# Euroopa Liidu L 166/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 166 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik29. juuni 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 166

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik29. juuni 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1145, 8. juuni 2017, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ kohaselt loa saanud teatavate söödalisandite kõrvaldamist turult ning millega tunnistatakse kehtetuks selliste söödalisandite lubamist käsitlevad aegunud sätted (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1146, 28. juuni 2017, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide Castings Co., Ltd toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike suhtes | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1147, 28. juuni 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1368, millega kehtestatakse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1011 (
  1
  ) | 32 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1148, 28. juuni 2017, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas | 35 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/1149, 27. september 2016, riigiabi SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) kohta, mida Rumeenia andis Rumeenia piirkondlikele lennujaamadele
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6031 all)

   (
  1
  ) | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1145, 8. juuni 2017, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ kohaselt loa saanud teatavate söödalisandite kõrvaldamist turult ning millega tunnistatakse kehtetuks selliste söödalisandite lubamist käsitlevad aegunud sätted (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1146, 28. juuni 2017, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide Castings Co., Ltd toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike suhtes

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1147, 28. juuni 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1368, millega kehtestatakse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1011 (
  1
  )

1

32

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1148, 28. juuni 2017, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

35

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/1149, 27. september 2016, riigiabi SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) kohta, mida Rumeenia andis Rumeenia piirkondlikele lennujaamadele
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6031 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6031 all)

1

36

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 469/15/COL, 4. november 2015, lõpetada ametlik uurimismenetlus äriühingule Innovasjon Norge antud väidetava riigiabi kohta seoses tema tegevusega veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul ning piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele antud võimaliku abi kohta (Norra) [2017/1150] | 58 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 469/15/COL, 4. november 2015, lõpetada ametlik uurimismenetlus äriühingule Innovasjon Norge antud väidetava riigiabi kohta seoses tema tegevusega veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul ning piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele antud võimaliku abi kohta (Norra) [2017/1150]

(Norra)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1145,

8. juuni 2017,

milles käsitletakse nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ kohaselt loa saanud teatavate söödalisandite kõrvaldamist turult ning millega tunnistatakse kehtetuks selliste söödalisandite lubamist käsitlevad aegunud sätted

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 2 koostoimes selle artikli 10 lõikega 7 on ette nähtud erikord nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ (2) ja 82/471/EMÜ (3) kohaselt loa saanud söödalisandite uuesti hindamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 2 koostoimes selle artikli 10 lõikega 7 on ette nähtud erikord nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ (2) ja 82/471/EMÜ (3) kohaselt loa saanud söödalisandite uuesti hindamiseks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 5 on komisjonile pandud kohustus võtta vastu määrus, millega kõrvaldatakse turult söödalisandid, mis on kantud olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse ja mille kohta ei ole esitatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõigete 2 ja 7 kohast taotlust enne kõnealuste sätetega ette nähtud tähtpäeva või mille kohta on taotlus esitatud, kuid hiljem tagasi võetud. Seepärast tuleks sellised söödalisandid turult kõrvaldada. Kuna kõnealuse artikli 10 lõikes 5 ei eristata tähtajalisi lubasid tähtajatutest lubadest, on selguse huvides asjakohane näha ette turult selliste söödalisandite kõrvaldamine, mille puhul direktiivi 70/524/EMÜ kohane loa piiratud kehtivusaeg on juba lõppenud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 5 on komisjonile pandud kohustus võtta vastu määrus, millega kõrvaldatakse turult söödalisandid, mis on kantud olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse ja mille kohta ei ole esitatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõigete 2 ja 7 kohast taotlust enne kõnealuste sätetega ette nähtud tähtpäeva või mille kohta on taotlus esitatud, kuid hiljem tagasi võetud. Seepärast tuleks sellised söödalisandid turult kõrvaldada. Kuna kõnealuse artikli 10 lõikes 5 ei eristata tähtajalisi lubasid tähtajatutest lubadest, on selguse huvides asjakohane näha ette turult selliste söödalisandite kõrvaldamine, mille puhul direktiivi 70/524/EMÜ kohane loa piiratud kehtivusaeg on juba lõppenud.

| (3) | Turult asjaomaste söödalisandite kõrvaldamisest tulenevalt on asjakohane tunnistada nende lubamist käsitlevad sätted kehtetuks. Seepärast tuleks komisjoni määrusi (EÜ) nr 2316/98, (4) (EÜ) nr 1353/2000, (5) (EÜ) nr 2188/2002, (6) (EÜ) nr 261/2003, (7) (EÜ) nr 1334/2003, (8) (EÜ) nr 1259/2004, (9) (EÜ) nr 1288/2004, (10) (EÜ) nr 1453/2004, (11) (EÜ) nr 2148/2004, (12) (EÜ) nr 255/2005, (13) (EÜ) nr 358/2005, (14) (EÜ) nr 521/2005, (15) (EÜ) nr 600/2005, (16) (EÜ) nr 833/2005, (17) (EÜ) nr 943/2005, (18) (EÜ) nr 1206/2005, (19) (EÜ) nr 1458/2005, (20) (EÜ) nr 1810/2005, (21) (EÜ) nr 1811/2005, (22) (EÜ) nr 2036/2005, (23) (EÜ) nr 252/2006, (24) (EÜ) nr 773/2006, (25) (EÜ) nr 1284/2006 (26) ja (EL) nr 1270/2009 (27) vastavalt muuta ning komisjoni määrused (EÜ) nr 937/2001, (28) (EÜ) nr 871/2003, (29) (EÜ) nr 277/2004, (30) (EÜ) nr 278/2004, (31) (EÜ) nr 1332/2004, (32) (EÜ) nr 1463/2004, (33) (EÜ) nr 1465/2004, (34) (EÜ) nr 833/2005, (EÜ) nr 492/2006, (35) (EÜ) nr 1443/2006, (36) (EÜ) nr 1743/2006, (37) (EÜ) nr 757/2007 (38) ja (EÜ) nr 828/2007 (39) kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(3)

Turult asjaomaste söödalisandite kõrvaldamisest tulenevalt on asjakohane tunnistada nende lubamist käsitlevad sätted kehtetuks. Seepärast tuleks komisjoni määrusi (EÜ) nr 2316/98, (4) (EÜ) nr 1353/2000, (5) (EÜ) nr 2188/2002, (6) (EÜ) nr 261/2003, (7) (EÜ) nr 1334/2003, (8) (EÜ) nr 1259/2004, (9) (EÜ) nr 1288/2004, (10) (EÜ) nr 1453/2004, (11) (EÜ) nr 2148/2004, (12) (EÜ) nr 255/2005, (13) (EÜ) nr 358/2005, (14) (EÜ) nr 521/2005, (15) (EÜ) nr 600/2005, (16) (EÜ) nr 833/2005, (17) (EÜ) nr 943/2005, (18) (EÜ) nr 1206/2005, (19) (EÜ) nr 1458/2005, (20) (EÜ) nr 1810/2005, (21) (EÜ) nr 1811/2005, (22) (EÜ) nr 2036/2005, (23) (EÜ) nr 252/2006, (24) (EÜ) nr 773/2006, (25) (EÜ) nr 1284/2006 (26) ja (EL) nr 1270/2009 (27) vastavalt muuta ning komisjoni määrused (EÜ) nr 937/2001, (28) (EÜ) nr 871/2003, (29) (EÜ) nr 277/2004, (30) (EÜ) nr 278/2004, (31) (EÜ) nr 1332/2004, (32) (EÜ) nr 1463/2004, (33) (EÜ) nr 1465/2004, (34) (EÜ) nr 833/2005, (EÜ) nr 492/2006, (35) (EÜ) nr 1443/2006, (36) (EÜ) nr 1743/2006, (37) (EÜ) nr 757/2007 (38) ja (EÜ) nr 828/2007 (39) kehtetuks tunnistada.

| (4) | Selliste söödalisandite puhul, mille kohta esitatud taotlus hõlmab üksnes teatavaid loomaliike või -kategooriaid või on tagasi võetud üksnes teatavate loomaliikide või -kategooriate suhtes, peaks turult kõrvaldamine hõlmama üksnes neid loomaliike või -kategooriaid, mille kohta ei ole taotlust esitatud või mille suhtes on taotlus tagasi võetud. |
| --- | --- |

(4)

Selliste söödalisandite puhul, mille kohta esitatud taotlus hõlmab üksnes teatavaid loomaliike või -kategooriaid või on tagasi võetud üksnes teatavate loomaliikide või -kategooriate suhtes, peaks turult kõrvaldamine hõlmama üksnes neid loomaliike või -kategooriaid, mille kohta ei ole taotlust esitatud või mille suhtes on taotlus tagasi võetud.

| (5) | Söödalisandite puhul, mille luba ei ole käesoleva määruse jõustumise kuupäevaks aegunud, on asjakohane näha huvitatud isikute jaoks ette üleminekuperiood, mille jooksul asjaomaste söödalisandite, eelsegude, segasööda ja söödamaterjalide olemasolevad varud, mille tootmiseks on kasutatud kõnealuseid söödalisandeid, võib ära kasutada; sellisel kasutamisel võetakse arvesse teatava kõnealuseid söödalisandeid sisaldava sööda kõlblikkusaega. |
| --- | --- |

(5)

Söödalisandite puhul, mille luba ei ole käesoleva määruse jõustumise kuupäevaks aegunud, on asjakohane näha huvitatud isikute jaoks ette üleminekuperiood, mille jooksul asjaomaste söödalisandite, eelsegude, segasööda ja söödamaterjalide olemasolevad varud, mille tootmiseks on kasutatud kõnealuseid söödalisandeid, võib ära kasutada; sellisel kasutamisel võetakse arvesse teatava kõnealuseid söödalisandeid sisaldava sööda kõlblikkusaega.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Turult kõrvaldamine

1.   I lisas kirjeldatud söödalisandid kõrvaldatakse turult ulatuses, mis hõlmab kõnealuses lisas nimetatud loomaliike ja -kategooriaid.

2.   II lisas kirjeldatud söödalisandid kõrvaldatakse turult ulatuses, mis hõlmab kõnealuses lisas nimetatud loomaliike ja -kategooriaid.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   I lisas loetletud söödalisandite olemasolevaid varusid võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni 19. juulini 2018.

2.   Eelsegusid, mille valmistamiseks on kasutatud lõikes 1 osutatud söödalisandit, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni 19. oktoobrini 2018.

3.   Segasööta ja söödamaterjale, mille valmistamiseks on kasutatud lõikes 1 osutatud söödalisandit või lõikes 2 osutatud eelsegu, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni 19. juulini 2019.

Artikkel 3

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 937/2001, (EÜ) nr 871/2003, (EÜ) nr 277/2004, (EÜ) nr 278/2004, (EÜ) nr 1332/2004, (EÜ) nr 1463/2004, (EÜ) nr 1465/2004, (EÜ) nr 833/2005, (EÜ) nr 492/2006, (EÜ) nr 1443/2006, (EÜ) nr 1743/2006, (EÜ) nr 757/2007 ja (EÜ) nr 828/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 2316/98 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2316/98 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kandest E4 vase (Cu) kohta jäetakse välja sõna „Vask(II)metionaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes vask(II)metionaadiga; |
| --- | --- |

1)

kandest E4 vase (Cu) kohta jäetakse välja sõna „Vask(II)metionaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes vask(II)metionaadiga;

| 2) | kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(III)oksiid“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(III)oksiidiga; |
| --- | --- |

2)

kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(III)oksiid“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(III)oksiidiga;

| 3) | kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)karbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)karbonaadiga; |
| --- | --- |

3)

kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)karbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)karbonaadiga;

| 4) | kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõnad „Mangaan(II)vesinikfosfaat, trihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraadiga; |
| --- | --- |

4)

kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõnad „Mangaan(II)vesinikfosfaat, trihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraadiga;

| 5) | kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõnad „Mangaan(II)sulfaat, tetrahüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)sulfaattetrahüdraadiga; |
| --- | --- |

5)

kandest E5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõnad „Mangaan(II)sulfaat, tetrahüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)sulfaattetrahüdraadiga;

| 6) | kandest E6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõna „Tsinkkarbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkarbonaadiga; |
| --- | --- |

6)

kandest E6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõna „Tsinkkarbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkarbonaadiga;

| 7) | kandest E6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõnad „Tsinklaktaat, trihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinklaktaattrihüdraadiga; |
| --- | --- |

7)

kandest E6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõnad „Tsinklaktaat, trihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinklaktaattrihüdraadiga;

| 8) | kandest E6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõnad „Tsinkkloriid, monohüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkloriidmonohüdraadiga. |
| --- | --- |

8)

kandest E6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõnad „Tsinkkloriid, monohüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkloriidmonohüdraadiga.

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 1353/2000 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1353/2000 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 jäetakse välja;

| 2) | I lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

I lisa jäetakse välja.

Artikkel 6

Määruse (EÜ) nr 2188/2002 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2188/2002 I lisa kandest 11 endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4), endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta jäetakse välja sõna „Munakanad“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes munakanadega.

Artikkel 7

Määruse (EÜ) nr 261/2003 muutmine

Määrust (EÜ) nr 261/2003 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Ensüümide rühma kuuluvat I lisas nimetatud valmistist lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.“; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Ensüümide rühma kuuluvat I lisas nimetatud valmistist lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.“;

| 2) | II lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

II lisa jäetakse välja.

Artikkel 8

Määruse (EÜ) nr 1334/2003 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1334/2003 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kandest E 4 vase (Cu) kohta jäetakse välja sõna „Vask(II)metionaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes vask(II)metionaadiga; |
| --- | --- |

1)

kandest E 4 vase (Cu) kohta jäetakse välja sõna „Vask(II)metionaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes vask(II)metionaadiga;

| 2) | kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(III)oksiid“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(III)oksiidiga; |
| --- | --- |

2)

kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(III)oksiid“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(III)oksiidiga;

| 3) | kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II, III)oksiid“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II,III)oksiidiga; |
| --- | --- |

3)

kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II, III)oksiid“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II,III)oksiidiga;

| 4) | kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)karbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)karbonaadiga; |
| --- | --- |

4)

kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)karbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)karbonaadiga;

| 5) | kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraadiga; |
| --- | --- |

5)

kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraadiga;

| 6) | kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)sulfaattetrahüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)sulfaattetrahüdraadiga; |
| --- | --- |

6)

kandest E 5 mangaani (Mn) kohta jäetakse välja sõna „Mangaan(II)sulfaattetrahüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes mangaan(II)sulfaattetrahüdraadiga;

| 7) | kandest E 6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõna „Tsinkkarbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkarbonaadiga; |
| --- | --- |

7)

kandest E 6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõna „Tsinkkarbonaat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkarbonaadiga;

| 8) | kandest E 6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõna „Tsinklaktaattrihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinklaktaattrihüdraadiga; |
| --- | --- |

8)

kandest E 6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõna „Tsinklaktaattrihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinklaktaattrihüdraadiga;

| 9) | kandest E 6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõnad „Tsinkkloriidmonohüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkloriidmonohüdraadiga. |
| --- | --- |

9)

kandest E 6 tsingi (Zn) kohta jäetakse välja sõnad „Tsinkkloriidmonohüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes tsinkkloriidmonohüdraadiga.

Artikkel 9

Määruse (EÜ) nr 1259/2004 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1259/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Ensüümide rühma kuuluvaid III ja VI lisas nimetatud valmistisi lubatakse tähtajatult kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt kõnealustes lisades sätestatud tingimustele.“; |
| --- | --- |

1)

artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Ensüümide rühma kuuluvaid III ja VI lisas nimetatud valmistisi lubatakse tähtajatult kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt kõnealustes lisades sätestatud tingimustele.“;

| 2) | V lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

V lisa jäetakse välja.

Artikkel 10

Määruse (EÜ) nr 1288/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1288/2004 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kanne E 161(z) astaksantiinirikka Phaffia rhodozyma (ATCC 74219) kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

kanne E 161(z) astaksantiinirikka Phaffia rhodozyma (ATCC 74219) kohta jäetakse välja;

Phaffia rhodozyma

| 2) | kanne E 1704 vasikate jaoks ette nähtud Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94 kohta jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

kanne E 1704 vasikate jaoks ette nähtud Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94 kohta jäetakse välja.

Saccharomyces cerevisiae

Artikkel 11

Määruse (EÜ) nr 1453/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1453/2004 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kanne E 1609 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

kanne E 1609 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) kohta jäetakse välja;

| 2) | kanne E 1610 endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) ja endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

kanne E 1610 endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) ja endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta jäetakse välja;

| 3) | kanne 1611 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6), endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja polügalakturonaasi (EC 3.2.1.15) kohta jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

kanne 1611 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6), endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja polügalakturonaasi (EC 3.2.1.15) kohta jäetakse välja.

Artikkel 12

Määruse (EÜ) nr 2148/2004 muutmine

Määrust (EÜ) nr 2148/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklid 3, 4 ja 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artiklid 3, 4 ja 5 jäetakse välja;

| 2) | I lisa kandest E 567 vulkaanilise klinoptiloliidi kohta jäetakse välja sõna „Küülikud“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes küülikutega; |
| --- | --- |

2)

I lisa kandest E 567 vulkaanilise klinoptiloliidi kohta jäetakse välja sõna „Küülikud“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes küülikutega;

| 3) | II lisa kanne E 1706 Enterococcus faecium DSM 7134 ja Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

II lisa kanne E 1706 Enterococcus faecium DSM 7134 ja Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 kohta jäetakse välja;

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

| 4) | III, IV ja V lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

III, IV ja V lisa jäetakse välja.

Artikkel 13

Määruse (EÜ) nr 255/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 255/2005 II lisast jäetakse välja kanne E 1618 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta.

Artikkel 14

Määruse (EÜ) nr 358/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 358/2005 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kanne E 1619 α-amülaasi (EC 3.2.1.1) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

kanne E 1619 α-amülaasi (EC 3.2.1.1) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta jäetakse välja;

| 2) | kanne 1622 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

kanne 1622 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta jäetakse välja.

Artikkel 15

Määruse (EÜ) nr 521/2005 muutmine

Määrust (EÜ) nr 521/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 jäetakse välja;

| 2) | I lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

I lisa jäetakse välja.

Artikkel 16

Määruse (EÜ) nr 600/2005 muutmine

Määrust (EÜ) nr 600/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklid 1 ja 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artiklid 1 ja 2 jäetakse välja;

| 2) | I ja II lisa jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

I ja II lisa jäetakse välja;

| 3) | III lisa kanne E 1709 suhtes 1: 1 kasutatava Enterococcus faecium ATCC 53519 ja Enterococcus faecium ATCC 55593 kohta jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

III lisa kanne E 1709 suhtes 1: 1 kasutatava Enterococcus faecium ATCC 53519 ja Enterococcus faecium ATCC 55593 kohta jäetakse välja.

Enterococcus faecium

Enterococcus faecium

Artikkel 17

Määruse (EÜ) nr 943/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 943/2005 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kanne E 1630 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja subtilisiini (EC 3.4.21.62) kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

kanne E 1630 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja subtilisiini (EC 3.4.21.62) kohta jäetakse välja;

| 2) | kanne 1631 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

kanne 1631 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta jäetakse välja;

| 3) | kanne E 1632 3-fütaasi (EC 3.1.3.8) kohta jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

kanne E 1632 3-fütaasi (EC 3.1.3.8) kohta jäetakse välja.

Artikkel 18

Määruse (EÜ) nr 1206/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1206/2005 lisast jäetakse välja kanne E 1633 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6), endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja subtilisiini (EC 3.4.21.62) kohta.

Artikkel 19

Määruse (EÜ) nr 1458/2005 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1458/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 jäetakse välja;

| 2) | I lisa jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

I lisa jäetakse välja;

| 3) | määruse II lisast jäetakse välja kanne 60 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta. |
| --- | --- |

3)

määruse II lisast jäetakse välja kanne 60 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta.

Artikkel 20

Määruse (EÜ) nr 1810/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1810/2005 IV lisast jäetakse välja kanne 15 Enterococcus faecium NCIMB 11181 kohta.

Enterococcus faecium

Artikkel 21

Määruse (EÜ) nr 1811/2005 muutmine

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1811/2005 I lisast jäetakse välja kanne E 1635 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta; |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1811/2005 I lisast jäetakse välja kanne E 1635 endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta;

| 2) | määruse (EÜ) nr 1811/2005 II lisas jäetakse välja kanne 63 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta. |
| --- | --- |

2)

määruse (EÜ) nr 1811/2005 II lisas jäetakse välja kanne 63 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) kohta.

Artikkel 22

Määruse (EÜ) nr 2036/2005 muutmine

Määrust (EÜ) nr 2036/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 2 jäetakse välja;

| 2) | II lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

II lisa jäetakse välja.

Artikkel 23

Määruse (EÜ) nr 252/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 252/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 2 jäetakse välja;

| 2) | II lisa jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

II lisa jäetakse välja;

| 3) | III lisast jäetakse välja kanne 28 3-fütaasi (EC 3.1.3.8) kohta. |
| --- | --- |

3)

III lisast jäetakse välja kanne 28 3-fütaasi (EC 3.1.3.8) kohta.

Artikkel 24

Määruse (EÜ) nr 773/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 773/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 3 jäetakse välja;

| 2) | III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

III lisa jäetakse välja.

Artikkel 25

Määruse (EÜ) nr 1284/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1284/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklid 1 ja 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artiklid 1 ja 3 jäetakse välja;

| 2) | I ja III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

I ja III lisa jäetakse välja.

Artikkel 26

Määruse (EL) nr 1270/2009 muutmine

Määrust (EL) nr 1270/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 jäetakse välja;

| 2) | I lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

I lisa jäetakse välja.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiiv 82/471/EMÜ teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta (EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8).

3

(4)  Komisjoni 26. oktoobri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2316/98 uute söödalisandite lubamise ja teatavate varem lubatud söödalisandite lubamistingimuste muutmise kohta (EÜT L 289, 28.10.1998, lk 4).

4

(5)  Komisjoni 26. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1353/2000 ühe söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta ja uute söödalisandite, söödalisandite uute kasutusviiside ja söödas uute valmististe kasutamise ajutise lubamise kohta (EÜT L 155, 28.6.2000, lk 15).

5

(6)  Komisjoni 9. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2188/2002 söödalisandite uute kasutusviiside ajutise lubamise kohta (EÜT L 333, 10.12.2002, lk 5).

6

(7)  Komisjoni 12. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 261/2003 söödalisandite uute kasutusviiside ajutise lubamise kohta (ELT L 37, 13.2.2003, lk 12).

7

(8)  Komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi (ELT L 187, 26.7.2003, lk 11).

8

(9)  Komisjoni 8. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1259/2004, mis käsitleb alalise loa andmist teatavate juba söödas kasutamiseks lubatud söödalisandite jaoks (ELT L 239, 9.7.2004, lk 8).

9

(10)  Komisjoni 14. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1288/2004, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist ja juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist (ELT L 243, 15.7.2004, lk 10).

10

(11)  Komisjoni 16. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1453/2004 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 269, 17.8.2004, lk 3).

11

(12)  Komisjoni 16. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2148/2004, mis käsitleb teatud söödalisandite ajutisi ja alalisi kasutuslube ning söödas juba lubatud söödalisandite uute kasutusviiside lubamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 24).

