tabel 8

Eksport af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen, enhed: megawatt (MW)

Eksport af solceller og moduler fra frizoner i Taiwan til Unionen, enhed: megawatt (MW)

2012

2013

2014

Frizoner i Taiwan til Unionen

2

48

223

Indeks

Indeks

100

100

242 300

242 300

1 112 750

1 112 750

Kilde: Bureau of Foreign Trade (BOFT).

Kilde:

| (53) | Tabel 7 viser en markant stigning i importen af solceller og moduler i Taiwan efter indledelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Tabel 8 viser klart, at størstedelen af den pågældende vare fra Kina blev reeksporteret til Unionen. |
| --- | --- |

(53)

Tabel 7 viser en markant stigning i importen af solceller og moduler i Taiwan efter indledelsen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013. Tabel 8 viser klart, at størstedelen af den pågældende vare fra Kina blev reeksporteret til Unionen.

| (54) | Ændringen i handelsmønstret mellem Taiwan og Kina bliver endnu tydeligere for moduler, hvis de analyseres separat. |
| --- | --- |

(54)

Ændringen i handelsmønstret mellem Taiwan og Kina bliver endnu tydeligere for moduler, hvis de analyseres separat.

| (55) | Importen af moduler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 213 MW i 2014. Næsten hele importen til frizonerne kom fra Kina. Af de 213 MW, som importeredes, blev 202 MW reeksporteret til EU. Eksporten af moduler, som oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan udgjorde mindst 24 % i den samlede eksport af moduler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext. |
| --- | --- |

(55)

Importen af moduler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 213 MW i 2014. Næsten hele importen til frizonerne kom fra Kina. Af de 213 MW, som importeredes, blev 202 MW reeksporteret til EU. Eksporten af moduler, som oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan udgjorde mindst 24 % i den samlede eksport af moduler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext.

| (56) | Importen af celler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 71 MW i 2014. 20 MW blev angivet som eksport til EU. Eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan udgjorde således mindst 2 % af den samlede eksport af celler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext. |
| --- | --- |

(56)

Importen af celler fra Kina til frizoner i Taiwan steg fra næsten 0 MW i 2012 til 71 MW i 2014. 20 MW blev angivet som eksport til EU. Eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan udgjorde således mindst 2 % af den samlede eksport af celler fra Taiwan til EU i 2014, jf. Comext.

| (57) | Da den pågældende vare fra Kina ikke kan sælges i Taiwan, er der ingen anden begrundelse for importen fra Kina til Taiwan end omladning eller samle-/færdiggørelsesprocesser med henblik på reeksport af kinesiske nøglekomponenter uden for Taiwan. |
| --- | --- |

(57)

Da den pågældende vare fra Kina ikke kan sælges i Taiwan, er der ingen anden begrundelse for importen fra Kina til Taiwan end omladning eller samle-/færdiggørelsesprocesser med henblik på reeksport af kinesiske nøglekomponenter uden for Taiwan.

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Taiwan

Konklusion om ændringen i handelsmønstret i Taiwan

| (58) | Faldet i den kinesiske eksport af solceller og moduler og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Taiwan og i eksporten fra Taiwan til Unionen efter indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013 udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side. |
| --- | --- |

(58)

Faldet i den kinesiske eksport af solceller og moduler og den parallelle stigning i eksporten fra Kina til Taiwan og i eksporten fra Taiwan til Unionen efter indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2012 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2013 udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side.

2.5.3.   Omgåelsens art i Taiwan

Omgåelsens art i Taiwan

| (59) | Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet afsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande. |
| --- | --- |

(59)

Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet afsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande.

Omladning

Omladning

| (60) | Importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen udgjorde mere end 38 % af den samlede import fra Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. Comext. Importen til Unionen af celler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 11 % af den samlede import af celler fra Taiwan i samme periode. Importen til Unionen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 64 % af den samlede import fra Taiwan af moduler, jf. Comext. |
| --- | --- |

(60)

Importen af den undersøgte vare fra Taiwan til Unionen udgjorde mere end 38 % af den samlede import fra Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. Comext. Importen til Unionen af celler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 11 % af den samlede import af celler fra Taiwan i samme periode. Importen til Unionen af moduler fra ikke samarbejdsvillige virksomheder udgjorde 64 % af den samlede import fra Taiwan af moduler, jf. Comext.

| (61) | Samtlige celleproducenter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter. Samtidig udgjorde eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan til Unionen, jf. betragtning 56, kun 2 % af importen af celler fra Taiwan til Unionen, jf. Comext i 2014. |
| --- | --- |

(61)

Samtlige celleproducenter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev anset for at være egentlige producenter. Samtidig udgjorde eksporten af celler af kinesisk oprindelse fra frizoner i Taiwan til Unionen, jf. betragtning 56, kun 2 % af importen af celler fra Taiwan til Unionen, jf. Comext i 2014.

| (62) | Det blev desuden konstateret, jf. betragtning 85, at visse virksomheder i Taiwan importerede laminerede solcellemoduler (også kendt som laminerede solpaneler) til deres frilagre, og at i hvert fald en del af disse laminerede solpaneler blev opgivet som solceller. Laminerede solcellemoduler er et næsten færdigt modul, som indeholder enten 60 eller 72 celler. Der behøves blot en meget simpel samleproces for at fremstille et solcellemodul af et lamineret modul, dvs. en aluminiumsramme fastsættes på modulet og der tilføjes en forgreningsdåse. Derfor bør laminerede solcellemoduler tariferes som solcellemoduler. Dette betyder, at i hvert fald en del af de kinesiske celler, der importeredes til frihandelszoner og frilagre i Taiwan, faktisk var laminerede solcellemoduler og derfor burde have været tariferet som moduler. |
| --- | --- |

(62)

Det blev desuden konstateret, jf. betragtning 85, at visse virksomheder i Taiwan importerede laminerede solcellemoduler (også kendt som laminerede solpaneler) til deres frilagre, og at i hvert fald en del af disse laminerede solpaneler blev opgivet som solceller. Laminerede solcellemoduler er et næsten færdigt modul, som indeholder enten 60 eller 72 celler. Der behøves blot en meget simpel samleproces for at fremstille et solcellemodul af et lamineret modul, dvs. en aluminiumsramme fastsættes på modulet og der tilføjes en forgreningsdåse. Derfor bør laminerede solcellemoduler tariferes som solcellemoduler. Dette betyder, at i hvert fald en del af de kinesiske celler, der importeredes til frihandelszoner og frilagre i Taiwan, faktisk var laminerede solcellemoduler og derfor burde have været tariferet som moduler.

| (63) | Som nævnt i betragtning 55 udgjorde eksporten af moduler, der oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan mindst 24 % af importen af moduler fra Taiwan til Unionen. Modulerne er det endelige produkt, og de kinesiske moduler kan ikke sælges i Taiwan; det eneste sandsynlige formål med at eksportere dem til Taiwan må derfor have været omladning. Kommissionen konkluderer derfor, at en stor del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Taiwan. |
| --- | --- |

(63)

Som nævnt i betragtning 55 udgjorde eksporten af moduler, der oprindeligt var af kinesisk oprindelse, fra frizoner i Taiwan mindst 24 % af importen af moduler fra Taiwan til Unionen. Modulerne er det endelige produkt, og de kinesiske moduler kan ikke sælges i Taiwan; det eneste sandsynlige formål med at eksportere dem til Taiwan må derfor have været omladning. Kommissionen konkluderer derfor, at en stor del af de moduler, der blev afsendt fra Kina til Unionen, må være blevet omladet via Taiwan.

| (64) | Desuden indledte OLAF i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Taiwan. Undersøgelsen pågår stadig. |
| --- | --- |

(64)

Desuden indledte OLAF i 2014 en undersøgelse af den påståede omladning af solceller og moduler via Taiwan. Undersøgelsen pågår stadig.

| (65) | Desuden har myndighederne i Taiwan samtidig gennemført undersøgelser af de påståede omgåelsespraksis og konkluderet, at en række virksomheder, overvejende forhandlere, begik svig ved at forfalske solcellemodulernes oprindelse. |
| --- | --- |

(65)

Desuden har myndighederne i Taiwan samtidig gennemført undersøgelser af de påståede omgåelsespraksis og konkluderet, at en række virksomheder, overvejende forhandlere, begik svig ved at forfalske solcellemodulernes oprindelse.

| (66) | Ud fra ovenstående betragtninger blev det bekræftet, at den undersøgte vare omlades via Taiwan. |
| --- | --- |

(66)

Ud fra ovenstående betragtninger blev det bekræftet, at den undersøgte vare omlades via Taiwan.

2.6.   Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden

Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden

| (67) | Undersøgelsen afdækkede ikke til nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende solceller og moduler med oprindelse i Kina. Der blev ikke fundet andre elementer end tolden, der kunne betragtes som en kompensation for omkostningerne til omladning eller import og reeksport af fotovoltaiske celler og moduler af krystallinsk silicium, navnlig hvad angår transport og omladning, fra Kina via Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(67)

Undersøgelsen afdækkede ikke til nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende solceller og moduler med oprindelse i Kina. Der blev ikke fundet andre elementer end tolden, der kunne betragtes som en kompensation for omkostningerne til omladning eller import og reeksport af fotovoltaiske celler og moduler af krystallinsk silicium, navnlig hvad angår transport og omladning, fra Kina via Malaysia og Taiwan.

2.7.   Bevis for dumping

Bevis for dumping

| (68) | Endelig blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den normale værdi, som allerede blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse samme vare. |
| --- | --- |

(68)

Endelig blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den normale værdi, som allerede blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse samme vare.

| (69) | I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Indien, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende referenceland for Kina. Det blev anset for hensigtsmæssigt at anvende den tidligere fastslåede normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1. |
| --- | --- |

(69)

I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Indien, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende referenceland for Kina. Det blev anset for hensigtsmæssigt at anvende den tidligere fastslåede normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1.

| (70) | En væsentlig del af den malaysiske og taiwanesiske eksport blev foretaget af ikke samarbejdsvillige eksportører eller samarbejdsvillige eksportører, som havde fremlagt vildledende oplysninger. Ved fastlæggelsen af eksportpriserne fra Malaysia og Taiwan blev det derfor besluttet at basere dem på den gennemsnitlige eksportpris for solceller og moduler i RP, som anført i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og Comext. |
| --- | --- |

(70)

En væsentlig del af den malaysiske og taiwanesiske eksport blev foretaget af ikke samarbejdsvillige eksportører eller samarbejdsvillige eksportører, som havde fremlagt vildledende oplysninger. Ved fastlæggelsen af eksportpriserne fra Malaysia og Taiwan blev det derfor besluttet at basere dem på den gennemsnitlige eksportpris for solceller og moduler i RP, som anført i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og Comext.

| (71) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, som blev fastlagt i den oprindelige forordning, sammenlignet med de vejede gennemsnitlige eksportpriser i RP i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og Comext. |
| --- | --- |

(71)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, som blev fastlagt i den oprindelige forordning, sammenlignet med de vejede gennemsnitlige eksportpriser i RP i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og Comext.

| (72) | De gennemsnitlige taiwanesiske og malaysiske eksportpriser for solceller og moduler i RP lå langt under den normale værdi, som blev fastlagt i den oprindelige undersøgelse, hvilket er bevis for væsentlig dumping. |
| --- | --- |

(72)

De gennemsnitlige taiwanesiske og malaysiske eksportpriser for solceller og moduler i RP lå langt under den normale værdi, som blev fastlagt i den oprindelige undersøgelse, hvilket er bevis for væsentlig dumping.