12

(13)  Komisjoni 15. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 255/2005 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 45, 16.2.2005, lk 3).

13

(14)  Komisjoni 2. märtsi 2005. aasta määrus (EÜ) nr 358/2005 teatavate söödalisandite tähtajatu lubamise ja varem lubatud söödalisandite uute kasutusviiside lubamise kohta (ELT L 57, 3.3.2005, lk 3).

14

(15)  Komisjoni 1. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 521/2005, mis käsitleb ühe teatava söödalisandi alalist kasutusluba ja juba kasutusloa saanud söödalisandite uute kasutusviiside ajutist lubamist (ELT L 84, 2.4.2005, lk 3).

15

(16)  Komisjoni 18. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 600/2005, mis käsitleb teatava koktsidiostaatikumi söödalisandina kasutamise lubamist kümne aasta jooksul, teatava söödalisandi kasutamise ajutist lubamist ning teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist (ELT L 99, 19.4.2005, lk 5).

16

(17)  Komisjoni 31. mai 2005. aasta määrus (EÜ) nr 833/2005 söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 138, 1.6.2005, lk 5).

17

(18)  Komisjoni 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 943/2005 teatavate söödalisandite kasutamise alalise lubamise kohta (ELT L 159, 22.6.2005, lk 6).

18

(19)  Komisjoni 27. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2005 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 197, 28.7.2005, lk 12).

19

(20)  Komisjoni 8. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1458/2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist ja ajutist lubamist ning teatavate juba loa saanud söödalisandite uute kasutusviiside ajutist lubamist (ELT L 233, 9.9.2005, lk 3).

20

(21)  Komisjoni 4. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1810/2005, mis käsitleb söödalisandi kasutamise lubamist kümne aasta jooksul, teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist ning teatavate söödas juba lubatud söödalisandite uute kasutusviiside ajutist lubamist (ELT L 291, 5.11.2005, lk 5).

21

(22)  Komisjoni 4. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1811/2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise ajutist ja alalist lubamist ning juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist (ELT L 291, 5.11.2005, lk 12).

22

(23)  Komisjoni 14. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2036/2005 teatavatele söödalisanditele alalise kasutusloa andmise ja lubatud söödalisandite uue kasutusviisi ajutise lubamise kohta (ELT L 328, 15.12.2005, lk 13).

23

(24)  Komisjoni 14. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 252/2006 teatavatele söödalisanditele alalise kasutusloa andmise ja lubatud söödalisandite uute kasutusviiside ajutise lubamise kohta (ELT L 44, 15.2.2006, lk 3).

24

(25)  Komisjoni 22. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 773/2006 teatavatele söödalisanditele ajutise ja alalise kasutusloa andmise ning lubatud söödalisandite uute kasutusviiside ajutise lubamise kohta (ELT L 135, 23.5.2006, lk 3).

25

(26)  Komisjoni 29. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1284/2006 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 235, 30.8.2006, lk 3).

26

(27)  Komisjoni 21. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1270/2009 teatavatele söödalisanditele alaliste lubade andmise kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 28).

27

(28)  Komisjoni 11. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 937/2001 söödalisandite uute kasutusviiside ja söödalisandeid sisaldavate uute valmististe lubamise, ajutiste lubade pikendamise ning ühe söödalisandi 10 aastaks lubamise kohta (EÜT L 130, 12.5.2001, lk 25).

28

(29)  Komisjoni 20. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 871/2003 uue söödalisandi manganomangaanoksiidi alalise lubamise kohta (ELT L 125, 21.5.2003, lk 3).

29

(30)  Komisjoni 17. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 277/2004 söödalisandite tähtajatute lubade kohta (ELT L 47, 18.2.2004, lk 20).

30

(31)  Komisjoni 17. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 278/2004 söödalisandi uue kasutusviisi ajutise lubamise kohta (ELT L 47, 18.2.2004, lk 22).

31

(32)  Komisjoni 20. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1332/2004, mis käsitleb teatavate söödalisandite alalist lubamist (ELT L 247, 21.7.2004, lk 8).

32

(33)  Komisjoni 17. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1463/2004, milles käsitletakse loa andmist kümneks aastaks söödalisandile „Sacox 120 microGranulate“, mis kuulub koktsidiostaatikumide ja muude raviainete gruppi (ELT L 270, 18.8.2004, lk 5).

33

(34)  Komisjoni 17. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1465/2004 söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (ELT L 270, 18.8.2004, lk 11).

34

(35)  Komisjoni 27. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 492/2006 teatavate söödalisandite ajutiste ja alaliste kasutuslubade kohta (ELT L 89, 28.3.2006, lk 6).

35

(36)  Komisjoni 29. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1443/2006, mis käsitleb teatavate söödalisandite alalist lubamist ja koktsidiostaatikumi lubamist kümneks aastaks (ELT L 271, 30.9.2006, lk 12).

36

(37)  Komisjoni 24. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1743/2006 teatava söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (ELT L 329, 25.11.2006, lk 16).

37

(38)  Komisjoni 29. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 757/2007 teatavate söödalisandite kasutamise alalise lubamise kohta (ELT L 172, 30.6.2007, lk 43).

38

(39)  Komisjoni 13. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 828/2007 teatavate söödalisandite alaliste ja ajutiste kasutuslubade kohta (ELT L 184, 14.7.2007, lk 12).

39

---

I LISA

Artikli 1 lõikes 1 osutatud söödalisandid

A OSA

Söödalisandid, mille kõrvaldamine turult hõlmab kõiki loomaliike ja -kategooriaid

| Identifitseerimisnumber | Söödalisand | Loomaliik või -kategooria |
| --- | --- | --- |
| Säilitusained |
| E 201 | Naatriumsorbaat | Kõik loomaliigid |
| E 203 | Kaltsiumsorbaat | Kõik loomaliigid |
| E 261 | Kaaliumatsetaat | Kõik loomaliigid |
| E 283 | Kaaliumpropionaat | Kõik loomaliigid |
| E 333 | Kaltsiumtsitraadid | Kõik loomaliigid |
| E 334 | L-viinhape | Kõik loomaliigid |
| E 335 | Naatrium-L-tartraadid | Kõik loomaliigid |
| E 336 | Kaalium-L-tartraadid | Kõik loomaliigid |
| E 337 | Kaaliumnaatrium-L-tartraat | Kõik loomaliigid |
| E 507 | Soolhape | Kõik loomaliigid |
| E 513 | Väävelhape | Kõik loomaliigid |
| Antioksüdandid |
| E 308 | Sünteetiline γ-tokoferool | Kõik loomaliigid |
| E 309 | Sünteetiline δ-tokoferool | Kõik loomaliigid |
| E 311 | Oktüülgallaat | Kõik loomaliigid |
| E 312 | Dodetsüülgallaat | Kõik loomaliigid |
| Sideained, paakumisvastased ained ja koagulandid |
| E 330 | Sidrunhape | Kõik loomaliigid |
| Värvained, sealhulgas pigmendid |
| Muud värvained |
| Asjaomane E-number | Ühenduse eeskirjade alusel lubatud värvained toiduainete värvimiseks, välja arvatud võlupunane (E 129), briljantmust PN (E 151), briljantsinine FCF (E 133), karamelli tooni värvained E 150b, E 150c ja E 150d, klorofülliini vasekompleks (E 141), erütrosiin (E 127), indigotiin (E 132), raudoksiidpunane, -must ja -kollane (E 172), erkpunane 4R (E 124), titaandioksiid (anataasi ja rutiili struktuuriga) (E 171), taimne süsi (E 153), tartrasiin (E 102) ja päikeseloojangukollane FCF (E 110) | Kõik loomaliigid |
| E 142 | Happeline briljantroheline BS (lissamiinroheline) | Kõik loomaliigid |
| Emulgaatorid ja stabilisaatorid, paksendajad ja želeerivad ained |
| E 322 | Letsitiinid (üksnes stabilisaatori, paksendaja või želeeriva ainena) | Kõik loomaliigid |
| E 400 | Algiinhape | Kõik loomaliigid |
| E 402 | Kaaliumalginaat | Kõik loomaliigid |
| E 404 | Kaltsiumalginaat | Kõik loomaliigid |
| E 405 | Propaan-1,2-dioolalginaat (propüleenglükoolalginaat) | Kõik loomaliigid |
| E 432 | Polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonolauraat | Kõik loomaliigid |
| E 434 | Polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonopalmitaat | Kõik loomaliigid |
| E 435 | Polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonostearaat | Kõik loomaliigid |
| E 436 | Polüoksüetüleen(20)sorbitaantristearaat | Kõik loomaliigid |
| E 465 | Etüülmetüültselluloos | Kõik loomaliigid |
| E 473 | Rasvhapete sahharoosiestrid (sahharoosi ja söödavate rasvhapete estrid) | Kõik loomaliigid |
| E 474 | Sahharoglütseriidid (söödavate rasvhapete sahharoosiestrite ning mono- ja diglütseriidide segu) | Kõik loomaliigid |
| E 475 | Polümeriseerumata söödavate rasvhapete polüglütserooliestrid | Kõik loomaliigid |
| E 477 | Propaan-1,2-diooli (propüleenglükooli) ja söödavate rasvhapete monoestrid eraldi või segus koos diestritega | Kõik loomaliigid |
| E 480 | Stearoüül-2-laktüülhape | Kõik loomaliigid |
| E 481 | Naatriumstearoüül-2-laktülaat | Kõik loomaliigid |
| E 482 | Kaltsiumstearoüül-2-laktülaat | Kõik loomaliigid |
| E 483 | Stearüültartraat | Kõik loomaliigid |
| E 486 | Dekstraanid | Kõik loomaliigid |
| E 491 | Sorbitaanmonostearaat | Kõik loomaliigid |
| E 492 | Sorbitaantristearaat | Kõik loomaliigid |
| E 494 | Sorbitaanmonooleaat | Kõik loomaliigid |
| E 495 | Sorbitaanmonopalmitaat | Kõik loomaliigid |
| E 496 | Polüetüleenglükool 6000 | Kõik loomaliigid |
| E 497 | Polüoksüpropüleeni-polüoksüetüleeni polümeerid (molekulmass 6 800 –9 000 ) | Kõik loomaliigid |
| Mikroelemendid |
| E 1 | Raud (Fe): raud(II)kloriidtetrahüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 1 | Raud (Fe): raud(II)tsitraatheksahüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 1 | Raud (Fe): raud(II)laktaattrihüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 2 | Jood (I): kaltsiumjodaatheksahüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 2 | Jood (I): naatriumjodiid | Kõik loomaliigid |
| E 4 | Vask (Cu): vask(II)metionaat | Kõik loomaliigid |
| E 5 | Mangaan (Mn): mangaan(III)oksiid | Kõik loomaliigid |
| E 5 | Mangaan (Mn): mangaan(II,III)oksiid | Kõik loomaliigid |
| E 5 | Mangaan (Mn): mangaan(II)karbonaat | Kõik loomaliigid |
| E 5 | Mangaan (Mn): mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 5 | Mangaan (Mn): mangaan(II)sulfaattetrahüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 6 | Tsink (Zn): tsinkkarbonaat | Kõik loomaliigid |
| E 6 | Tsink (Zn): tsinkkloriidmonohüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 6 | Tsink (Zn): tsinklaktaattrihüdraat | Kõik loomaliigid |
| E 7 | Molübdeen (Mo): ammooniummolübdaat | Kõik loomaliigid |
| E 8 | Seleen (Se): naatriumselenaat | Kõik loomaliigid |
| Vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained |
| | Betaiin – kõik vormid, välja arvatud veevaba betaiin ja betaiinvesinikkloriid | Kõik loomaliigid |
| | Biotiin – kõik vormid, välja arvatud D-(+)-biotiin | Kõik loomaliigid |
| | Karnitiin – kõik vormid, välja arvatud L-karnitiin ja L-karnitiin-L-tartraat | Kõik loomaliigid |
| | Koliin – kõik vormid, välja arvatud koliinkloriid | Kõik loomaliigid |
| | Folaat – kõik folaadi vormid, välja arvatud foolhape | Kõik loomaliigid |
| | Niatsiin – kõik niatsiini vormid, välja arvatud 99-protsendiline niatsiin ja niatsiinamiid | Kõik loomaliigid |
| | Asendamatud küllastumata oomega-3-rasvhapped | Kõik loomaliigid |
| | Asendamatud küllastumata oomega-6-rasvhapped (kõik vormid, välja arvatud oktadekadieenhape) | Kõik loomaliigid |
| | Pantoteenhape – kõik vormid, välja arvatud kaltsium-D-pantotenaat ja D-pantenool | Kõik loomaliigid |
| | Paraaminobensoehape | Kõik loomaliigid |
| | Tiamiin – kõik vormid, välja arvatud tiamiinvesinikkloriid ja tiamiinmononitraat | Kõik loomaliigid |
| | A-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud retinüülatsetaat, retinüülpalmitaat ja retinüülpropionaat | Kõik loomaliigid |
| | B6-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud püridoksiinvesinikkloriid | Kõik loomaliigid |
| | C-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud askorbiinhape, naatriumaskorbüülfosfaat ja naatriumkaltsiumaskorbüülfosfaat | Kõik loomaliigid |
| | E-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud α-tokoferüülatsetaadi kõikide stereoisomeeride ratseemiline segu, RRR-α-tokoferüülatsetaat ja RRR-α-tokoferool | Kõik loomaliigid |
| | K-vitamiin – kõik K-vitamiini vormid, välja arvatud K3-vitamiin menadioonnikotiinamiidbisulfitina ja L-menadioonnaatriumbisulfitina | Kõik loomaliigid |
| Aminohapped, nende soolad ja analoogid |
| 3.1.3 | Tehniliselt puhas metioniin/tsinkmetioniin | Kõik loomaliigid |
| 3.2.1 | Tehniliselt puhas lüsiin/L-lüsiin | Kõik loomaliigid |
| 3.4.2 | Tehniliselt puhas DL-trüptofaan | Kõik loomaliigid |
| Silokonservandid |
| Ensüümid |
| | Organismist Trichoderma longibrachiatum Rifai IMI SD185 saadud ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Kõik loomaliigid |
| Mikroorganismid |
| | Enterococcus faecium BIO 34 | Kõik loomaliigid |
| | Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741 | Kõik loomaliigid |
| | Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089 | Kõik loomaliigid |
| Ained |
| | Formaldehüüd | Kõik loomaliigid |
| | Naatriumvesiniksulfaat | Kõik loomaliigid |
| | | |
| Lõhna- ja maitseained ning isutekitajad |
| Looduslikud tooted – botaaniliselt määratletud |
| | Kasetinktuur CoE 88 | Kõik loomaliigid |
| Looduslikud tooted ja neile vastavad sünteetilised tooted |
| | CASi nr 16630-52–7/3-(metüültio)butanaal/FLAVISe nr 12.056 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 2179-60–4/metüülpropüüldisulfiid/FLAVISe nr 12.019 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 36431-72–8/teaspiraan/FLAVISe nr 13.098 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 3738-00–9/1,5,5,9-tetrametüül-13-oksatritsüklo[8.3.0.0(4.9)]tridekaan/FLAVISe nr 13.072 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 40789-98–8/3-merkaptobutaan-2-oon/FLAVISe nr 12.047 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 43040-01–3/3-metüül-1,2,4-tritiaan/FLAVISe nr 15.036 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 495–62-5/1,4(8),12-bisabolatrieen/FLAVISe nr 01.016 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 516–06-3/DL-valiin/FLAVISe nr 17.023 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 5756-24–1/dimetüültetrasulfiid/FLAVISe nr 12.116 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 6028-61–1/dipropüültrisulfiid/FLAVISe nr 12.023 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 689–67–8/6,10-dimetüül-5,9-undekadieen-2-oon/FLAVISe nr 07.216 | Kõik loomaliigid |
| | CASi nr 78–98–8/2-oksopropanaal/FLAVISe nr 7.001 | Kõik loomaliigid |

Identifitseerimisnumber

Söödalisand

Loomaliik või -kategooria

Säilitusained

E 201

Naatriumsorbaat

Kõik loomaliigid

E 203

Kaltsiumsorbaat

Kõik loomaliigid

E 261

Kaaliumatsetaat

Kõik loomaliigid

E 283

Kaaliumpropionaat

Kõik loomaliigid

E 333

Kaltsiumtsitraadid

Kõik loomaliigid

E 334

L-viinhape

Kõik loomaliigid

E 335

Naatrium-L-tartraadid

Kõik loomaliigid

E 336

Kaalium-L-tartraadid

Kõik loomaliigid

E 337

Kaaliumnaatrium-L-tartraat

Kõik loomaliigid

E 507

Soolhape

Kõik loomaliigid

E 513

Väävelhape

Kõik loomaliigid

Antioksüdandid

E 308

Sünteetiline γ-tokoferool

Kõik loomaliigid

E 309

Sünteetiline δ-tokoferool

Kõik loomaliigid

E 311

Oktüülgallaat

Kõik loomaliigid

E 312

Dodetsüülgallaat

Kõik loomaliigid

Sideained, paakumisvastased ained ja koagulandid

E 330

Sidrunhape

Kõik loomaliigid

Värvained, sealhulgas pigmendid

Muud värvained

Asjaomane E-number

Ühenduse eeskirjade alusel lubatud värvained toiduainete värvimiseks, välja arvatud võlupunane (E 129), briljantmust PN (E 151), briljantsinine FCF (E 133), karamelli tooni värvained E 150b, E 150c ja E 150d, klorofülliini vasekompleks (E 141), erütrosiin (E 127), indigotiin (E 132), raudoksiidpunane, -must ja -kollane (E 172), erkpunane 4R (E 124), titaandioksiid (anataasi ja rutiili struktuuriga) (E 171), taimne süsi (E 153), tartrasiin (E 102) ja päikeseloojangukollane FCF (E 110)

Kõik loomaliigid

E 142

Happeline briljantroheline BS (lissamiinroheline)

Kõik loomaliigid

Emulgaatorid ja stabilisaatorid, paksendajad ja želeerivad ained

E 322

Letsitiinid (üksnes stabilisaatori, paksendaja või želeeriva ainena)

Kõik loomaliigid

E 400

Algiinhape

Kõik loomaliigid

E 402

Kaaliumalginaat

Kõik loomaliigid

E 404

Kaltsiumalginaat

Kõik loomaliigid

E 405

Propaan-1,2-dioolalginaat (propüleenglükoolalginaat)

Kõik loomaliigid

E 432

Polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonolauraat

Kõik loomaliigid

E 434

Polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonopalmitaat

Kõik loomaliigid

E 435

Polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonostearaat

Kõik loomaliigid

E 436

Polüoksüetüleen(20)sorbitaantristearaat

Kõik loomaliigid

E 465

Etüülmetüültselluloos

Kõik loomaliigid

E 473

Rasvhapete sahharoosiestrid (sahharoosi ja söödavate rasvhapete estrid)

Kõik loomaliigid

E 474

Sahharoglütseriidid (söödavate rasvhapete sahharoosiestrite ning mono- ja diglütseriidide segu)

Kõik loomaliigid

E 475

Polümeriseerumata söödavate rasvhapete polüglütserooliestrid

Kõik loomaliigid

E 477

Propaan-1,2-diooli (propüleenglükooli) ja söödavate rasvhapete monoestrid eraldi või segus koos diestritega

Kõik loomaliigid

E 480

Stearoüül-2-laktüülhape

Kõik loomaliigid

E 481

Naatriumstearoüül-2-laktülaat

Kõik loomaliigid

E 482

Kaltsiumstearoüül-2-laktülaat

Kõik loomaliigid

E 483

Stearüültartraat

Kõik loomaliigid

E 486

Dekstraanid

Kõik loomaliigid

E 491

Sorbitaanmonostearaat

Kõik loomaliigid

E 492

Sorbitaantristearaat

Kõik loomaliigid

E 494

Sorbitaanmonooleaat

Kõik loomaliigid

E 495

Sorbitaanmonopalmitaat

Kõik loomaliigid

E 496

Polüetüleenglükool 6000

Kõik loomaliigid

E 497

Polüoksüpropüleeni-polüoksüetüleeni polümeerid (molekulmass 6 800 –9 000 )

Kõik loomaliigid

Mikroelemendid

E 1

Raud (Fe): raud(II)kloriidtetrahüdraat

Kõik loomaliigid

E 1

Raud (Fe): raud(II)tsitraatheksahüdraat

Kõik loomaliigid

E 1

Raud (Fe): raud(II)laktaattrihüdraat

Kõik loomaliigid

E 2

Jood (I): kaltsiumjodaatheksahüdraat

Kõik loomaliigid

E 2

Jood (I): naatriumjodiid

Kõik loomaliigid

E 4

Vask (Cu): vask(II)metionaat

Kõik loomaliigid

E 5

Mangaan (Mn): mangaan(III)oksiid

Kõik loomaliigid

E 5

Mangaan (Mn): mangaan(II,III)oksiid

Kõik loomaliigid

E 5

Mangaan (Mn): mangaan(II)karbonaat

Kõik loomaliigid

E 5

Mangaan (Mn): mangaan(II)vesinikfosfaattrihüdraat

Kõik loomaliigid

E 5

Mangaan (Mn): mangaan(II)sulfaattetrahüdraat

Kõik loomaliigid

E 6

Tsink (Zn): tsinkkarbonaat

Kõik loomaliigid

E 6

Tsink (Zn): tsinkkloriidmonohüdraat

Kõik loomaliigid

E 6

Tsink (Zn): tsinklaktaattrihüdraat

Kõik loomaliigid

E 7

Molübdeen (Mo): ammooniummolübdaat

Kõik loomaliigid

E 8

Seleen (Se): naatriumselenaat

Kõik loomaliigid

Vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

Betaiin – kõik vormid, välja arvatud veevaba betaiin ja betaiinvesinikkloriid

Kõik loomaliigid

Biotiin – kõik vormid, välja arvatud D-(+)-biotiin

Kõik loomaliigid

Karnitiin – kõik vormid, välja arvatud L-karnitiin ja L-karnitiin-L-tartraat

Kõik loomaliigid

Koliin – kõik vormid, välja arvatud koliinkloriid

Kõik loomaliigid

Folaat – kõik folaadi vormid, välja arvatud foolhape

Kõik loomaliigid

Niatsiin – kõik niatsiini vormid, välja arvatud 99-protsendiline niatsiin ja niatsiinamiid

Kõik loomaliigid

Asendamatud küllastumata oomega-3-rasvhapped

Kõik loomaliigid

Asendamatud küllastumata oomega-6-rasvhapped (kõik vormid, välja arvatud oktadekadieenhape)

Kõik loomaliigid

Pantoteenhape – kõik vormid, välja arvatud kaltsium-D-pantotenaat ja D-pantenool

Kõik loomaliigid

Paraaminobensoehape

Kõik loomaliigid

Tiamiin – kõik vormid, välja arvatud tiamiinvesinikkloriid ja tiamiinmononitraat

Kõik loomaliigid

A-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud retinüülatsetaat, retinüülpalmitaat ja retinüülpropionaat

Kõik loomaliigid

B6-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud püridoksiinvesinikkloriid

Kõik loomaliigid

C-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud askorbiinhape, naatriumaskorbüülfosfaat ja naatriumkaltsiumaskorbüülfosfaat