2.8.   Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger

Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger

| (73) | For at afgøre, om de importerede varer i form af mængder og priser havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev kontrollerede data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, Comext og databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, anvendt som de bedste foreliggende data vedrørende mængder og priser for eksporten fra ikke samarbejdsvillige virksomheder. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 415 i den oprindelige forordning. |
| --- | --- |

(73)

For at afgøre, om de importerede varer i form af mængder og priser havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev kontrollerede data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, Comext og databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, anvendt som de bedste foreliggende data vedrørende mængder og priser for eksporten fra ikke samarbejdsvillige virksomheder. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 415 i den oprindelige forordning.

| (74) | Stigningen i importen fra Malaysia og Taiwan blev mængdemæssigt betragtet som betydelig. Det anslåede EU-forbrug i RP giver en lignende indikation af denne imports omfang. Markedsandelen for moduler importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Malaysia, er på 9 % af forbruget af moduler i Unionen. De moduler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Taiwan, udgør 7 % af forbruget af moduler i Unionen. De celler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder i Taiwan, udgør 3 % af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(74)

Stigningen i importen fra Malaysia og Taiwan blev mængdemæssigt betragtet som betydelig. Det anslåede EU-forbrug i RP giver en lignende indikation af denne imports omfang. Markedsandelen for moduler importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Malaysia, er på 9 % af forbruget af moduler i Unionen. De moduler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder og virksomheder, der var involveret i omgåelsespraksis i Taiwan, udgør 7 % af forbruget af moduler i Unionen. De celler, der blev importeret til Unionen fra ikke samarbejdsvillige virksomheder i Taiwan, udgør 3 % af EU-forbruget.

| (75) | Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris viste et betydeligt underbud. |
| --- | --- |

(75)

Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris viste et betydeligt underbud.

| (76) | Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris. |
| --- | --- |

(76)

Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.

3.   FORANSTALTNINGER

FORANSTALTNINGER

| (77) | Ud fra ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold, der indførtes på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev omgået via omladning i Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(77)

Ud fra ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold, der indførtes på importen af fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium samt celler af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler og paneler af krystallinsk silicium med oprindelse i Kina, blev omgået via omladning i Malaysia og Taiwan.

| (78) | I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej. |
| --- | --- |

(78)

I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej.

| (79) | De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1238/2013, for »alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 53,4 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(79)

De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1238/2013, for »alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 53,4 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.

| (80) | Der bør opkræves told på den registrerede import af fotovoltaiske moduler og nøglekomponenter af krystallinsk silicium, der er afsendt fra Malaysia og Taiwan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen. |
| --- | --- |

(80)

Der bør opkræves told på den registrerede import af fotovoltaiske moduler og nøglekomponenter af krystallinsk silicium, der er afsendt fra Malaysia og Taiwan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.

4.   ANMODNINGER OM FRITAGELSE

ANMODNINGER OM FRITAGELSE

| (81) | Fjorten virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf ni indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. En virksomhed indsendte en yderst mangelfuld besvarelse og besvarede ikke mangelskrivelsen i tide, hvorfor Kommissionen afviste virksomhedens anmodning. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos otte virksomheder eller virksomhedsgrupper. |
| --- | --- |

(81)

Fjorten virksomheder i Malaysia gav sig til kende, hvoraf ni indsendte besvarelser af spørgeskemaet og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. En virksomhed indsendte en yderst mangelfuld besvarelse og besvarede ikke mangelskrivelsen i tide, hvorfor Kommissionen afviste virksomhedens anmodning. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos otte virksomheder eller virksomhedsgrupper.

| (82) | 28 virksomheder eller virksomhedsgrupper gav sig til kende, og én meddelte Kommissionen, at den havde indstillet sin aktivitet. En virksomhed meddelte Kommissionen, at den ikke havde solgt til Unionen og derfor ikke var berettiget til en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. Det viste sig, jf. betragtning 10, at tre af de fire taiwanesiske virksomheder, der havde besvaret spørgeskemaet, ikke havde produktionsanlæg, og Kommissionen afviste derfor deres anmodninger. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper. |
| --- | --- |

(82)

28 virksomheder eller virksomhedsgrupper gav sig til kende, og én meddelte Kommissionen, at den havde indstillet sin aktivitet. En virksomhed meddelte Kommissionen, at den ikke havde solgt til Unionen og derfor ikke var berettiget til en fritagelse. De resterende 26 virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. Det viste sig, jf. betragtning 10, at tre af de fire taiwanesiske virksomheder, der havde besvaret spørgeskemaet, ikke havde produktionsanlæg, og Kommissionen afviste derfor deres anmodninger. Kommissionen aflagde derfor kontrolbesøg hos 23 virksomheder eller virksomhedsgrupper.

| (83) | Det viste sig, at tre virksomheder i Malaysia og tre virksomheder i Taiwan, som var blevet kontrolleret, havde indsendt urigtige eller vildledende oplysninger. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 4, blev disse virksomheder underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt at se bort fra de indsendte oplysninger og anvende »de foreliggende faktiske oplysninger«, og virksomhederne blev indrømmet en tidsfrist til at fremlægge yderligere forklaringer (»artikel 18-brev«). Disse breve indeholdt specifikke oplysninger om, hvilke dele af virksomhedernes oplysninger, Kommissionen ville se bort fra. To virksomheder fra Taiwan besvarede ikke artikel 18-brevet. Kommissionen så derfor bort fra virksomhedernes oplysninger som tidligere meddelt. De tre virksomheder i Malaysia besvarede Kommissionens brev, men kunne ikke udrydde Kommissionens tvivl, som uddybet herunder. Kommissionen så derfor også bort fra disse virksomheders oplysninger som tidligere meddelt. En taiwanesisk virksomhed indsendte et svar med supplerende oplysninger, som blev godkendt af Kommissionen, jf. betragtning 111. |
| --- | --- |

(83)

Det viste sig, at tre virksomheder i Malaysia og tre virksomheder i Taiwan, som var blevet kontrolleret, havde indsendt urigtige eller vildledende oplysninger. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 4, blev disse virksomheder underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt at se bort fra de indsendte oplysninger og anvende »de foreliggende faktiske oplysninger«, og virksomhederne blev indrømmet en tidsfrist til at fremlægge yderligere forklaringer (»artikel 18-brev«). Disse breve indeholdt specifikke oplysninger om, hvilke dele af virksomhedernes oplysninger, Kommissionen ville se bort fra. To virksomheder fra Taiwan besvarede ikke artikel 18-brevet. Kommissionen så derfor bort fra virksomhedernes oplysninger som tidligere meddelt. De tre virksomheder i Malaysia besvarede Kommissionens brev, men kunne ikke udrydde Kommissionens tvivl, som uddybet herunder. Kommissionen så derfor også bort fra disse virksomheders oplysninger som tidligere meddelt. En taiwanesisk virksomhed indsendte et svar med supplerende oplysninger, som blev godkendt af Kommissionen, jf. betragtning 111.

| (84) | Andre efterforskningsmyndigheder i Unionen, f.eks. OLAF og de nationale toldmyndigheder, undersøger i øjeblikket også importen til Unionen fra disse fem virksomheder. For at beskytte de pågående undersøgelser er det vigtigt ikke at offentliggøre oplysninger, der kunne give tredjeparter mulighed for at knytte konklusionerne i de følgende betragtninger sammen med en bestemt virksomhed. Kommissionen har derfor ikke præciseret, hvilken virksomhed der er berørt af hvilke konklusioner. Importører, der har købt den undersøgte vare fra disse virksomheder og derfor ønsker at kende den nøjagtige situation for deres leverandør, må kontakt deres leverandør direkte eller kontakte Kommissionen for at indhente mere detaljerede oplysninger. |
| --- | --- |

(84)

Andre efterforskningsmyndigheder i Unionen, f.eks. OLAF og de nationale toldmyndigheder, undersøger i øjeblikket også importen til Unionen fra disse fem virksomheder. For at beskytte de pågående undersøgelser er det vigtigt ikke at offentliggøre oplysninger, der kunne give tredjeparter mulighed for at knytte konklusionerne i de følgende betragtninger sammen med en bestemt virksomhed. Kommissionen har derfor ikke præciseret, hvilken virksomhed der er berørt af hvilke konklusioner. Importører, der har købt den undersøgte vare fra disse virksomheder og derfor ønsker at kende den nøjagtige situation for deres leverandør, må kontakt deres leverandør direkte eller kontakte Kommissionen for at indhente mere detaljerede oplysninger.

| (85) | Som led i denne undersøgelse er Kommissionen kommet frem til følgende: Det blev konstateret, at to af de tre virksomheder i Taiwan importerede laminerede solmoduler fra Kina, som ikke fremgik af deres spørgeskemabesvarelser. En af disse virksomheder indrømmede under kontrolbesøget, at de opgav denne import i spørgeskemabesvarelsen som import af solceller fra Kina. Virksomheden havde desuden anført denne import som solceller i deres toldangivelse. For begge de taiwanesiske virksomheder fremgik det klart af en række dokumenter, at de reeksporterede de laminerede solcellemoduler fra Kina til Unionen. |
| --- | --- |

(85)

Som led i denne undersøgelse er Kommissionen kommet frem til følgende: Det blev konstateret, at to af de tre virksomheder i Taiwan importerede laminerede solmoduler fra Kina, som ikke fremgik af deres spørgeskemabesvarelser. En af disse virksomheder indrømmede under kontrolbesøget, at de opgav denne import i spørgeskemabesvarelsen som import af solceller fra Kina. Virksomheden havde desuden anført denne import som solceller i deres toldangivelse. For begge de taiwanesiske virksomheder fremgik det klart af en række dokumenter, at de reeksporterede de laminerede solcellemoduler fra Kina til Unionen.

| (86) | Disse to taiwanesiske virksomheder fremlagde ingen supplerende uddybninger som svar på artikel 18, stk. 4-brevet, da de overhovedet ikke svarede (jf. betragtning 83). |
| --- | --- |

(86)

Disse to taiwanesiske virksomheder fremlagde ingen supplerende uddybninger som svar på artikel 18, stk. 4-brevet, da de overhovedet ikke svarede (jf. betragtning 83).

| (87) | Som uddybet i betragtning 85 og i betragtning af ændringen i handelsmønstret og konstateringen af omladningspraksis, jf. afsnit 2 i denne forordning, som hver især er tilstrækkelige grunde, konstateredes det, at disse virksomheder var involveret i omgåelsespraksis, og de kunne derfor ikke indrømmes en fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4. |
| --- | --- |

(87)

Som uddybet i betragtning 85 og i betragtning af ændringen i handelsmønstret og konstateringen af omladningspraksis, jf. afsnit 2 i denne forordning, som hver især er tilstrækkelige grunde, konstateredes det, at disse virksomheder var involveret i omgåelsespraksis, og de kunne derfor ikke indrømmes en fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4.

| (88) | For følgende tre malaysiske virksomheder anvendte Kommissionen som forklaret nedenfor de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, af følgende grunde: |
| --- | --- |

(88)

For følgende tre malaysiske virksomheder anvendte Kommissionen som forklaret nedenfor de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, af følgende grunde:

| (89) | En malaysisk virksomhed angav i sin spørgeskemabesvarelse, at virksomheden købte solceller i Kina og specificerede, at modulerne med kinesiske celler blev afsendt til andre markeder end EU-markedet. Virksomheden var dog ikke i stand til at bevise, at den købte tilstrækkelige mængder af celler i andre lande end Kina til at kunne producere den mængde solcellemoduler, der eksporteredes til Unionen. Under kontrolbesøget blev det konstateret, at virksomheden importerede laminerede solcellemoduler fra Kina, som den svigagtigt opgav som import af solcelleglas. Det blev desuden konstateret, at virksomheden ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som blev eksporteret. Det blev endvidere konstateret, at virksomheden havde forbindelser til en kinesisk virksomhed, som er aktiv inden for solcellesektoren. |
| --- | --- |

(89)

En malaysisk virksomhed angav i sin spørgeskemabesvarelse, at virksomheden købte solceller i Kina og specificerede, at modulerne med kinesiske celler blev afsendt til andre markeder end EU-markedet. Virksomheden var dog ikke i stand til at bevise, at den købte tilstrækkelige mængder af celler i andre lande end Kina til at kunne producere den mængde solcellemoduler, der eksporteredes til Unionen. Under kontrolbesøget blev det konstateret, at virksomheden importerede laminerede solcellemoduler fra Kina, som den svigagtigt opgav som import af solcelleglas. Det blev desuden konstateret, at virksomheden ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som blev eksporteret. Det blev endvidere konstateret, at virksomheden havde forbindelser til en kinesisk virksomhed, som er aktiv inden for solcellesektoren.

| (90) | Den malaysiske virksomhed benægtede i sit svar på artikel 18, stk. 4-brevet, at den eksporterede moduler med kinesiske celler til Unionen. Virksomheden påstod, at den eksporterede moduler til Unionen med celler fra Sydkorea, som dog blev lamineret i Kina. Virksomheden svarede desuden, at den bestilte denne type »lamineret glas«, da der var et kvalitetsproblem med deres lamineringsvirksomhed. Som anført ovenfor blev dette svigagtigt opgivet som solcelleglas. Derudover var virksomheden ikke i stand til at godtgøre, at den havde købt tilstrækkeligt mange celler i Sydkorea til alle de moduler, den eksporterede til Unionen. |
| --- | --- |

(90)

Den malaysiske virksomhed benægtede i sit svar på artikel 18, stk. 4-brevet, at den eksporterede moduler med kinesiske celler til Unionen. Virksomheden påstod, at den eksporterede moduler til Unionen med celler fra Sydkorea, som dog blev lamineret i Kina. Virksomheden svarede desuden, at den bestilte denne type »lamineret glas«, da der var et kvalitetsproblem med deres lamineringsvirksomhed. Som anført ovenfor blev dette svigagtigt opgivet som solcelleglas. Derudover var virksomheden ikke i stand til at godtgøre, at den havde købt tilstrækkeligt mange celler i Sydkorea til alle de moduler, den eksporterede til Unionen.

| (91) | Virksomheden påstod desuden, at der havde været en ændring i ejerskabet siden april 2014. Denne ændring i ejerskabet ændrede dog ikke den kendsgerning, at den malaysiske virksomhed og de kinesiske virksomheder er forbundet, idet den malaysiske virksomheds vigtigste leverandør af råvarer fortsat var den kinesiske producent af moduler. |
| --- | --- |

(91)

Virksomheden påstod desuden, at der havde været en ændring i ejerskabet siden april 2014. Denne ændring i ejerskabet ændrede dog ikke den kendsgerning, at den malaysiske virksomhed og de kinesiske virksomheder er forbundet, idet den malaysiske virksomheds vigtigste leverandør af råvarer fortsat var den kinesiske producent af moduler.

| (92) | De forklaringer, som virksomheden anførte i sin besvarelse af artikel 18, stk. 4-brevet, kunne derfor ikke føre til en ændring af konklusionen om, at den reeksporterede laminerede kinesiske solcellemoduler til Unionen, og at i hvert fald en del af de moduler, der eksporteredes til Unionen, omfattede kinesiske celler. |
| --- | --- |

(92)

De forklaringer, som virksomheden anførte i sin besvarelse af artikel 18, stk. 4-brevet, kunne derfor ikke føre til en ændring af konklusionen om, at den reeksporterede laminerede kinesiske solcellemoduler til Unionen, og at i hvert fald en del af de moduler, der eksporteredes til Unionen, omfattede kinesiske celler.

| (93) | I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 89-92, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne denne malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 4. |
| --- | --- |

(93)

I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 89-92, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne denne malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 4.

| (94) | Det blev desuden konstateret, at en anden malaysisk virksomhed ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som den eksporterede. Samme virksomhed var ikke i stand til at fremlægge arbejdskontrakter med de ansatte; den var således ikke i stand til at bevise, at den beskæftigede personale i undersøgelsesperioden. Virksomheden var ikke i stand til at fremlægge købskontrakter for produktionsudstyr til solcellemoduler. Derudover undlod virksomheden at fremlægge oplysninger om deres forhold til en kinesisk eksporterende producent samt om køb af den undersøgte vare fra den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Desuden fremlagde virksomheden dokumenter med forskellige etableringsdatoer. Det fremgik af undersøgelsen, at virksomheden blev etableret i 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og indstillede produktionen kort efter maj 2015, dvs. efter indførelsen af registreringen af moduler fra Malaysia. |
| --- | --- |

(94)

Det blev desuden konstateret, at en anden malaysisk virksomhed ikke havde tilstrækkelig produktionskapacitet til at producere de mængder af den undersøgte vare, som den eksporterede. Samme virksomhed var ikke i stand til at fremlægge arbejdskontrakter med de ansatte; den var således ikke i stand til at bevise, at den beskæftigede personale i undersøgelsesperioden. Virksomheden var ikke i stand til at fremlægge købskontrakter for produktionsudstyr til solcellemoduler. Derudover undlod virksomheden at fremlægge oplysninger om deres forhold til en kinesisk eksporterende producent samt om køb af den undersøgte vare fra den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Desuden fremlagde virksomheden dokumenter med forskellige etableringsdatoer. Det fremgik af undersøgelsen, at virksomheden blev etableret i 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og indstillede produktionen kort efter maj 2015, dvs. efter indførelsen af registreringen af moduler fra Malaysia.

| (95) | Virksomheden påstod i sit svar på artikel 18, stk. 4-brevet, at mange små virksomheder i Malaysia ikke har arbejdskontrakter med de ansatte. Virksomheden påstod desuden, at den havde tilstrækkelig kapacitet til at producere de påståede mængder. Derudover påstod virksomheden, at den beskæftigede salgsmedarbejdere fra en kinesisk virksomhed, men at den ikke havde formelle forbindelser til denne kinesiske virksomhed. Disse supplerende forklaringer kunne ikke ændre konklusionerne ovenfor. Virksomheden godtgjorde i særdeleshed ikke, at den var i stand til at producere de eksporterede mængder. Desuden var der et stort misforhold mellem den mængde af importerede celler, som virksomheden anførte, og den mængde af celler, som leverandøren anførte. Den kendsgerning, at virksomheden beskæftiger personale fra den kinesiske virksomhed, bekræfter forbindelsen til den kinesiske virksomhed. |
| --- | --- |

(95)

Virksomheden påstod i sit svar på artikel 18, stk. 4-brevet, at mange små virksomheder i Malaysia ikke har arbejdskontrakter med de ansatte. Virksomheden påstod desuden, at den havde tilstrækkelig kapacitet til at producere de påståede mængder. Derudover påstod virksomheden, at den beskæftigede salgsmedarbejdere fra en kinesisk virksomhed, men at den ikke havde formelle forbindelser til denne kinesiske virksomhed. Disse supplerende forklaringer kunne ikke ændre konklusionerne ovenfor. Virksomheden godtgjorde i særdeleshed ikke, at den var i stand til at producere de eksporterede mængder. Desuden var der et stort misforhold mellem den mængde af importerede celler, som virksomheden anførte, og den mængde af celler, som leverandøren anførte. Den kendsgerning, at virksomheden beskæftiger personale fra den kinesiske virksomhed, bekræfter forbindelsen til den kinesiske virksomhed.

| (96) | I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og om omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 94 og 95, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 4. |
| --- | --- |

(96)

I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og om omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 94 og 95, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 4.

| (97) | En anden virksomhed i Malaysia blev etableret i 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og begyndte at sælge moduler fra december 2013, dvs. kort efter indførelsen af den endelige antidumping- og udligningstold ved den oprindelige forordning. Virksomheden producerede polykrystallinske solcellemoduler i rapporteringsperioden med celler, der hovedsagelig blev importeret fra Taiwan. Virksomheden havde tilsyneladende en tæt forbindelse til en kinesisk virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, der efterfølgende blev trukket tilbage for misligholdelse (10). For det første var direktøren for den malaysiske virksomhed tidligere ansat i en ledende stilling i den kinesiske virksomhed. For det andet blev cellerne oprindeligt i mange tilfælde indkøbt gennem den kinesiske virksomhed og/eller andre kinesiske virksomheder, hvorved cellerne fysisk blev transporteret fra et tredjeland (hovedsagelig Taiwan) til Kina, før de tilsyneladende blev transporteret videre til virksomheden i Malaysia. For det tredje blev de fleste moduler, der solgtes til tredjelande i rapporteringsperioden, solgt til en amerikansk virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. For det fjerde var en juridisk repræsentant for den kinesiske virksomhed til stede under kontrolbesøget hos den malaysiske virksomhed. For det femte er de kinesiske og taiwanesiske virksomheders modeller til salgskontrakter tilsyneladende de samme, både i udformning og indhold. For det sjette udtalte en repræsentant for den kinesiske virksomhed i en internetvideo, at den kinesiske virksomhed yder teknisk bistand og supervision til den malaysiske virksomhed. |
| --- | --- |

(97)

En anden virksomhed i Malaysia blev etableret i 2013, dvs. efter indledningen af de oprindelige antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og begyndte at sælge moduler fra december 2013, dvs. kort efter indførelsen af den endelige antidumping- og udligningstold ved den oprindelige forordning. Virksomheden producerede polykrystallinske solcellemoduler i rapporteringsperioden med celler, der hovedsagelig blev importeret fra Taiwan. Virksomheden havde tilsyneladende en tæt forbindelse til en kinesisk virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, der efterfølgende blev trukket tilbage for misligholdelse (10). For det første var direktøren for den malaysiske virksomhed tidligere ansat i en ledende stilling i den kinesiske virksomhed. For det andet blev cellerne oprindeligt i mange tilfælde indkøbt gennem den kinesiske virksomhed og/eller andre kinesiske virksomheder, hvorved cellerne fysisk blev transporteret fra et tredjeland (hovedsagelig Taiwan) til Kina, før de tilsyneladende blev transporteret videre til virksomheden i Malaysia. For det tredje blev de fleste moduler, der solgtes til tredjelande i rapporteringsperioden, solgt til en amerikansk virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. For det fjerde var en juridisk repræsentant for den kinesiske virksomhed til stede under kontrolbesøget hos den malaysiske virksomhed. For det femte er de kinesiske og taiwanesiske virksomheders modeller til salgskontrakter tilsyneladende de samme, både i udformning og indhold. For det sjette udtalte en repræsentant for den kinesiske virksomhed i en internetvideo, at den kinesiske virksomhed yder teknisk bistand og supervision til den malaysiske virksomhed.