Kõik loomaliigid

E-vitamiin – kõik vormid, välja arvatud α-tokoferüülatsetaadi kõikide stereoisomeeride ratseemiline segu, RRR-α-tokoferüülatsetaat ja RRR-α-tokoferool

Kõik loomaliigid

K-vitamiin – kõik K-vitamiini vormid, välja arvatud K3-vitamiin menadioonnikotiinamiidbisulfitina ja L-menadioonnaatriumbisulfitina

Kõik loomaliigid

Aminohapped, nende soolad ja analoogid

3.1.3

Tehniliselt puhas metioniin/tsinkmetioniin

Kõik loomaliigid

3.2.1

Tehniliselt puhas lüsiin/L-lüsiin

Kõik loomaliigid

3.4.2

Tehniliselt puhas DL-trüptofaan

Kõik loomaliigid

Silokonservandid

Ensüümid

Organismist Trichoderma longibrachiatum Rifai IMI SD185 saadud ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Kõik loomaliigid

Mikroorganismid

Enterococcus faecium BIO 34

Kõik loomaliigid

Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741

Kõik loomaliigid

Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089

Kõik loomaliigid

Ained

Formaldehüüd

Kõik loomaliigid

Naatriumvesiniksulfaat

Kõik loomaliigid

Lõhna- ja maitseained ning isutekitajad

Looduslikud tooted – botaaniliselt määratletud

Kasetinktuur CoE 88

Kõik loomaliigid

Looduslikud tooted ja neile vastavad sünteetilised tooted

CASi nr 16630-52–7/3-(metüültio)butanaal/FLAVISe nr 12.056

Kõik loomaliigid

CASi nr 2179-60–4/metüülpropüüldisulfiid/FLAVISe nr 12.019

Kõik loomaliigid

CASi nr 36431-72–8/teaspiraan/FLAVISe nr 13.098

Kõik loomaliigid

CASi nr 3738-00–9/1,5,5,9-tetrametüül-13-oksatritsüklo[8.3.0.0(4.9)]tridekaan/FLAVISe nr 13.072

Kõik loomaliigid

CASi nr 40789-98–8/3-merkaptobutaan-2-oon/FLAVISe nr 12.047

Kõik loomaliigid

CASi nr 43040-01–3/3-metüül-1,2,4-tritiaan/FLAVISe nr 15.036

Kõik loomaliigid

CASi nr 495–62-5/1,4(8),12-bisabolatrieen/FLAVISe nr 01.016

Kõik loomaliigid

CASi nr 516–06-3/DL-valiin/FLAVISe nr 17.023

Kõik loomaliigid

CASi nr 5756-24–1/dimetüültetrasulfiid/FLAVISe nr 12.116

Kõik loomaliigid

CASi nr 6028-61–1/dipropüültrisulfiid/FLAVISe nr 12.023

Kõik loomaliigid

CASi nr 689–67–8/6,10-dimetüül-5,9-undekadieen-2-oon/FLAVISe nr 07.216

Kõik loomaliigid

CASi nr 78–98–8/2-oksopropanaal/FLAVISe nr 7.001

Kõik loomaliigid

B OSA

Söödalisandid, mille kõrvaldamine turult hõlmab teatavaid loomaliike ja -kategooriaid

| Identifitseerimisnumber | Söödalisand | Loomaliik või -kategooria |
| --- | --- | --- |
| Säilitusained |
| E 214 | Etüül-4-hüdroksübensoaat | Lemmikloomad |
| E 215 | Naatriumetüül-4-hüdroksübensoaat | Lemmikloomad |
| E 216 | Propüül-4-hüdroksübensoaat | Lemmikloomad |
| E 217 | Naatriumpropüül-4-hüdroksübensoaat | Lemmikloomad |
| E 218 | Metüül-4-hüdroksübensoaat | Lemmikloomad |
| E 219 | Naatriummetüül-4-hüdroksübensoaat | Lemmikloomad |
| E 222 | Naatriumvesiniksulfit | Koerad; kassid |
| E 223 | Naatriummetabisulfit | Koerad; kassid |
| E 285 | Metüülpropioonhape | Mäletsejad mäletsemisea saabumisel |
| Happesuse regulaatorid |
| E 210 | Bensoehape | Nuumsead |
| E 340(iii) | Trikaaliumortofosfaat | Kassid; koerad |
| E 350(i) | Naatriummalaat (DL- või L-õunhappe sool) | Kassid; koerad |
| E 507 | Soolhape | Kassid; koerad |
| E 513 | Väävelhape | Kassid; koerad |
| Sideained, paakumisvastased ained ja koagulandid |
| E 567 | Vulkaaniline klinoptiloliit | Küülikud |
| E 598 | Sünteetilised kaltsiumaluminaadid | Piimalehmad; nuumveised; vasikad; lambatalled; kitsetalled; kodulinnud; küülikud; sead |
| Värvained, sealhulgas pigmendid |
| Karotenoidid ja ksantofüllid |
| E 161b | Luteiin | Kassid ja koerad |
| E 160c | Kapsantiin | Kalkunid |
| E 161c | Krüptoksantiin | Kodulinnud |
| E 160e | β-apo-8′-karotenaal | Kodulinnud |
| E 161 g | Kantaksantiin | Kõik loomaliigid ja kasutusviisid, välja arvatud:






  — | kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse ii kuuluva ainena broilerkanade ja vähemtähtsate kodulinnuliikide nuumlindude puhul; |

Identifitseerimisnumber

Söödalisand

Loomaliik või -kategooria

Säilitusained

E 214

Etüül-4-hüdroksübensoaat

Lemmikloomad

E 215

Naatriumetüül-4-hüdroksübensoaat

Lemmikloomad

E 216

Propüül-4-hüdroksübensoaat

Lemmikloomad

E 217

Naatriumpropüül-4-hüdroksübensoaat

Lemmikloomad

E 218

Metüül-4-hüdroksübensoaat

Lemmikloomad

E 219

Naatriummetüül-4-hüdroksübensoaat

Lemmikloomad

E 222

Naatriumvesiniksulfit

Koerad; kassid

E 223

Naatriummetabisulfit

Koerad; kassid

E 285

Metüülpropioonhape

Mäletsejad mäletsemisea saabumisel

Happesuse regulaatorid

E 210

Bensoehape

Nuumsead

E 340(iii)

Trikaaliumortofosfaat

Kassid; koerad

E 350(i)

Naatriummalaat (DL- või L-õunhappe sool)

Kassid; koerad

E 507

Soolhape

Kassid; koerad

E 513

Väävelhape

Kassid; koerad

Sideained, paakumisvastased ained ja koagulandid

E 567

Vulkaaniline klinoptiloliit

Küülikud

E 598

Sünteetilised kaltsiumaluminaadid

Piimalehmad; nuumveised; vasikad; lambatalled; kitsetalled; kodulinnud; küülikud; sead

Värvained, sealhulgas pigmendid

Karotenoidid ja ksantofüllid

E 161b

Luteiin

Kassid ja koerad

E 160c

Kapsantiin

Kalkunid

E 161c

Krüptoksantiin

Kodulinnud

E 160e

β-apo-8′-karotenaal

Kodulinnud

E 161 g

Kantaksantiin

Kõik loomaliigid ja kasutusviisid, välja arvatud:

—

kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse ii kuuluva ainena broilerkanade ja vähemtähtsate kodulinnuliikide nuumlindude puhul;

| — | kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse ii kuuluva ainena kodulinnuliikide munalindude ja kodulinnuliikide munalinnutibude puhul; |
| --- | --- |

—

kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse ii kuuluva ainena kodulinnuliikide munalindude ja kodulinnuliikide munalinnutibude puhul;

| — | kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse iii kuuluva ainena dekoratiivlindude ja -kalade puhul |
| --- | --- |

—

kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse iii kuuluva ainena dekoratiivlindude ja -kalade puhul

E 161j

Astaksantiin

Kõik loomaliigid, välja arvatud:

| — | kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse i või iii kuuluva ainena lõhe ja forelli puhul; |
| --- | --- |

—

kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse i või iii kuuluva ainena lõhe ja forelli puhul;

| — | kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse i kuuluva ainena dekoratiivkalade puhul |
| --- | --- |

—

kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse i kuuluva ainena dekoratiivkalade puhul

E 161z

Astaksantiinirikas Phaffia rhodozyma (ATCC 74219)

Lõhe; forell

Muud värvained

E 155

Pruun HT

Kassid; koerad

E 104

Kinoliinkollane

Toiduloomad

E 122

Asorubiin (karmoisiin)

Kõik loomaliigid, välja arvatud kassid ja koerad

E 160b

Biksiin

Kõik loomaliigid, välja arvatud kassid ja koerad

Emulgaatorid ja stabilisaatorid, paksendajad ja želeerivad ained

E 401

Naatriumalginaat

Kõik loomaliigid, välja arvatud kalad, lemmikloomad ja muud mittetoiduloomad (muud karusloomad kui toiduloomad)

E 403

Ammooniumalginaat

Kõik loomaliigid ja -kategooriad, välja arvatud akvaariumikalad

E 406

Agar

Kõik loomaliigid, välja arvatud lemmikloomad ja muud mittetoiduloomad (muud karusloomad kui toiduloomad)

E 407

Karrageen

Kõik loomaliigid, välja arvatud lemmikloomad ja muud mittetoiduloomad (muud karusloomad kui toiduloomad)

E 418

Gellankummi

Koerad; kassid

E 488

Sulatatud rasva rasvhapete polüoksüetüülitud glütseriidid

Vasikad

E 489

Oleiinhappe ja palmitiinhappe redutseerimisel saadavate alkoholide ja polüglütserooli eetrid

Vasikad

E 498

Riitsinusõli polükondenseerunud rasvhapetega osaliselt esterdatud polüglütserool

Koerad

Ensüümid

E 1600

Aspergillus niger'i (CBS 114.94) abil toodetud 3-fütaas (EC 3.1.3.8)

Põrsad; nuumsead; emised; broilerkanad; munakanad

E 1600

Aspergillus niger'i (CBS 114.94) abil toodetud 3-fütaas (EC 3.1.3.8)

Broilerkalkunid

E 1605

Aspergillus niger'i (CBS 520.94) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Broilerkanad

E 1608

Humicola insolens'i (DSM 10442) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4)

Broilerkanad

E 1609

Aspergillus niger'i (CBS 600.94) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4) (kaetud, tahkel või vedelal kujul)

Broilerkanad; broilerkalkunid; võõrutatud põrsad

E 1609

Aspergillus niger'i (CBS 600.94) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4) (graanulite kujul)

Broilerkanad; broilerkalkunid; võõrutatud põrsad

E 1610

Aspergillus niger'i (CBS 600.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4) ja endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Broilerkanad

E 1611

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6), Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Aspergillus aculeatus'e (CBS 589.94) abil toodetud polügalakturonaas (EC 3.2.1.15)

Nuumsead

E 1614

Aspergillus oryzae (DSM 11857) abil toodetud 6-fütaas (EC 3.1.3.26)

Broilerkanad; munakanad; broilerkalkunid; põrsad; nuumsead; emised

E 1615

Trichoderma longibrachiatum'i (CNCM MA 6–10 W) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Broilerkanad

E 1618

Aspergillus niger'i (CBS 270.95) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Broilerkanad; broilerkalkunid

E 1619

Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaas (EC 3.2.1.1) ja endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Broilerkanad

E 1622

Trichoderma longibrachiatum'i (CBS 357.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Broilerkanad

E 1623

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6), Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus subtilis'e (ATCC 2107) abil toodetud subtilisiin (EC 3.4.21.62)

Broilerkanad

E 1624

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6), Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaas (EC 3.2.1.1)

Võõrutatud põrsad

E 1625

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6), Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8), Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaas (EC 3.2.1.1) ja Aspergillus aculeatus'e (CBS 589.94) abil toodetud polügalakturonaas (EC 3.2.1.15)