10

| (98) | Følgende andre elementer blev ikke fremlagt af denne malaysiske virksomhed under kontrolbesøget, men modtaget gennem toldmyndighederne i en EU-medlemsstat: Den malaysiske virksomhed havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den samme kinesiske virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, hvorved den malaysiske virksomhed havde tilladelse til at anvende den kinesiske virksomheds varemærke, hvis kunderne ønskede det. Desuden blev en af de første kunder i Unionen præsenteret for den malaysiske virksomhed af en salgsrepræsentant fra den kinesiske virksomhed. Endelig var den malaysiske virksomheds første forsendelse til Unionen genstand for toldmyndighedernes undersøgelse i en medlemsstat, idet modulerne var mærket »Made in China« og samtidig bar den kinesiske virksomheds varemærke. |
| --- | --- |

(98)

Følgende andre elementer blev ikke fremlagt af denne malaysiske virksomhed under kontrolbesøget, men modtaget gennem toldmyndighederne i en EU-medlemsstat: Den malaysiske virksomhed havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den samme kinesiske virksomhed, som havde fået godkendt et tilsagn, hvorved den malaysiske virksomhed havde tilladelse til at anvende den kinesiske virksomheds varemærke, hvis kunderne ønskede det. Desuden blev en af de første kunder i Unionen præsenteret for den malaysiske virksomhed af en salgsrepræsentant fra den kinesiske virksomhed. Endelig var den malaysiske virksomheds første forsendelse til Unionen genstand for toldmyndighedernes undersøgelse i en medlemsstat, idet modulerne var mærket »Made in China« og samtidig bar den kinesiske virksomheds varemærke.

| (99) | Den malaysiske virksomhed besvarede artikel 18, stk. 4-brevet med et brev dateret den 14. december 2015, hvoraf det fremgik, at virksomheden ikke havde haft til hensigt at skjule sine forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske virksomhed, og at virksomheden havde udfyldt fritagelsesformularen i god tro. Virksomheden meddelte også, at toldmyndighederne i en medlemsstat efter undersøgelsen accepterede, at de ukorrekt mærkede moduler faktisk var blevet produceret af virksomheden i Malaysia. Medlemsstatens toldmyndigheder bekræftede imidlertid overfor Kommissionen, at disse moduler ikke var af malaysisk oprindelse. |
| --- | --- |

(99)

Den malaysiske virksomhed besvarede artikel 18, stk. 4-brevet med et brev dateret den 14. december 2015, hvoraf det fremgik, at virksomheden ikke havde haft til hensigt at skjule sine forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske virksomhed, og at virksomheden havde udfyldt fritagelsesformularen i god tro. Virksomheden meddelte også, at toldmyndighederne i en medlemsstat efter undersøgelsen accepterede, at de ukorrekt mærkede moduler faktisk var blevet produceret af virksomheden i Malaysia. Medlemsstatens toldmyndigheder bekræftede imidlertid overfor Kommissionen, at disse moduler ikke var af malaysisk oprindelse.

| (100) | Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod den malaysiske virksomhed, at Kommissionen baserede sine beslutninger på antagelser, påstande og falske beskyldninger, hvorved deres grundlag og eventuelle beviser aldrig var blevet fremlagt for virksomheden, hvilket undergravede virksomhedens ret til at forsvare sig. Virksomheden kritiserede især Kommissionen for ikke at have fremlagt den internetvideo, der omtales i betragtning 97, og oplysningerne fra toldmyndighederne i en medlemsstat, jf. betragtning 98. Virksomheden påstod også, at den ikke var forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, og at den ikke havde holdt sin aftale om tilladelse til brug af varemærke med denne kinesiske virksomhed skjult under kontrolbesøget. Hvad angår den undersøgelse, der blev iværksat af toldmyndighederne i en medlemsstat, påstod virksomheden, at samtlige varer i sidste ende blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia. Endelig påstod den, at etableringsdatoen og den kendsgerning, at virksomheden solgte til en virksomhed i USA, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, ikke er gyldige argumenter til at afslå en anmodning om fritagelse. Den malaysiske virksomhed anmodede også om en høring med Høringskonsulenten i handelsprocedurer, som blev afholdt den 12. januar 2016. Før denne høring blev internetvideoen fremlagt for virksomheden, som under høringen bekræftede dens ægthed. |
| --- | --- |

(100)

Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod den malaysiske virksomhed, at Kommissionen baserede sine beslutninger på antagelser, påstande og falske beskyldninger, hvorved deres grundlag og eventuelle beviser aldrig var blevet fremlagt for virksomheden, hvilket undergravede virksomhedens ret til at forsvare sig. Virksomheden kritiserede især Kommissionen for ikke at have fremlagt den internetvideo, der omtales i betragtning 97, og oplysningerne fra toldmyndighederne i en medlemsstat, jf. betragtning 98. Virksomheden påstod også, at den ikke var forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, og at den ikke havde holdt sin aftale om tilladelse til brug af varemærke med denne kinesiske virksomhed skjult under kontrolbesøget. Hvad angår den undersøgelse, der blev iværksat af toldmyndighederne i en medlemsstat, påstod virksomheden, at samtlige varer i sidste ende blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia. Endelig påstod den, at etableringsdatoen og den kendsgerning, at virksomheden solgte til en virksomhed i USA, som er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed, ikke er gyldige argumenter til at afslå en anmodning om fritagelse. Den malaysiske virksomhed anmodede også om en høring med Høringskonsulenten i handelsprocedurer, som blev afholdt den 12. januar 2016. Før denne høring blev internetvideoen fremlagt for virksomheden, som under høringen bekræftede dens ægthed.

| (101) | Virksomhedens supplerende forklaringer kunne dog ikke føre til en ændring i konklusionen ovenfor, hvilket forklares herunder. |
| --- | --- |

(101)

Virksomhedens supplerende forklaringer kunne dog ikke føre til en ændring i konklusionen ovenfor, hvilket forklares herunder.

| (102) | Elementerne i betragtning 97 er ikke blot antagelser og påstande, men derimod kendsgerninger, som i sig selv ikke blev betvivlet af virksomheden. Desuden blev disse kendsgerninger præsenteret for virksomheden i artikel 18-brevet af 3. december 2015, hvori virksomheden blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Efterfølgende blev konklusionerne fremlagt for virksomheden den 22. december 2015, hvor virksomheden igen blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Virksomhedens ret til at forsvare sig blev således respekteret til fulde. Det står dog fast, at virksomheden under kontrolbesøget i hvert fald søgte at nedtone, om end ikke skjule, at den havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den kinesiske virksomhed. Under kontrolbesøget nævnte den malaysiske virksomhed brugen af den kinesiske virksomheds varemærke, men forklarede udtrykkeligt, at dette gjaldt »en begrænset periode«. Aftalen om tilladelse til brug af varemærket blev dog aldrig fremlagt, og det blev aldrig uddybet under kontrolbesøget, at aftalen var blevet forlænget for yderligere fire år. Ingen af de elementer i betragtning 97, som viste stærke forretningsmæssige forbindelser mellem de to virksomheder, blev uddybet eller fremlagt for Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøget. Derudover satte virksomheden ikke selv spørgsmålstegn ved disse oplysninger. |
| --- | --- |

(102)

Elementerne i betragtning 97 er ikke blot antagelser og påstande, men derimod kendsgerninger, som i sig selv ikke blev betvivlet af virksomheden. Desuden blev disse kendsgerninger præsenteret for virksomheden i artikel 18-brevet af 3. december 2015, hvori virksomheden blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Efterfølgende blev konklusionerne fremlagt for virksomheden den 22. december 2015, hvor virksomheden igen blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Virksomhedens ret til at forsvare sig blev således respekteret til fulde. Det står dog fast, at virksomheden under kontrolbesøget i hvert fald søgte at nedtone, om end ikke skjule, at den havde indgået en aftale om tilladelse til brug af varemærke med den kinesiske virksomhed. Under kontrolbesøget nævnte den malaysiske virksomhed brugen af den kinesiske virksomheds varemærke, men forklarede udtrykkeligt, at dette gjaldt »en begrænset periode«. Aftalen om tilladelse til brug af varemærket blev dog aldrig fremlagt, og det blev aldrig uddybet under kontrolbesøget, at aftalen var blevet forlænget for yderligere fire år. Ingen af de elementer i betragtning 97, som viste stærke forretningsmæssige forbindelser mellem de to virksomheder, blev uddybet eller fremlagt for Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøget. Derudover satte virksomheden ikke selv spørgsmålstegn ved disse oplysninger.

| (103) | Det fremgår af grundforordningens artikel 13, stk. 4, at eksporterende producenter for at opnå fritagelse skal påvise, at de ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de af foranstaltningerne omfattede producenter, og at de ikke er involveret i omgåelse. |
| --- | --- |

(103)

Det fremgår af grundforordningens artikel 13, stk. 4, at eksporterende producenter for at opnå fritagelse skal påvise, at de ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de af foranstaltningerne omfattede producenter, og at de ikke er involveret i omgåelse.

| (104) | Hvad angår det første kriterium (ingen forretningsmæssig forbindelse til producenter omfattet af foranstaltningerne), søgte den eksporterende producent at nedtone, om end ikke skjule virksomhedens mange forbindelser med den kinesiske eksporterende producent, jf. betragtning 97. Det påhviler dog den eksporterende producent at fremlægge bevis for, at denne forbindelse ikke eksisterer. Da virksomheden ikke samarbejdede om dette punkt, og da det var umuligt at kontrollere alle de nye oplysninger, der blev fremlagt i svaret på fremlæggelsen af oplysninger, måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger for at afgøre, om den eksporterende producent afviste den umiddelbare opfattelse, som er baseret på foreliggende faktiske oplysninger om, at virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. Kommissionen mener, at den eksporterende producent ikke fremlagde bevis herfor, idet der er mange indikationer af tætte forbindelser mellem den kinesiske virksomhed og den eksporterende producent. |
| --- | --- |

(104)

Hvad angår det første kriterium (ingen forretningsmæssig forbindelse til producenter omfattet af foranstaltningerne), søgte den eksporterende producent at nedtone, om end ikke skjule virksomhedens mange forbindelser med den kinesiske eksporterende producent, jf. betragtning 97. Det påhviler dog den eksporterende producent at fremlægge bevis for, at denne forbindelse ikke eksisterer. Da virksomheden ikke samarbejdede om dette punkt, og da det var umuligt at kontrollere alle de nye oplysninger, der blev fremlagt i svaret på fremlæggelsen af oplysninger, måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger for at afgøre, om den eksporterende producent afviste den umiddelbare opfattelse, som er baseret på foreliggende faktiske oplysninger om, at virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske virksomhed. Kommissionen mener, at den eksporterende producent ikke fremlagde bevis herfor, idet der er mange indikationer af tætte forbindelser mellem den kinesiske virksomhed og den eksporterende producent.

| (105) | Under alle omstændigheder, og selv om det første kriterium var opfyldt, hvilket ikke var tilfældet, mener Kommissionen, at det andet kriterium ikke er opfyldt. Den eksporterende producent var involveret i omgåelse på to forskellige måder, som hver især var tilstrækkelige til at afvise fritagelsesanmodningen. En afgørende indikation af, at virksomheden er involveret i omgåelsespraksis, som er fælles for begge måder og uomtvistelig, er, at den eksporterende producent indledte sine aktiviteter efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(105)

Under alle omstændigheder, og selv om det første kriterium var opfyldt, hvilket ikke var tilfældet, mener Kommissionen, at det andet kriterium ikke er opfyldt. Den eksporterende producent var involveret i omgåelse på to forskellige måder, som hver især var tilstrækkelige til at afvise fritagelsesanmodningen. En afgørende indikation af, at virksomheden er involveret i omgåelsespraksis, som er fælles for begge måder og uomtvistelig, er, at den eksporterende producent indledte sine aktiviteter efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger.

| (106) | For det første er virksomhedens udtalelse om, at alle varer i betragtning 98 blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia, faktuelt ukorrekt. Toldmyndighederne i en medlemsstat fremlagde oplysninger for Kommissionen, som viste, at disse moduler anses for at være af kinesisk oprindelse, idet den kinesiske virksomheds navn var påført de pågældende paller af solcellemoduler. For at beskytte disse toldmyndigheders pågående undersøgelse, kunne disse oplysninger ikke fremlægges for den malaysiske virksomhed. Kommissionen gjorde dog virksomheden opmærksom på, at Høringskonsulenten i handelsprocedurer kunne kontrollere nøjagtigheden af disse oplysninger, på grundlag af artikel 12, 13 og 15 i høringskonsulentens mandat. |
| --- | --- |

(106)

For det første er virksomhedens udtalelse om, at alle varer i betragtning 98 blev solgt som moduler med oprindelse i Malaysia, faktuelt ukorrekt. Toldmyndighederne i en medlemsstat fremlagde oplysninger for Kommissionen, som viste, at disse moduler anses for at være af kinesisk oprindelse, idet den kinesiske virksomheds navn var påført de pågældende paller af solcellemoduler. For at beskytte disse toldmyndigheders pågående undersøgelse, kunne disse oplysninger ikke fremlægges for den malaysiske virksomhed. Kommissionen gjorde dog virksomheden opmærksom på, at Høringskonsulenten i handelsprocedurer kunne kontrollere nøjagtigheden af disse oplysninger, på grundlag af artikel 12, 13 og 15 i høringskonsulentens mandat.

| (107) | Toldmyndighedernes oplysninger udgør bevis for, at den eksporterende producent var involveret i omladning, og er dermed bevis for, at den eksporterende producent er involveret i omgåelsespraksis. |
| --- | --- |

(107)

Toldmyndighedernes oplysninger udgør bevis for, at den eksporterende producent var involveret i omladning, og er dermed bevis for, at den eksporterende producent er involveret i omgåelsespraksis.

| (108) | For det andet blev aftalen om brug af varemærke med den kinesiske eksporterende producent indgået og forlænget på et tidspunkt, hvor den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Unionen i henhold til bestemmelserne i et tilsagn. I henhold til tilsagnet var bl.a. salg til Unionen af den pågældende vare produceret i et tredjeland forbudt, da dette ville gøre overvågningen af tilsagnet, og især bestemmelsen om tværgående salgsaktiviteter, umulig eller i hvert fald upraktisk. Betingelserne i den ikke fortrolige udgave af tilsagnet var velkendte i hele erhvervsgrenen og blev efter anmodning fremlagt af Kommissionens tjenestegrene. Som følge af de tætte forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske producent, blev de også fremlagt for den eksporterende producent. Ved at tiltræde aftalen om brug af varemærke omgik den eksporterende producent betingelserne i tilsagnet og blev således også på denne måde involveret i omgåelsespraksis. Under høringen den 12. januar 2016 udtalte den malaysiske virksomhed, at den ikke havde fremlagt ukorrekte eller vildledende oplysninger, og at den er en egentlig malaysisk producent af solcellemoduler. Hvad angår beviserne fra de nationale toldmyndigheder, som ikke kunne fremlægges for den malaysiske virksomhed, jf. forklaringerne ovenfor, anmodede virksomheden høringskonsulenten om at kontrollere nøjagtigheden heraf. Høringskonsulenten informerede efterfølgende virksomheden om, at han havde kontrolleret nøjagtigheden af oplysningerne fra de nationale toldmyndigheder, og om at de nationale toldmyndigheder på dette grundlag konkluderede, at en betydelig mængde moduler i forsendelsen var af kinesisk oprindelse. |
| --- | --- |

(108)

For det andet blev aftalen om brug af varemærke med den kinesiske eksporterende producent indgået og forlænget på et tidspunkt, hvor den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Unionen i henhold til bestemmelserne i et tilsagn. I henhold til tilsagnet var bl.a. salg til Unionen af den pågældende vare produceret i et tredjeland forbudt, da dette ville gøre overvågningen af tilsagnet, og især bestemmelsen om tværgående salgsaktiviteter, umulig eller i hvert fald upraktisk. Betingelserne i den ikke fortrolige udgave af tilsagnet var velkendte i hele erhvervsgrenen og blev efter anmodning fremlagt af Kommissionens tjenestegrene. Som følge af de tætte forretningsmæssige forbindelser med den kinesiske producent, blev de også fremlagt for den eksporterende producent. Ved at tiltræde aftalen om brug af varemærke omgik den eksporterende producent betingelserne i tilsagnet og blev således også på denne måde involveret i omgåelsespraksis. Under høringen den 12. januar 2016 udtalte den malaysiske virksomhed, at den ikke havde fremlagt ukorrekte eller vildledende oplysninger, og at den er en egentlig malaysisk producent af solcellemoduler. Hvad angår beviserne fra de nationale toldmyndigheder, som ikke kunne fremlægges for den malaysiske virksomhed, jf. forklaringerne ovenfor, anmodede virksomheden høringskonsulenten om at kontrollere nøjagtigheden heraf. Høringskonsulenten informerede efterfølgende virksomheden om, at han havde kontrolleret nøjagtigheden af oplysningerne fra de nationale toldmyndigheder, og om at de nationale toldmyndigheder på dette grundlag konkluderede, at en betydelig mængde moduler i forsendelsen var af kinesisk oprindelse.

| (109) | Konklusionerne for denne virksomhed blev derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(109)

Konklusionerne for denne virksomhed blev derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (110) | I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og om omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 97-109, nemlig at den malaysiske virksomhed har tætte forbindelser til den kinesiske virksomhed, er involveret i omladningspraksis og i brud på tilsagnsbetingelserne, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 4. I lyset af disse konklusioner kan virksomheden i særdeleshed ikke påberåbe sig fordel af »sikker havn«, som omtalt i grundforordningens artikel 13, stk. 2, da både omladning og brud på tilsagnet udgør en anden form for omgåelsespraksis end en samleproces i et tredjeland, og da Kommission under alle omstændigheder gør brug af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(110)

I betragtning af konklusionerne vedrørende ændringer i handelsmønstret og om omladningspraksis jf. afsnit 2, og konklusionerne i betragtning 97-109, nemlig at den malaysiske virksomhed har tætte forbindelser til den kinesiske virksomhed, er involveret i omladningspraksis og i brud på tilsagnsbetingelserne, som hver især er tilstrækkelige grunde, kunne den malaysiske virksomhed ikke indrømmes en fritagelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 4. I lyset af disse konklusioner kan virksomheden i særdeleshed ikke påberåbe sig fordel af »sikker havn«, som omtalt i grundforordningens artikel 13, stk. 2, da både omladning og brud på tilsagnet udgør en anden form for omgåelsespraksis end en samleproces i et tredjeland, og da Kommission under alle omstændigheder gør brug af de foreliggende faktiske oplysninger.

| (111) | En virksomhed i Taiwan fremlagde ikke rettidigt detaljerede oplysninger om markedsføringen af celler hos den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Kina, som var blevet præsenteret som en wafer slicer, importdata, overholdelse af restriktionerne i Taiwan og de nøjagtige handelsstrømme. Virksomheden fremlagde en række supplerende forklaringer efter en anmodning i henhold til artikel 18, stk. 1, som imidlertid var tilstrækkelige til at indrømme virksomheden en fritagelse, da den fremlagde de ønskede oplysninger, som kunne kontrolleres af Kommissionen. |
| --- | --- |

(111)

En virksomhed i Taiwan fremlagde ikke rettidigt detaljerede oplysninger om markedsføringen af celler hos den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Kina, som var blevet præsenteret som en wafer slicer, importdata, overholdelse af restriktionerne i Taiwan og de nøjagtige handelsstrømme. Virksomheden fremlagde en række supplerende forklaringer efter en anmodning i henhold til artikel 18, stk. 1, som imidlertid var tilstrækkelige til at indrømme virksomheden en fritagelse, da den fremlagde de ønskede oplysninger, som kunne kontrolleres af Kommissionen.

efter en anmodning i henhold til artikel 18, stk. 1,

| (112) | De resterende fem malaysiske og 21 taiwanesiske eksporterende producenter, herunder virksomheden i betragtning 111, var iflg. undersøgelsen ikke involveret i omgåelsespraksis, og der kunne derfor indrømmes fritagelser til de producerede solcellemoduler og solceller, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. |
| --- | --- |

(112)

De resterende fem malaysiske og 21 taiwanesiske eksporterende producenter, herunder virksomheden i betragtning 111, var iflg. undersøgelsen ikke involveret i omgåelsespraksis, og der kunne derfor indrømmes fritagelser til de producerede solcellemoduler og solceller, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.

De resterende fem malaysiske og 21 taiwanesiske eksporterende producenter, herunder virksomheden i betragtning 111, var iflg. undersøgelsen ikke involveret i omgåelsespraksis, og der kunne derfor indrømmes fritagelser til de producerede solcellemoduler og solceller

| (113) | En stor del af disse virksomheder blev nemlig etableret før indførelsen af foranstaltninger over for Kina. Samtlige virksomheders produktionsanlæg blev kontrolleret på baggrund af deres spørgeskemabesvarelser. Gennemgangen af produktions- og kapacitetsstatistik, produktionsomkostninger, køb af råvarer, halvfærdige og færdige varer og eksportsalg til Unionen bekræftede, at disse virksomheder var egentlige producenter, og at der ikke forelå bevis for, at de var involveret i omgåelsespraksis. |
| --- | --- |

(113)

En stor del af disse virksomheder blev nemlig etableret før indførelsen af foranstaltninger over for Kina. Samtlige virksomheders produktionsanlæg blev kontrolleret på baggrund af deres spørgeskemabesvarelser. Gennemgangen af produktions- og kapacitetsstatistik, produktionsomkostninger, køb af råvarer, halvfærdige og færdige varer og eksportsalg til Unionen bekræftede, at disse virksomheder var egentlige producenter, og at der ikke forelå bevis for, at de var involveret i omgåelsespraksis.

| (114) | Andre producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med denne procedure og ikke eksporterede den undersøgte vare i UP, og som påtænker at indgive en anmodning om fritagelse fra den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 4 og artikel 13, stk. 4, vil skulle udfylde en fritagelsesformular, så Kommissionen kan afgøre, om en sådan anmodning er berettiget. |
| --- | --- |

(114)