Võõrutatud põrsad

E 1626

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus subtilis'e (ATCC 2107) abil toodetud subtilisiin (EC 3.4.21.62)

Võõrutatud põrsad

E 1627

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Nuumsead

E 1628

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Võõrutatud põrsad; nuumsead; broilerkanad

E 1629

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Broilerkanad

E 1630

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus subtilis'e (ATCC 2107) abil toodetud subtilisiin (EC 3.4.21.62)

Broilerkanad

E 1631

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Broilerkanad

E 1632

Trichoderma reesei (CBS 528.94) abil toodetud 3-fütaas (EC 3.1.3.8)

Broilerkanad; võõrutatud põrsad; nuumsead

E 1633

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6), Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus subtilis'e (ATCC 2107) abil toodetud subtilisiin (EC 3.4.21.62)

Broilerkanad

E 1634

Aspergillus niger'i (MUCL 39199) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Broilerkanad

E 1635

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Broilerkanad

E 1636

Trichoderma reesei (CBS 526.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Võõrutatud põrsad; broilerkanad

E 1637

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8), Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja α-amülaas (EC 3.2.1.1), Bacillus subtilis'e (ATCC 2107) abil toodetud subtilisiin (EC 3.4.21.62) ja Aspergillus aculeatus'e (CBS 589.94) abil toodetud polügalakturonaas (EC 3.2.1.15)

Broilerkanad

E 1638

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6), Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaas (EC 3.2.1.1)

Võõrutatud põrsad

E 1639

Hansenula polymorpha (DSM 15087) abil toodetud 3-fütaas

Broilerkanad; broilerkalkunid; munakanad; põrsad; nuumsead; emised

E 1640

Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) abil toodetud 6-fütaas (EC 3.1.3.26)

Broilerkanad

E 1641

Trichoderma longibrachiatum'i (MUCL 39203) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Broilerkanad

Mikroorganismid

E 1704

Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94

Vasikad

E 1706

Enterococcus faecium DSM 7134 ja Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Võõrutatud põrsad

E 1709

Enterococcus faecium ATCC 53519 ja Enterococcus faecium ATCC 55593 (suhtes 1:1)

Broilerkanad

E 1714

Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/AR

Võõrutatud põrsad

Vitamiinidega sarnase toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

3a900

Inositool

Kõik loomaliigid, välja arvatud kalad ja koorikloomad

—

Asendamatud küllastumata oomega-6-rasvhapped (oktadekadieenhappena)

Kõik loomaliigid, välja arvatud nuumsead, suguemised, emised põrsaste saamiseks, lehmad karja taastootmiseks ja piimalehmad piima tootmiseks

3a370

Tauriin

Kõik loomaliigid, välja arvatud koerlased, kaslased, kärplased ja lihatoidulised kalad

E 670

D2-vitamiin

Sead; põrsad; veised; lambad; vasikad; hobuslased; muud loomaliigid ja -kategooriad, välja arvatud kodulinnud ja kalad

Karbamiid ja selle derivaadid

2.1.2

Tehniliselt puhas biureet

Mäletsejad mäletsemisea algusest

2.1.3

Tehniliselt puhas karbamiidfosfaat

Mäletsejad mäletsemisea algusest

2.1.4

Tehniliselt puhas diureidoisobutaan

Mäletsejad mäletsemisea algusest

Lõhna- ja maitseained ning isutekitajad

Looduslikud tooted ja neile vastavad sünteetilised tooted

CASi nr 134–20-3/metüülantranilaat/FLAVISe nr 09.715

Linnuliigid

CASi nr 85–91–6/metüül-N-metüülantranilaat/FLAVISe nr 09.781

Linnuliigid

CASi nr 93–28-7/eugenüülatsetaat/FLAVISe nr 09.020

Kodulinnud ja kalad

CASi nr 97–53-0/eugenool/FLAVISe nr 04.003

Kalad

CASi nr 107–85-7/3-metüülbutüülamiin/FLAVISe nr 11.001

Munakanad

CASi nr 75–50-3/trimetüülamiin/FLAVISe nr 11.009

Munakanad

CASi nr 6627-88–9/4-allüül-2,6-dimetoksüfenool/FLAVISe nr 04.051

Kalad ja kodulinnud

CASi nr 593–81-7/trimetüülamiinvesinikkloriid/FLAVISe nr 11.024

Munakanad

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 2 osutatud söödalisandid

| Identifitseerimisnumber | Söödalisand | Loomaliik või -kategooria |
| --- | --- | --- |
| Ensüümid |
| 11 | Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 74 252) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4), endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Munakanad |
| 28 | Trichoderma reesei (CBS 528.94) abil toodetud 3-fütaas (EC 3.1.3.8) | Munakanad |
| 30 | Penicillium funiculosum'i (IMI SD 101) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Võõrutatud põrsad; nuumpardid |
| 37 | Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus subtilis'e (ATCC 2107) abil toodetud subtilisiin (EC 3.4.21.62) | Munakanad |
| 51 | Bacillus subtilis'e (LMG S-15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Nuumsead |
| 60 | Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) | Broilerkalkunid |
| 63 | Trichoderma reesei (CBS 529.94) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Trichoderma reesei (CBS 526.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) | Broilerkalkunid; broilerkanad |
| 64 | Aspergillus aculeatus'e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Broilerkanad; võõrutatud põrsad |
| Mikroorganismid |
| 15 | Enterococcus faecium NCIMB 11181 | Broilerkanad |
| 24 | Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434 | Piimalehmad |
| 25 | Lactobacillus acidophilus DSM 13241 | Kassid ja koerad |
| Koktsidiostaatikumid ja muud raviained |
| E 764 | Halofuginoonvesinikbromiid, 6 g/kg (Stenorol) | Munakanatibud |
| E 766 | Naatriumsalinomütsiin, 120 g/kg (Sacox 120) (müügiloa hoidja: Huvepharma NV) | Nuumküülikud |
| E 766 | Naatriumsalinomütsiin, 120 g/kg (Salinomax 120G) (müügioa hoidja: Zoetis Belgium SA) | Broilerkanad |

Identifitseerimisnumber

Söödalisand

Loomaliik või -kategooria

Ensüümid

11

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 74 252) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4), endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Munakanad

28

Trichoderma reesei (CBS 528.94) abil toodetud 3-fütaas (EC 3.1.3.8)

Munakanad

30

Penicillium funiculosum'i (IMI SD 101) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Võõrutatud põrsad; nuumpardid

37

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Bacillus subtilis'e (ATCC 2107) abil toodetud subtilisiin (EC 3.4.21.62)

Munakanad

51

Bacillus subtilis'e (LMG S-15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Nuumsead

60

Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2105) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Trichoderma longibrachiatum'i (ATCC 2106) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Broilerkalkunid

63

Trichoderma reesei (CBS 529.94) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Trichoderma reesei (CBS 526.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Broilerkalkunid; broilerkanad

64

Aspergillus aculeatus'e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Broilerkanad; võõrutatud põrsad

Mikroorganismid

15

Enterococcus faecium NCIMB 11181

Broilerkanad

24

Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434

Piimalehmad

25

Lactobacillus acidophilus DSM 13241

Kassid ja koerad

Koktsidiostaatikumid ja muud raviained

E 764

Halofuginoonvesinikbromiid, 6 g/kg (Stenorol)

Munakanatibud

E 766

Naatriumsalinomütsiin, 120 g/kg (Sacox 120) (müügiloa hoidja: Huvepharma NV)

Nuumküülikud

E 766

Naatriumsalinomütsiin, 120 g/kg (Salinomax 120G) (müügioa hoidja: Zoetis Belgium SA)

Broilerkanad

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1146,

28. juuni 2017,

millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide Castings Co., Ltd toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eelkõige selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 (2) (edaspidi „vaidlustatud määrus“) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 14,9 % – 57,8 % tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla ning on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist. Tollimaksuga ei ole hõlmatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohast meeterkeeret, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 (2) (edaspidi „vaidlustatud määrus“) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 14,9 % – 57,8 % tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla ning on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist. Tollimaksuga ei ole hõlmatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohast meeterkeeret, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid.

2

Euroopa Liidu Üldkohtu otsus

Euroopa Liidu Üldkohtu otsus

| (2) | 12. juunil 2013 esitas koostööd tegev Hiina eksportiv tootja Jinan Meide Castings Co., Ltd. (edaspidi „Jinan Meide“ või „taotluse esitaja“) Euroopa Liidu Üldkohtule (edaspidi „Üldkohus“) taotluse tühistada vaidlustatud määrus selles osas, mis on seotud taotluse esitajaga (3). |
| --- | --- |

(2)

12. juunil 2013 esitas koostööd tegev Hiina eksportiv tootja Jinan Meide Castings Co., Ltd. (edaspidi „Jinan Meide“ või „taotluse esitaja“) Euroopa Liidu Üldkohtule (edaspidi „Üldkohus“) taotluse tühistada vaidlustatud määrus selles osas, mis on seotud taotluse esitajaga (3).

3

| (3) | 30. juunil 2016 teatas Üldkohus oma otsuses, et Jinan Meide kaitseõigusi on rikutud, kui lükati tagasi tema taotlus avaldada normaalväärtuse arvutus, milles kasutatakse võrdlusriigi tootja konfidentsiaalseid andmeid. Jinan Meide sai ainuõigusliku juurdepääsuloa võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsetele andmetele. Nimelt leidis Üldkohus, et komisjon tegi vea, kui ta kõnealuse taotluse tagasilükkamiseks toetus vajadusele järgida võrdse kohtlemise põhimõtet. Üldkohus sedastas, et ei saa välistada, et taotluse vastuvõtmise korral oleks uurimise tulemus olnud teistsugune. Seega tühistas Euroopa Kohus vaidlustatud määruse selles osas, millega kehtestati dumpinguvastane tollimaks Jinan Meide Castings Co., Ltd toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike suhtes. |
| --- | --- |

(3)

30. juunil 2016 teatas Üldkohus oma otsuses, et Jinan Meide kaitseõigusi on rikutud, kui lükati tagasi tema taotlus avaldada normaalväärtuse arvutus, milles kasutatakse võrdlusriigi tootja konfidentsiaalseid andmeid. Jinan Meide sai ainuõigusliku juurdepääsuloa võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsetele andmetele. Nimelt leidis Üldkohus, et komisjon tegi vea, kui ta kõnealuse taotluse tagasilükkamiseks toetus vajadusele järgida võrdse kohtlemise põhimõtet. Üldkohus sedastas, et ei saa välistada, et taotluse vastuvõtmise korral oleks uurimise tulemus olnud teistsugune. Seega tühistas Euroopa Kohus vaidlustatud määruse selles osas, millega kehtestati dumpinguvastane tollimaks Jinan Meide Castings Co., Ltd toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike suhtes.

2.   ÜLDKOHTU OTSUSE RAKENDAMINE

ÜLDKOHTU OTSUSE RAKENDAMINE

| (4) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 266 kohaselt on liidu institutsioonid kohustatud täitma Üldkohtu 30. juuni 2016. aasta otsust. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 266 kohaselt on liidu institutsioonid kohustatud täitma Üldkohtu 30. juuni 2016. aasta otsust.

| (5) | Esimese Astme Kohus on kinnitanud kohtuasja T-2/95 (4) (edaspidi „kohtuasi IPS“) otsuses, et kohtuasjade puhul, mille menetlus koosneb mitmest haldustoimingust, ei tähenda ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmeetapilisest menetlusest. Seega ei tähenda vaidlustatud määruse tühistamine selles osas, mis on seotud ühe poolega, kogu nimetatud määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Euroopa institutsioonidel on võimalik parandada vaidlustatud määruse tühistamiseni viinud tahke, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida kohtuotsus ei mõjuta, nagu on otsustatud kohtuasjas C-458/98 P (5). |
| --- | --- |

(5)

Esimese Astme Kohus on kinnitanud kohtuasja T-2/95 (4) (edaspidi „kohtuasi IPS“) otsuses, et kohtuasjade puhul, mille menetlus koosneb mitmest haldustoimingust, ei tähenda ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmeetapilisest menetlusest. Seega ei tähenda vaidlustatud määruse tühistamine selles osas, mis on seotud ühe poolega, kogu nimetatud määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Euroopa institutsioonidel on võimalik parandada vaidlustatud määruse tühistamiseni viinud tahke, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida kohtuotsus ei mõjuta, nagu on otsustatud kohtuasjas C-458/98 P (5).