Andre producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med denne procedure og ikke eksporterede den undersøgte vare i UP, og som påtænker at indgive en anmodning om fritagelse fra den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 4 og artikel 13, stk. 4, vil skulle udfylde en fritagelsesformular, så Kommissionen kan afgøre, om en sådan anmodning er berettiget.

| (115) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gav adskillige virksomheder sig til kende og udtrykte tilfredshed med Kommissionens beslutning om at indrømme dem fritagelser. Disse virksomheder påpegede dog også, at aftaler (ofte omtalt som OEM-aftalerne) mellem forskellige virksomheder er udbredt i solcellepanelsektoren, hvorved celleproducenter/modulproducenter (ofte omtalt som varemærkeejere) sommetider afsender en del af deres celler, som samles til moduler af andre producenter (ofte omtalt som OEM-producenter). Disse virksomheder ønskede en afklaring af, hvorvidt de stadig ville have fordel af en fritagelse, hvis de indgik i en sådan aftale. Kommissionen bekræfter, at sådanne aftaler, som mere korrekt omtales som underentrepriseaftaler, anvendes i solcellepanelindustrien og falder inden for anvendelsesområdet for indrømmelse af fritagelser. I forbindelse med disse aftaler kontrolleres leverandørerne og oprindelsen af råvarerne af varemærkeejeren; underentreprenøren bruger det modeldesign, der stilles til rådighed af varemærkeejeren, hvorved denne overvåger produktionsprocessen. I forbindelse med disse aftaler skal solcellerne være produceret af fritagne virksomheder, jf. artikel 1, stk. 2. |
| --- | --- |

(115)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gav adskillige virksomheder sig til kende og udtrykte tilfredshed med Kommissionens beslutning om at indrømme dem fritagelser. Disse virksomheder påpegede dog også, at aftaler (ofte omtalt som OEM-aftalerne) mellem forskellige virksomheder er udbredt i solcellepanelsektoren, hvorved celleproducenter/modulproducenter (ofte omtalt som varemærkeejere) sommetider afsender en del af deres celler, som samles til moduler af andre producenter (ofte omtalt som OEM-producenter). Disse virksomheder ønskede en afklaring af, hvorvidt de stadig ville have fordel af en fritagelse, hvis de indgik i en sådan aftale. Kommissionen bekræfter, at sådanne aftaler, som mere korrekt omtales som underentrepriseaftaler, anvendes i solcellepanelindustrien og falder inden for anvendelsesområdet for indrømmelse af fritagelser. I forbindelse med disse aftaler kontrolleres leverandørerne og oprindelsen af råvarerne af varemærkeejeren; underentreprenøren bruger det modeldesign, der stilles til rådighed af varemærkeejeren, hvorved denne overvåger produktionsprocessen. I forbindelse med disse aftaler skal solcellerne være produceret af fritagne virksomheder, jf. artikel 1, stk. 2.

| (116) | Hvis en fritagelse er berettiget, ændres de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet. |
| --- | --- |

(116)

Hvis en fritagelse er berettiget, ændres de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet.

| (117) | Det vurderes, at der er behov for særlige foranstaltninger i dette tilfælde for at sikre hensigtsmæssig anvendelse af disse fritagelser. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i denne forordnings artikel 1, stk. 2. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den udvidede antidumpingtold. |
| --- | --- |

(117)

Det vurderes, at der er behov for særlige foranstaltninger i dette tilfælde for at sikre hensigtsmæssig anvendelse af disse fritagelser. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i denne forordnings artikel 1, stk. 2. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den udvidede antidumpingtold.

5.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (118) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(118)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner.

| (119) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 — |
| --- | --- |

(119)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der indførtes ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1238/2013 på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre de er i transit som omhandlet i artikel V i GATT, udvides hermed til at omfatte importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 (Taric-kode 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032, 8541409033), med undtagelse af varer, som er fremstillet af følgende virksomheder:

| Land | Virksomhed | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Malaysia | AUO — SunPower Sdn. Bhd.
  Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.
  Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.
  Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.
  TS Solartech Sdn. Bhd. | C073
  C074
  C075
  C076
  C077 |
| Taiwan | ANJI Technology Co., Ltd.
  AU Optronics Corporation
  Big Sun Energy Technology Inc.
  EEPV Corp.
  E-TON Solar Tech. Co., Ltd.
  Gintech Energy Corporation
  Gintung Energy Corporation
  Inventec Energy Corporation
  Inventec Solar Energy Corporation
  LOF Solar Corp.
  Ming Hwei Energy Co., Ltd.
  Motech Industries, Inc.
  Neo Solar Power Corporation
  Perfect Source Technology Corp.
  Ritek Corporation
  Sino-American Silicon Products Inc.
  Solartech Energy Corp.
  Sunengine Corporation Ltd.
  Topcell Solar International Co., Ltd.
  TSEC Corporation
  Win Win Precision Technology Co., Ltd. | C058
  C059
  C078
  C079
  C080
  C081
  C082
  C083
  C084
  C085
  C086
  C087
  C088
  C089
  C090
  C091
  C092
  C093
  C094
  C095
  C096 |

Land

Virksomhed

Taric-tillægskode

Malaysia

AUO — SunPower Sdn. Bhd.

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

TS Solartech Sdn. Bhd.

C073

C074

C075

C076

C077

Taiwan

ANJI Technology Co., Ltd.

AU Optronics Corporation

Big Sun Energy Technology Inc.

EEPV Corp.

E-TON Solar Tech. Co., Ltd.

Gintech Energy Corporation

Gintung Energy Corporation

Inventec Energy Corporation

Inventec Solar Energy Corporation

LOF Solar Corp.

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

Motech Industries, Inc.

Neo Solar Power Corporation

Perfect Source Technology Corp.

Ritek Corporation

Sino-American Silicon Products Inc.

Solartech Energy Corp.

Sunengine Corporation Ltd.

Topcell Solar International Co., Ltd.

TSEC Corporation

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

C058

C059

C078

C079

C080

C081

C082

C083

C084

C085

C086

C087

C088

C089

C090

C091

C092

C093

C094

C095

C096

2.   Anvendelsen af fritagelser, som er blevet indrømmet de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne artikels stk. 1, eller som Kommissionen har givet tilladelse til, jf. artikel 2, stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura udstedt af producenten eller afsenderen indeholdende en erklæring underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion. I forbindelse med fotovoltaiske celler af krystallinsk silicium skal erklæringen lyde som følger:

»Undertegnede bekræfter, at (mængde) af fotovoltaiske solceller af krystallinsk silicium, solgt til eksport til Den Europæiske Union, som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (pågældende land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

I forbindelse med fotovoltaiske solcellemoduler af krystallinsk silicium skal erklæringen lyde som følger:

»Undertegnede bekræfter, at (mængde) af fotovoltaiske solcellemoduler af krystallinsk silicium, solgt til eksport til Den Europæiske Union, som er omfattet af denne faktura, er fremstillet

»Undertegnede bekræfter, at (mængde) af fotovoltaiske solcellemoduler af krystallinsk silicium, solgt til eksport til Den Europæiske Union, som er omfattet af denne faktura, er fremstillet

| i) | af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). ELLER |
| --- | --- |

i)

i)

af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). ELLER

af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). ELLER

| ii) | af en tredjepart i en underentrepriseaftale (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). |
| --- | --- |

ii)

ii)

af en tredjepart i en underentrepriseaftale (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land).

af en tredjepart i en underentrepriseaftale (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land).

(den ikke-relevante mulighed slettes)

(den ikke-relevante mulighed slettes)

med fotovoltaiske solceller af krystallinsk silicium fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode [tilføjes, hvis det pågældende land er genstand for de oprindelige foranstaltninger eller de gældende antiomgåelsesforanstaltninger]) i (pågældende land).

med fotovoltaiske solceller af krystallinsk silicium fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode [tilføjes, hvis det pågældende land er genstand for de oprindelige foranstaltninger eller de gældende antiomgåelsesforanstaltninger]) i (pågældende land).

Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, og/eller en eller begge Taric-tillægskoderne ikke fremgår af ovennævnte erklæring, finder toldsatsen for »alle andre virksomheder« anvendelse og opgives med Taric-tillægskode B999 i tolderklæringen.

3.   Den i medfør af stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves på import afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan eller ej, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/833 samt artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009, med undtagelse af varer, som er fremstillet af de i stk. 1 opførte virksomheder.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat H |
| Kontor: CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles |
| Belgien |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat H

Kontor: CHAR 04/39

1049 Bruxelles

Belgien

2.   I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EU) nr. 1238/2013 indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den ved artikel 1 udvidede told.

Artikel 3

Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 2 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/833.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  
  EUT L 132 af 29.5.2015, s. 60.

2

(3)  Comext er en database med statistiske oplysninger om udenrigshandel, der forvaltes af Eurostat.

3

(4)  Se s. 9-16 i klagen af 14. april 2015 i den udgave, der stilles til rådighed for parterne, og bilag 9 og 10, som er til rådighed for parterne.

4

(5)  Se fodnote 17 i klagen af 14. april 2015, som er til rådighed for parterne.

5

(6)  Som ovenfor.

6

(7)  Se s. 9-14 i klagen af 14. april 2015 i den udgave, der stilles til rådighed for parterne, og bilag 9 og 10, som er til rådighed for parterne.

7

(8)  Se fodnote 17 i klagen af 14. april 2015, som er til rådighed for parterne.

8

(9)  Som ovenfor.

9

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/866 af 4. juni 2015 om tilbagetrækning af godtagelsen af et tilsagn for tre eksporterende producenter i henhold til gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU (EUT L 139 af 5.6.2015, s. 30). En af disse tre eksporterende producenter er den kinesiske virksomhed, som er omtalt ovenfor.