4

5

| (6) | Tuleb märkida, et peale järelduse, et komisjon eksis, kui tugines vajadusele järgida võrdse kohtlemise põhimõtet ja lükkas tagasi Jinan Meide avalikustamistaotluse, jäävad jõusse kõik ülejäänud vaidlustatud määruses tehtud järeldused, mida ei vaidlustatud selleks ettenähtud tähtaja jooksul, või mis vaidlustati, kuid lükati tagasi Üldkohtu kohtuotsusega või mida ei võetud menetlemisele Üldkohtus ning mis seepärast ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb märkida, et peale järelduse, et komisjon eksis, kui tugines vajadusele järgida võrdse kohtlemise põhimõtet ja lükkas tagasi Jinan Meide avalikustamistaotluse, jäävad jõusse kõik ülejäänud vaidlustatud määruses tehtud järeldused, mida ei vaidlustatud selleks ettenähtud tähtaja jooksul, või mis vaidlustati, kuid lükati tagasi Üldkohtu kohtuotsusega või mida ei võetud menetlemisele Üldkohtus ning mis seepärast ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni.

| (7) | Üldkohtu 30. juuni 2016. aasta otsuse kohaselt avaldas komisjon teate (6) Hiina Rahvavabariigist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmikke käsitleva dumpinguvastase uurimise osalise taasalustamise kohta. Taasalustamine piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega ettevõtja Jinan Meide suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Üldkohtu 30. juuni 2016. aasta otsuse kohaselt avaldas komisjon teate (6) Hiina Rahvavabariigist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmikke käsitleva dumpinguvastase uurimise osalise taasalustamise kohta. Taasalustamine piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega ettevõtja Jinan Meide suhtes.

6

| (8) | Komisjon teavitas uurimise osalisest taasalgatamisest ametlikult Jinan Meidet, eksportiva riigi esindajaid ja liidu toomisharu. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist teates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas uurimise osalisest taasalgatamisest ametlikult Jinan Meidet, eksportiva riigi esindajaid ja liidu toomisharu. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist teates sätestatud tähtaja jooksul.

| (9) | Pärast esialgsete märkuste saamist võeti ühendust kõikide esialgsest uurimisest teadaolevate teiste huvitatud isikutega ja neile anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(9)

Pärast esialgsete märkuste saamist võeti ühendust kõikide esialgsest uurimisest teadaolevate teiste huvitatud isikutega ja neile anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.

| (10) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile ja/või ärakuulamise eest vastutavale ametnikule oma selgitused. |
| --- | --- |

(10)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile ja/või ärakuulamise eest vastutavale ametnikule oma selgitused.

2.1.   Huvitatud isikute märkused

Huvitatud isikute märkused

| (11) | Komisjonile laekus arvamusi uurimise erinevate tahkude kohta Jinan Meidelt, teistelt Hiina eksportivatelt tootjatelt, ühelt Tai eksportivalt tootjalt, viielt liidu tootjalt ja kaheksalt sõltumatult importijalt. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonile laekus arvamusi uurimise erinevate tahkude kohta Jinan Meidelt, teistelt Hiina eksportivatelt tootjatelt, ühelt Tai eksportivalt tootjalt, viielt liidu tootjalt ja kaheksalt sõltumatult importijalt.

2.1.1.   Märkused taasalustamise kohta

Märkused taasalustamise kohta

| (12) | Jinan Meide väitis, et liidu institutsioonide õigusnormi rikkumist, mis viis vaidlustatud määruse tühistamiseni, ei saa heastada ning menetlus tuleks lõpetada ilma dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamiseta Jinan Meide suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Jinan Meide väitis, et liidu institutsioonide õigusnormi rikkumist, mis viis vaidlustatud määruse tühistamiseni, ei saa heastada ning menetlus tuleks lõpetada ilma dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamiseta Jinan Meide suhtes.

| (13) | Nagu on eespool põhjenduses (4) selgitatud, näitab Esimese Astme Kohtu otsus IPSi kohtuasjas, et mitmest haldustoimingust koosneva menetluse ühe etapi tühistamine ei tähenda kogu menetluse tühistamist. Kuna liidu institutsioonid on kohustatud järgima Euroopa Kohtu otsuseid, tähendab see ka võimalust parandada vaidlustatud määruse neid tahke, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(13)

Nagu on eespool põhjenduses (4) selgitatud, näitab Esimese Astme Kohtu otsus IPSi kohtuasjas, et mitmest haldustoimingust koosneva menetluse ühe etapi tühistamine ei tähenda kogu menetluse tühistamist. Kuna liidu institutsioonid on kohustatud järgima Euroopa Kohtu otsuseid, tähendab see ka võimalust parandada vaidlustatud määruse neid tahke, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (14) | Üks sõltumatu importija väitis, et menetlusõiguslikult ei ole võimalik taasalustada varem lõpetatud uurimist, sest see võib põhjustada olulisi puudusi, nagu näiteks uue teabe teatavaks võtmine pärast asja käsitlemise lõppu, kõikide teiste uurimise all olnud osaliste diskrimineerimine, kuna nende dumpingumarginaalid jäävad erinevaks, kui Jinan Meide dumpingumarginaali muudetakse, ning võidakse rikkuda ELi ja WTO õigust selles osas, et dumpinguvastaseid meetmeid ei tohi kehtestada tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(14)

Üks sõltumatu importija väitis, et menetlusõiguslikult ei ole võimalik taasalustada varem lõpetatud uurimist, sest see võib põhjustada olulisi puudusi, nagu näiteks uue teabe teatavaks võtmine pärast asja käsitlemise lõppu, kõikide teiste uurimise all olnud osaliste diskrimineerimine, kuna nende dumpingumarginaalid jäävad erinevaks, kui Jinan Meide dumpingumarginaali muudetakse, ning võidakse rikkuda ELi ja WTO õigust selles osas, et dumpinguvastaseid meetmeid ei tohi kehtestada tagasiulatuvalt.

| (15) | Veel väitis see importija, et taasalustamine ei olevat lubatud alusmääruse sätete kohaselt. |
| --- | --- |

(15)

Veel väitis see importija, et taasalustamine ei olevat lubatud alusmääruse sätete kohaselt.

| (16) | Sama isik märkis ka, et komisjon ei ole volitatud võtma meetmeid, et rakendada Euroopa Kohtu otsust nõukogu määruse suhtes, kuna komisjon ei olnud kostja kohtuasjas T-424/13. Ta väitis, et komisjon peab taasalustamiseks saama ametliku juhise nõukogult. |
| --- | --- |

(16)

Sama isik märkis ka, et komisjon ei ole volitatud võtma meetmeid, et rakendada Euroopa Kohtu otsust nõukogu määruse suhtes, kuna komisjon ei olnud kostja kohtuasjas T-424/13. Ta väitis, et komisjon peab taasalustamiseks saama ametliku juhise nõukogult.

| (17) | Liidetud kohtuasjadest C-283/14 ja C-284/14 (7) ilmneb, et ELi institutsioonid võivad taasalustada dumpinguvastast uurimist, et muuta Euroopa kohtute poolt avastatud eeskirjade eiramisi, isegi kui seda ei ole selgesõnaliselt sätestatud alusmääruses. ELi institutsioonid on kohustatud võtma vajalikke meetmeid rikkumiste heastamiseks. Käesolevas asjas tegi taasavamise uurimise korraldaja – komisjon, et täita kohtu otsust. Käesoleva uurimise taasalustamine toimub õigusliku menetlusega, mis on sätestatud alusmääruses ja mille kohaselt pärast alusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluses toimunud liikmesriikidega konsulteerimist kiidab komisjon heaks taasalustamise. Need väited lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(17)

Liidetud kohtuasjadest C-283/14 ja C-284/14 (7) ilmneb, et ELi institutsioonid võivad taasalustada dumpinguvastast uurimist, et muuta Euroopa kohtute poolt avastatud eeskirjade eiramisi, isegi kui seda ei ole selgesõnaliselt sätestatud alusmääruses. ELi institutsioonid on kohustatud võtma vajalikke meetmeid rikkumiste heastamiseks. Käesolevas asjas tegi taasavamise uurimise korraldaja – komisjon, et täita kohtu otsust. Käesoleva uurimise taasalustamine toimub õigusliku menetlusega, mis on sätestatud alusmääruses ja mille kohaselt pärast alusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluses toimunud liikmesriikidega konsulteerimist kiidab komisjon heaks taasalustamise. Need väited lükati seetõttu tagasi.

7

| (18) | Üks importija väitis, et ei ole selge, millises ulatuses on võimalik taasalustamine vastavalt praeguse alusmääruse sätetele, sest on ilmne, et komisjonil oli kavas uurimist teha nii, nagu see oleks ajaliselt tagasi viidud sellesse aega, kui veel kehtis nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 (8). |
| --- | --- |

(18)

Üks importija väitis, et ei ole selge, millises ulatuses on võimalik taasalustamine vastavalt praeguse alusmääruse sätetele, sest on ilmne, et komisjonil oli kavas uurimist teha nii, nagu see oleks ajaliselt tagasi viidud sellesse aega, kui veel kehtis nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 (8).

8

| (19) | Taasuurimise suhtes kohaldatav õigus on määrus (EÜ) nr 1225/2009, mis oli materiaalõigus kohtu tühistatud määruse vastuvõtmise ajal. Igal juhul on määrus (EL) 2016/1036 määruse (EÜ) nr 1225/2009 ja selle muudatuste kodifitseerimine. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(19)

Taasuurimise suhtes kohaldatav õigus on määrus (EÜ) nr 1225/2009, mis oli materiaalõigus kohtu tühistatud määruse vastuvõtmise ajal. Igal juhul on määrus (EL) 2016/1036 määruse (EÜ) nr 1225/2009 ja selle muudatuste kodifitseerimine. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (20) | Tai eksportiv tootja väitis, et komisjon peab uuesti muudatusteta kehtestama Jinan Meide tollimaksu 40,8 %, kuna Üldkohus ei leidnud mingeid olulisi vigu, üksnes menetlusnormide rikkumise. Samuti väitis ta, et sisulist läbivaatamist saab käsitleda vaid normaalväärtuse arvutamise osas Jinan Meide puhul ja kõik muud vaidlustatud määruse järeldused peaksid jääma kehtima, kuna Üldkohtu otsuses ei teatata, et menetlusnormi rikkumise kõrvaldamine tooks normaalväärtuses arvutamisse Jinan Meide puhul olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

(20)

Tai eksportiv tootja väitis, et komisjon peab uuesti muudatusteta kehtestama Jinan Meide tollimaksu 40,8 %, kuna Üldkohus ei leidnud mingeid olulisi vigu, üksnes menetlusnormide rikkumise. Samuti väitis ta, et sisulist läbivaatamist saab käsitleda vaid normaalväärtuse arvutamise osas Jinan Meide puhul ja kõik muud vaidlustatud määruse järeldused peaksid jääma kehtima, kuna Üldkohtu otsuses ei teatata, et menetlusnormi rikkumise kõrvaldamine tooks normaalväärtuses arvutamisse Jinan Meide puhul olulisi muudatusi.