10

---

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/97 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/97

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/186

af 11. februar 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,8 |
| TR | 113,0 |
| ZZ | 173,2 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 181,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 38,0 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 10 20 | BR | 63,2 |
| EG | 47,9 |
| IL | 96,2 |
| MA | 63,0 |
| TN | 50,2 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 20 10 | IL | 124,2 |
| MA | 86,9 |
| ZZ | 105,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 69,8 |
| IL | 136,7 |
| JM | 156,4 |
| MA | 115,0 |
| TR | 52,2 |
| ZZ | 106,0 |
| 0805 50 10 | IL | 106,9 |
| TR | 112,0 |
| ZZ | 109,5 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 92,5 |
| US | 155,5 |
| ZZ | 129,0 |
| 0808 30 90 | CL | 180,1 |
| CN | 86,8 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

89,8

TR

113,0

ZZ

173,2

0707 00 05

MA

85,0

TR

181,9

ZZ

133,5

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

38,0

TR

156,9

ZZ

97,5

0805 10 20

BR

63,2

EG

47,9

IL

96,2

MA

63,0

TN

50,2

TR

60,2

ZZ

63,5

0805 20 10

IL

124,2

MA

86,9

ZZ

105,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

69,8

IL

136,7

JM

156,4

MA

115,0

TR

52,2

ZZ

106,0

0805 50 10

IL

106,9

TR

112,0

ZZ

109,5

0808 10 80

CA

138,9

CL

92,5

US

155,5

ZZ

129,0

0808 30 90

CL

180,1

CN

86,8

TR

81,0

ZA

98,2

ZZ

111,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/100

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2016/187

af 11. december 2015

om ændring af afgørelse ECB/2013/1 om fastlæggelse af rammerne for en public key-infrastruktur for Det Europæiske System af Centralbanker (ECB/2015/46)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.1 sammenholdt med artikel 3.1, artikel 5, artikel 12.3 samt artikel 16 til 24 og artikel 34, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (1) har ophævet Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF (2) med virkning fra 1. juli 2016. Det er derfor hensigtsmæssigt at henvise til forordning (EU) nr. 910/2014 i Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/1 (3). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (1) har ophævet Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF (2) med virkning fra 1. juli 2016. Det er derfor hensigtsmæssigt at henvise til forordning (EU) nr. 910/2014 i Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/1 (3).

| (2) | Oplysningerne om ESCB-PKI certificeringsmyndigheden, herunder dens identitet og tekniske komponenter, som fastsat i bilaget til afgørelse ECB/2013/1, bør opdateres. |
| --- | --- |

(2)

Oplysningerne om ESCB-PKI certificeringsmyndigheden, herunder dens identitet og tekniske komponenter, som fastsat i bilaget til afgørelse ECB/2013/1, bør opdateres.

| (3) | Afgørelse ECB/2013/1 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Afgørelse ECB/2013/1 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer

Afgørelse ECB/2013/1 ændres som følger:

| 1) | Artikel 1, nr. 10, affattes således:
  »10.   »ESCB-PKI certificeringsmyndighed«: den enhed, som brugerne har tillid til, der udsteder, administrerer, tilbagekalder og fornyer ESCB-PKI certifikater i overensstemmelse med ESCB/SSM's rammer for godkendelse af certifikater«. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, nr. 10, affattes således:

»10.   »ESCB-PKI certificeringsmyndighed«: den enhed, som brugerne har tillid til, der udsteder, administrerer, tilbagekalder og fornyer ESCB-PKI certifikater i overensstemmelse med ESCB/SSM's rammer for godkendelse af certifikater«.

»ESCB-PKI certificeringsmyndighed«

| 2) | Artikel 4, stk. 4, affattes således:

  »4.   Erklæringen om certificeringspraksis for ESCB-PKI er et regelsæt, der dækker elektroniske certifikaters livscyklus fra den indledende anmodning til ophør af anvendelse eller tilbagekaldelse, samt forholdet mellem certifikatansøgeren eller -indehaveren, ESCB-PKI certificeringsmyndigheden og modtagerparterne. Det dækker både certifikater, der er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 1999/93/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (*1), og certifikater, som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for disse. Det fastsætter også alle parters roller og ansvar og fastlægger procedurerne for udstedelse og administration af certifikater. Det indgår som bilag til niveau 2-niveau 3-aftalen.


  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).«
  " |
| --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 4, affattes således:

»4.   Erklæringen om certificeringspraksis for ESCB-PKI er et regelsæt, der dækker elektroniske certifikaters livscyklus fra den indledende anmodning til ophør af anvendelse eller tilbagekaldelse, samt forholdet mellem certifikatansøgeren eller -indehaveren, ESCB-PKI certificeringsmyndigheden og modtagerparterne. Det dækker både certifikater, der er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 1999/93/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (*1), og certifikater, som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for disse. Det fastsætter også alle parters roller og ansvar og fastlægger procedurerne for udstedelse og administration af certifikater. Det indgår som bilag til niveau 2-niveau 3-aftalen.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).«
  "

*1

| 3) | Artikel 10, stk. 1, indledningen og litra a), affattes således:

  »1.   Medmindre de godtgør, at de ikke har handlet uagtsomt, ifalder centralbankerne i Eurosystemet erstatningsansvar i overensstemmelse med deres opgaver og ansvar i ESCB-PKI for ethvert tab, der påføres en bruger, som med rimelighed forlader sig på et kvalificeret certifikat, som defineret i direktiv 1999/93/EF og forordning (EU) nr. 910/2014, for så vidt angår:






  a) | korrektheden af alle oplysningerne i det kvalificerede certifikat på udstedelsestidspunktet og spørgsmålet om, hvorvidt certifikatet indeholder alle de for et kvalificeret certifikat foreskrevne angivelser, som defineret i direktiv 1999/93/EF og forordning (EU) nr. 910/2014«. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 10, stk. 1, indledningen og litra a), affattes således:

»1.   Medmindre de godtgør, at de ikke har handlet uagtsomt, ifalder centralbankerne i Eurosystemet erstatningsansvar i overensstemmelse med deres opgaver og ansvar i ESCB-PKI for ethvert tab, der påføres en bruger, som med rimelighed forlader sig på et kvalificeret certifikat, som defineret i direktiv 1999/93/EF og forordning (EU) nr. 910/2014, for så vidt angår:

a)

korrektheden af alle oplysningerne i det kvalificerede certifikat på udstedelsestidspunktet og spørgsmålet om, hvorvidt certifikatet indeholder alle de for et kvalificeret certifikat foreskrevne angivelser, som defineret i direktiv 1999/93/EF og forordning (EU) nr. 910/2014«.

| 4) | Bilaget erstattes af bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

4)

Bilaget erstattes af bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11. december 2015.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF af 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske signaturer (EFT L 13 af 19.1.2000, s. 12).

2

(3)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/1 af 11. januar 2013 om fastlæggelse af rammerne for en public key-infrastruktur for Det Europæiske System af Centralbanker (EUT L 74 af 16.3.2013, s. 30).

3

---

BILAG

»BILAG

Oplysninger om ESCB-PKI certificeringsmyndigheden, herunder dens identitet og tekniske komponenter

ESCB-PKI certificeringsmyndigheden identificeres i dets certifikat som udsteder, og dets private nøgle anvendes til at signere certifikater. ESCB-PKI certificeringsmyndigheden er ansvarlig for:

| i) | udstedelsen af private og offentlige nøglecertifikater |
| --- | --- |

i)

udstedelsen af private og offentlige nøglecertifikater

| ii) | udstedelsen af tilbagekaldelseslister |
| --- | --- |

ii)

udstedelsen af tilbagekaldelseslister

| iii) | genereringen af nøglepar knyttet til specifikke certifikater, f.eks. certifikater, der kræver nøglegenskabelse |
| --- | --- |

iii)

genereringen af nøglepar knyttet til specifikke certifikater, f.eks. certifikater, der kræver nøglegenskabelse

| iv) | det overordnede ansvar for ESCB-PKI og sikring af, at alle krav, der er nødvendige for driften, er opfyldt. |
| --- | --- |

iv)

det overordnede ansvar for ESCB-PKI og sikring af, at alle krav, der er nødvendige for driften, er opfyldt.

ESCB-PKI certificeringsmyndigheden omfatter alle individer, politikker, procedurer og computersystemer, der har til opgave at udstede elektroniske certifikater og at tildele disse til certifikatindehaverne.

ESCB-PKI certificeringsmyndigheden har to tekniske komponenter:

| — | ESCB-PKI rodcertificeringsmyndigheden: Denne certificeringsmyndighed på første niveau udsteder kun certifikater til sig selv og til dets underordnede certificeringsmyndigheder. Den er kun i drift, når den udfører sine egne snævert definerede opgaver. Følgende data udgør dens væsentligste data:






  a) | SHA-1 certifikat (1):







  Distinguished name (kendenavn) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- | --- |
| Serial number (serienummer) | 596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD |
| Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (gyldighedsperiode) | From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26 |
| Message digest (SHA-1) | CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192 |
| Message Digest (SHA-256) | C919 CF49 C024 7E50 2E0C C3C9 81E0 FB88 A013 AA2B 15C9 5142 F491 BDE7 E403 E3FB |
| Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer) | SHA-1/RSA 4096 |

—

ESCB-PKI rodcertificeringsmyndigheden: Denne certificeringsmyndighed på første niveau udsteder kun certifikater til sig selv og til dets underordnede certificeringsmyndigheder. Den er kun i drift, når den udfører sine egne snævert definerede opgaver. Følgende data udgør dens væsentligste data:

a)

SHA-1 certifikat (1):

Distinguished name (kendenavn)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (serienummer)

596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (gyldighedsperiode)

From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

Message digest (SHA-1)

CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

Message Digest (SHA-256)

C919 CF49 C024 7E50 2E0C C3C9 81E0 FB88 A013 AA2B 15C9 5142 F491 BDE7 E403 E3FB

Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer)

SHA-1/RSA 4096

| b) | SHA-256 certifikat:







  Distinguished name (kendenavn) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- |
| Serial number (serienummer) | 4431 9C5F 91E8 162F 4E00 73F6 6AB8 71D8 |
| Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (gyldighedsperiode) | From 21-06-2011 12:35:34 to 21-06-2041 12:35:34 |
| Message digest (SHA-1) | 3663 2FBA FB19 BDBC A202 3994 1926 ED48 4D72 DD4B |
| Message Digest (SHA-256) | 7963 2A97 1D12 A889 9724 BB35 C37B 51D2 3E21 4DF9 20C3 2450 093E 0EA7 49FB AAEB |
| Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer) | SHA-256/RSA 4096 |

b)

SHA-256 certifikat:

Distinguished name (kendenavn)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (serienummer)

4431 9C5F 91E8 162F 4E00 73F6 6AB8 71D8

Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (gyldighedsperiode)

From 21-06-2011 12:35:34 to 21-06-2041 12:35:34

Message digest (SHA-1)

3663 2FBA FB19 BDBC A202 3994 1926 ED48 4D72 DD4B

Message Digest (SHA-256)

7963 2A97 1D12 A889 9724 BB35 C37B 51D2 3E21 4DF9 20C3 2450 093E 0EA7 49FB AAEB

Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer)

SHA-256/RSA 4096

| — | ESCB-PKI onlinecertificeringsmyndigheden: Denne certificeringsmyndighed på andet niveau er underordnet ESCB-PKI rodcertificeringsmyndigheden. Den har ansvaret for udstedelsen af ESCB-PKI certifikater til brugerne. Følgende data udgør dens væsentligste data:






  a) | SHA-1 certifikat (2):







  Distinguished name (kendenavn) | CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- | --- |
| Serial number (serienummer) | 2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C |
| Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (gyldighedsperiode) | From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35 |
| Message digest (SHA-1) | D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08 |
| Message Digest (SHA-256) | 4B18 7644 BF79 4F83 D000 999D 7927 433F 75F3 CFB1 643A 6D0F 8A25 9435 BE86 1B7A |
| Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer) | SHA-1/RSA 4096 |

—

ESCB-PKI onlinecertificeringsmyndigheden: Denne certificeringsmyndighed på andet niveau er underordnet ESCB-PKI rodcertificeringsmyndigheden. Den har ansvaret for udstedelsen af ESCB-PKI certifikater til brugerne. Følgende data udgør dens væsentligste data:

a)

SHA-1 certifikat (2):

Distinguished name (kendenavn)

CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (serienummer)

2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (gyldighedsperiode)

From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

Message digest (SHA-1)

D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08

Message Digest (SHA-256)

4B18 7644 BF79 4F83 D000 999D 7927 433F 75F3 CFB1 643A 6D0F 8A25 9435 BE86 1B7A

Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer)

SHA-1/RSA 4096

| b) | SHA-256 certifikat:







  Distinguished name (kendenavn) | CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- |
| Serial number (serienummer) | 660C 9B12 9A0A 6C21 5509 38DD 54A0 ED2D |
| Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (gyldighedsperiode) | From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35 |
| Message digest (SHA-1) | E976 D216 4A5F 62DA C058 6BE0 EC10 EF24 36B8 12AC |
| Message Digest (SHA-256) | 1335 26DC 99E9 CC36 62F8 F5FA 2006 3005 BA90 E663 2BF3 4F18 A84B A39B 5FAA 5700 |
| Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer) | SHA-256/RSA 4096« |

b)

SHA-256 certifikat:

Distinguished name (kendenavn)

CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (serienummer)

660C 9B12 9A0A 6C21 5509 38DD 54A0 ED2D

Distinguished name of issuer (udsteders kendenavn)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (gyldighedsperiode)

From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

Message digest (SHA-1)

E976 D216 4A5F 62DA C058 6BE0 EC10 EF24 36B8 12AC

Message Digest (SHA-256)

1335 26DC 99E9 CC36 62F8 F5FA 2006 3005 BA90 E663 2BF3 4F18 A84B A39B 5FAA 5700

Cryptographic algorithms (Kryptografiske algoritmer)

SHA-256/RSA 4096«

---

(1)  Dette certifikat vil kun blive benyttet i systemer, der ikke understøtter højere algoritmer.

1

(2)  Dette certifikat vil kun blive benyttet i systemer, der ikke understøtter højere algoritmer.

2

---

| 12.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/104 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/104

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2016/188

af 11. december 2015

om adgang til og anvendelse af SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester for Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme (ECB/2015/47)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 6, og artikel 132,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 34,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1), særlig artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 6, stk. 7,

under henvisning til forslaget fra Tilsynsrådet og i samråd med de kompetente nationale myndigheder, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at kunne udføre de specifikke opgaver i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter, som er blevet overdraget til Den Europæiske Centralbank (ECB) ved forordning (EU) nr. 1024/2013, anvender ECB Det Europæiske System af Centralbankers og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester samt de nye elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som er nødvendige for at udføre de opgaver, som er blevet overdraget til ECB i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013 på grundlag af traktatens artikel 127, stk. 6, og artikel 25.2 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

(1)

For at kunne udføre de specifikke opgaver i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter, som er blevet overdraget til Den Europæiske Centralbank (ECB) ved forordning (EU) nr. 1024/2013, anvender ECB Det Europæiske System af Centralbankers og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester samt de nye elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som er nødvendige for at udføre de opgaver, som er blevet overdraget til ECB i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013 på grundlag af traktatens artikel 127, stk. 6, og artikel 25.2 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.

| (2) | For at sikre Den Fælles Tilsynsmekanismes (SSM) smidige, effektive og konsekvente virkemåde er det nødvendigt, at de praktiske retningslinjer for samarbejdet mellem ECB og de kompetente nationale myndigheder inden for SSM omfatter retningslinjer for anvendelsen af de elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som er nødvendige for, at de kan opfylde deres forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013. |
| --- | --- |

(2)

For at sikre Den Fælles Tilsynsmekanismes (SSM) smidige, effektive og konsekvente virkemåde er det nødvendigt, at de praktiske retningslinjer for samarbejdet mellem ECB og de kompetente nationale myndigheder inden for SSM omfatter retningslinjer for anvendelsen af de elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som er nødvendige for, at de kan opfylde deres forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013.

| (3) | Public key-infrastrukturen for Det Europæiske System af Centralbanker (herefter »ESCB-PKI«) blev fastsat ved Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/1 (2). I henhold til artikel 3, stk. 1, i afgørelse ECB/2013/1 har brugere kun adgang til og kan kun anvende de af ESCB's og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, der er af middel eller over middel kritikalitet, hvis brugerens autenticitet er blevet bekræftet ved hjælp af et elektronisk certifikat, der er udstedt og administreret af en certificeringsmyndighed, som ESCB har godkendt i overensstemmelse med ESCB/SSM's rammer for godkendelse af certifikater, af ESCB-PKI certificeringsmyndigheden eller af certificeringsmyndigheder, som ESCB har godkendt i forbindelse med TARGET2- eller TARGET2 Securities for disse to applikationer. |
| --- | --- |

(3)

Public key-infrastrukturen for Det Europæiske System af Centralbanker (herefter »ESCB-PKI«) blev fastsat ved Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/1 (2). I henhold til artikel 3, stk. 1, i afgørelse ECB/2013/1 har brugere kun adgang til og kan kun anvende de af ESCB's og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, der er af middel eller over middel kritikalitet, hvis brugerens autenticitet er blevet bekræftet ved hjælp af et elektronisk certifikat, der er udstedt og administreret af en certificeringsmyndighed, som ESCB har godkendt i overensstemmelse med ESCB/SSM's rammer for godkendelse af certifikater, af ESCB-PKI certificeringsmyndigheden eller af certificeringsmyndigheder, som ESCB har godkendt i forbindelse med TARGET2- eller TARGET2 Securities for disse to applikationer.

| (4) | Styrelsesrådet har fastslået, at der er et behov for avancerede informationssikkerhedstjenester, som f.eks. stærk autentificering samt elektroniske signaturer og kryptering, gennem anvendelsen af elektroniske certifikater til de elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, der er nødvendige for, at ECB og de kompetente nationale myndigheder kan opfylde deres forpligtelser som kompetente myndigheder inden for SSM i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013. Derfor kan certifikater udstedt af ESCB-PKI anvendes til at opnå adgang til og anvende elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som anvendes i forbindelse med driften af SSM. |
| --- | --- |

(4)

Styrelsesrådet har fastslået, at der er et behov for avancerede informationssikkerhedstjenester, som f.eks. stærk autentificering samt elektroniske signaturer og kryptering, gennem anvendelsen af elektroniske certifikater til de elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, der er nødvendige for, at ECB og de kompetente nationale myndigheder kan opfylde deres forpligtelser som kompetente myndigheder inden for SSM i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013. Derfor kan certifikater udstedt af ESCB-PKI anvendes til at opnå adgang til og anvende elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som anvendes i forbindelse med driften af SSM.

| (5) | ECB og de kompetente nationale myndigheder inden for SSM kan beslutte at anvende certifikater og tjenester, som tilvejebringes af ESCB-PKI, til at opnå adgang til og anvende elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester inden for SSM — |
| --- | --- |

(5)

ECB og de kompetente nationale myndigheder inden for SSM kan beslutte at anvende certifikater og tjenester, som tilvejebringes af ESCB-PKI, til at opnå adgang til og anvende elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester inden for SSM —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

| 1) | »kompetent national myndighed«: en kompetent national myndighed, som er udpeget af en deltagende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) nr. 1024/2013. Denne definition berører ikke ordninger i henhold til national ret, hvorefter visse tilsynsopgaver overdrages til en national centralbank, der ikke er udpeget som en kompetent national myndighed. For så vidt angår disse ordninger, er en henvisning i denne afgørelse til en kompetent national myndighed også en henvisning til en national centralbank vedrørende de tilsynsopgaver, som er overdraget til denne i henhold til national ret |
| --- | --- |

1)

»kompetent national myndighed«: en kompetent national myndighed, som er udpeget af en deltagende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) nr. 1024/2013. Denne definition berører ikke ordninger i henhold til national ret, hvorefter visse tilsynsopgaver overdrages til en national centralbank, der ikke er udpeget som en kompetent national myndighed. For så vidt angår disse ordninger, er en henvisning i denne afgørelse til en kompetent national myndighed også en henvisning til en national centralbank vedrørende de tilsynsopgaver, som er overdraget til denne i henhold til national ret

| 2) | »kompetent myndighed«: enten en kompetent national myndighed eller ECB |
| --- | --- |

2)

»kompetent myndighed«: enten en kompetent national myndighed eller ECB

| 3) | »ESCB's og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester«, »certifikat« eller »elektronisk certifikat«, »ESCB-PKI certificeringsmyndighed«, »registreringsmyndighed«, »bruger«, »centralbank i Eurosystemet« og »modtagerpart« har samme betydning som defineret i artikel 1 i afgørelse ECB/2013/1 |
| --- | --- |

3)

»ESCB's og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester«, »certifikat« eller »elektronisk certifikat«, »ESCB-PKI certificeringsmyndighed«, »registreringsmyndighed«, »bruger«, »centralbank i Eurosystemet« og »modtagerpart« har samme betydning som defineret i artikel 1 i afgørelse ECB/2013/1

| 4) | »SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester«: elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som anvendes til opfyldelse af ECB's og de kompetente nationale myndigheders forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013 |
| --- | --- |

4)

»SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester«: elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, som anvendes til opfyldelse af ECB's og de kompetente nationale myndigheders forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013

| 5) | »ESCB/SSM's rammer for godkendelse af certifikater«: de kriterier, der er fastlagt af ESCB's IT-Komité til identifikation af de certificeringsmyndigheder, både i og uden for ESCB, som kan godkendes i forhold til ESCB's og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester samt i forhold til SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester. |
| --- | --- |

5)

»ESCB/SSM's rammer for godkendelse af certifikater«: de kriterier, der er fastlagt af ESCB's IT-Komité til identifikation af de certificeringsmyndigheder, både i og uden for ESCB, som kan godkendes i forhold til ESCB's og Eurosystemets elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester samt i forhold til SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester.

Artikel 2

Adgang til og anvendelse af SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester

1.   Brugere har kun adgang til og kan kun anvende de af SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester, der er af middel eller over middel kritikalitet, hvis brugerens autenticitet er blevet bekræftet ved hjælp af et elektronisk certifikat, der er udstedt og administreret af en certificeringsmyndighed, som er godkendt i overensstemmelse med ESCB/SSM's rammer for godkendelse af certifikater, herunder af ESCB-PKI certificeringsmyndigheden.

2.   ESCB-PKI certificeringsmyndigheden udsteder elektroniske certifikater og udbyder andre certificeringstjenester til de kompetente myndigheder, der deltager i ESCB-PKI i henhold til artikel 3, for deres certifikatindehavere og for certifikatindehavere hos tredjeparter, der samarbejder med dem, for at sikre, at indehaverne har sikker adgang til og kan anvende SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester.

3.   En modtagerpart kan forlade sig på sådanne certifikater på de betingelser, som er fastsat i artikel 8 i afgørelse ECB/2013/1.

Artikel 3

De kompetente myndigheders deltagelse i ESCB-PKI

1.   En kompetent myndighed kan træffe beslutning om at anvende de tjenester, som ESCB-PKI udbyder, for at opnå adgang til og anvende SSM's elektroniske applikationer, systemer, platforme og tjenester og/eller kan med dette formål fungere som registreringsmyndighed for sine interne brugere samt for tredjepartsbrugere på de samme betingelser som de betingelser, der gælder for centralbankerne i Eurosystemet.

2.   Den deltagende kompetente myndighed er underlagt de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, 7 og 12 i afgørelse ECB/2013/1, og skal forelægge en erklæring for Styrelsesrådet, i hvilken den bekræfter sin deltagelse, og at den vil overholde forpligtelserne i niveau 2-niveau 3-aftalen, som omhandlet i afgørelsens artikel 4, stk. 2.

Artikel 4

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11. december 2015.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  
  EUT L 287 af 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2013/1 af 11. januar 2013 om fastlæggelse af rammerne for en public key-infrastruktur for Det Europæiske System af Centralbanker (EUT L 74 af 16.3.2013, s. 30).

2

---