| (21) | Taasalustamise põhjustanud kohtuotsuses asus Üldkohus seisukohale, et ei saa välistada teistsugust uurimistulemust, kui võrdlusriigi tootja oleks heaks kiitnud konfidentsiaalsete andmete avalikustamise. Seepärast tuleb taasalustamisel uurida võimalikku mõju uurimise sisule. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Taasalustamise põhjustanud kohtuotsuses asus Üldkohus seisukohale, et ei saa välistada teistsugust uurimistulemust, kui võrdlusriigi tootja oleks heaks kiitnud konfidentsiaalsete andmete avalikustamise. Seepärast tuleb taasalustamisel uurida võimalikku mõju uurimise sisule. Seepärast lükati väide tagasi.

| (22) | Üks sõltumatu importija väitis, et see, et liidu tootmisharu ei esitanud uurimise taasalustamise kohta märkusi, tähendab väidetavalt seda, et liidu tasandil puudub huvi käesoleva taasalustatud uurimise tegemiseks. |
| --- | --- |

(22)

Üks sõltumatu importija väitis, et see, et liidu tootmisharu ei esitanud uurimise taasalustamise kohta märkusi, tähendab väidetavalt seda, et liidu tasandil puudub huvi käesoleva taasalustatud uurimise tegemiseks.

| (23) | Sellest, et teatud operaator ei ole esitanud märkusi, ei saa per se järeldada midagi uurimise olemuse kohta. Igatahes taotlesid viis liidu tootjat, et Jinan Meide suhtes kehtestataks uuesti dumpinguvastane tollimaks ning registreeritaks tema importi, et oleks võimalik tollimaksu koguda tagasiulatuvalt, et vähendada kahju, mida praegune olukord põhjustab liidu tootjatele. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Sellest, et teatud operaator ei ole esitanud märkusi, ei saa per se järeldada midagi uurimise olemuse kohta. Igatahes taotlesid viis liidu tootjat, et Jinan Meide suhtes kehtestataks uuesti dumpinguvastane tollimaks ning registreeritaks tema importi, et oleks võimalik tollimaksu koguda tagasiulatuvalt, et vähendada kahju, mida praegune olukord põhjustab liidu tootjatele. Seepärast lükati väide tagasi.

per se

2.1.2.   Märkused normaalväärtuse arvutamise kohta

Märkused normaalväärtuse arvutamise kohta

| (24) | Jinan Meide väitis, et tal peaks olema laiaulatuslik juurdepääs kogu teabele, mida võrdlusriigi tootja on esitanud, ning palju aega märkuste esitamiseks. Kogu selline teave tehti kättesaadavaks Jinan Meidele ja Jinan Meidel oli aega esitada märkusi rohkem, kui on ette nähtud alusmäärusega, sealhulgas toimus mitu ärakuulamist töörühmas ja ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Pärast konfidentsiaalse teabe ja dumpinguarvutuste avalikustamist esitas Jinan Meide oma seisukohti väljaspool ettenähtud tähtaega, kuid neid võeti siiski arvesse. |
| --- | --- |

(24)

Jinan Meide väitis, et tal peaks olema laiaulatuslik juurdepääs kogu teabele, mida võrdlusriigi tootja on esitanud, ning palju aega märkuste esitamiseks. Kogu selline teave tehti kättesaadavaks Jinan Meidele ja Jinan Meidel oli aega esitada märkusi rohkem, kui on ette nähtud alusmäärusega, sealhulgas toimus mitu ärakuulamist töörühmas ja ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Pärast konfidentsiaalse teabe ja dumpinguarvutuste avalikustamist esitas Jinan Meide oma seisukohti väljaspool ettenähtud tähtaega, kuid neid võeti siiski arvesse.

| (25) | Jinan Meide väitis, et tavapärase kaubandustegevuse hindamist ei tohiks teha, kuna võrdlusriigi tootja ei suutnud esitada usaldusväärset tootmiskulu samasuguse toote kohta liikide kaupa. Üks importija lisas selle väite toetuseks, et käibe alusel tehtud kulujaotuse puhul eeldatakse, et kõigi tooteliikide kasumimarginaal on ühesugune, mis väidetavalt ei ole usaldusväärne. |
| --- | --- |

(25)

Jinan Meide väitis, et tavapärase kaubandustegevuse hindamist ei tohiks teha, kuna võrdlusriigi tootja ei suutnud esitada usaldusväärset tootmiskulu samasuguse toote kohta liikide kaupa. Üks importija lisas selle väite toetuseks, et käibe alusel tehtud kulujaotuse puhul eeldatakse, et kõigi tooteliikide kasumimarginaal on ühesugune, mis väidetavalt ei ole usaldusväärne.

| (26) | Komisjon hindab järjepidevalt tavapärast kaubandustegevust oma uurimistes. Alusmääruse artikli 2 lõikes 5 käsitletakse just selliseid olukordi, millele osutab Jinan Meide, kes väidab, et sobivamate meetodite puudumise korral tuleks valida käibepõhise kulujaotuse meetod. Sellega seoses tuleb märkida, et kulud jaotati käibe alusel ning muud sobivamat meetodit ükski huvitatud isik ei pakkunud. Seega ei muudetud otsust käibepõhise kulujaotuse ja tavapärase kaubandustegevuse hindamise kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon hindab järjepidevalt tavapärast kaubandustegevust oma uurimistes. Alusmääruse artikli 2 lõikes 5 käsitletakse just selliseid olukordi, millele osutab Jinan Meide, kes väidab, et sobivamate meetodite puudumise korral tuleks valida käibepõhise kulujaotuse meetod. Sellega seoses tuleb märkida, et kulud jaotati käibe alusel ning muud sobivamat meetodit ükski huvitatud isik ei pakkunud. Seega ei muudetud otsust käibepõhise kulujaotuse ja tavapärase kaubandustegevuse hindamise kasutamise kohta.

| (27) | Jinan Meide nõudis, et sellised tooteliigid, mida müüb võrdlusriigi tootja koguses alla 200 kg, tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvestamata jätta, sest selliste tooteliikide hinnad ei ole väidetavalt usaldusväärsed. Jinan Meide nõudis, et esialgse uurimise ajaks ei kehtestataks 5 % esindavuse nõuet juhul, kui normaalväärtus määratakse võrdlusriigis, ja komisjon võttis sel ajal selle nõude vastu. Nõue mitte arvestada selliste tooteliikide müüki, mille müügimaht on alla 200 kg, lükatakse tagasi, sest samasuguse alla 200 kg müügimahuga tooteliikide müügihindasid ei saa lugeda ebausaldusväärseteks, kuna neid kontrolliti ning leiti, et need on sama usaldusväärsed kui muud müügihinnad. |
| --- | --- |

(27)

Jinan Meide nõudis, et sellised tooteliigid, mida müüb võrdlusriigi tootja koguses alla 200 kg, tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvestamata jätta, sest selliste tooteliikide hinnad ei ole väidetavalt usaldusväärsed. Jinan Meide nõudis, et esialgse uurimise ajaks ei kehtestataks 5 % esindavuse nõuet juhul, kui normaalväärtus määratakse võrdlusriigis, ja komisjon võttis sel ajal selle nõude vastu. Nõue mitte arvestada selliste tooteliikide müüki, mille müügimaht on alla 200 kg, lükatakse tagasi, sest samasuguse alla 200 kg müügimahuga tooteliikide müügihindasid ei saa lugeda ebausaldusväärseteks, kuna neid kontrolliti ning leiti, et need on sama usaldusväärsed kui muud müügihinnad.

| (28) | Üks importija toetas Jinan Meidet, väites, et vähenõutavate tooteliikide hinnad on väga kõikuvad. See tähendab, et tooteliikidel võib olla küll väga sarnane kvaliteet ja hinnastruktuur, kuid müügihinnad võivad siiski vägagi erineda. Komisjon tegi aga kindlaks, et võrdlusriigi tootja hindade kõikuvus on suur kõikide tooteliikide puhul ja seda isegi müüduimate toodete osas. Seega ei saa väidet, et hinnad on väga kõikuvad, kasutada vähemüüdavate toodete väljajätmiseks dumpinguarvutusest. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Üks importija toetas Jinan Meidet, väites, et vähenõutavate tooteliikide hinnad on väga kõikuvad. See tähendab, et tooteliikidel võib olla küll väga sarnane kvaliteet ja hinnastruktuur, kuid müügihinnad võivad siiski vägagi erineda. Komisjon tegi aga kindlaks, et võrdlusriigi tootja hindade kõikuvus on suur kõikide tooteliikide puhul ja seda isegi müüduimate toodete osas. Seega ei saa väidet, et hinnad on väga kõikuvad, kasutada vähemüüdavate toodete väljajätmiseks dumpinguarvutusest. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (29) | Jinan Meide väitis ka, et kuna komisjon on võrdlusriigi tootja kulujaotuse teinud käibe põhjal, ei tuleks normaalväärtust koostada, kui samasuguse toote võrreldavaid liike müüdi võrdlusriigis vähem kui 200 kg, ning normaalväärtus tuleks seega määrata selliste muude sarnase toote liikide hindade järgi, mida müüdi suurtes kogustes. Ka see väide lükati tagasi, sest kogukulude jaotuse leidmine käibepõhiselt on kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 5 ning Jinan Meide väited ei ole piisavad sellel konkreetsel juhul erineva metoodika kasutamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Jinan Meide väitis ka, et kuna komisjon on võrdlusriigi tootja kulujaotuse teinud käibe põhjal, ei tuleks normaalväärtust koostada, kui samasuguse toote võrreldavaid liike müüdi võrdlusriigis vähem kui 200 kg, ning normaalväärtus tuleks seega määrata selliste muude sarnase toote liikide hindade järgi, mida müüdi suurtes kogustes. Ka see väide lükati tagasi, sest kogukulude jaotuse leidmine käibepõhiselt on kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 5 ning Jinan Meide väited ei ole piisavad sellel konkreetsel juhul erineva metoodika kasutamiseks.

2.1.3.   Märkused normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta

Märkused normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta

| (30) | Jinan Meide esitas väiteid seoses kohandustega, mis tehti võrdlusriigi tootja krediidi- ja pakendamiskulude, kaubandustasandi, pangatasude, riigisiseste vedude, krediitarvete, kaudsete maksude, tehnilise abi, mitmesuguste toorainete kasutamise ja tööviljakuse erinevuse osas. |
| --- | --- |

(30)

Jinan Meide esitas väiteid seoses kohandustega, mis tehti võrdlusriigi tootja krediidi- ja pakendamiskulude, kaubandustasandi, pangatasude, riigisiseste vedude, krediitarvete, kaudsete maksude, tehnilise abi, mitmesuguste toorainete kasutamise ja tööviljakuse erinevuse osas.

| (31) | Komisjon nõustus selle väitega, mis käsitleb riigisisest transporti ja krediidikulusid seoses võrdlusriigi tootja ühe konkreetse kliendiga, ja Jinan Meide dumpinguarvutustes tehti vastavad kohandused. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon nõustus selle väitega, mis käsitleb riigisisest transporti ja krediidikulusid seoses võrdlusriigi tootja ühe konkreetse kliendiga, ja Jinan Meide dumpinguarvutustes tehti vastavad kohandused.

| (32) | Mitmesuguste toorainete kasutamise ja tööviljakuse erinevuse osas väitis Jinan Meide, et võrdlusriigi tootja väiksemast tööviljakusest ühe töötaja kohta ja erinevate toorainete kasutamisest tuleneb võrdlusriigi tootja kulude mõõduka suurenemine Jinan Meide kuludega võrreldes. Tuleb märkida, et kuigi eri äriühingute tootlikkuses ja tööviljakuses võib olla erinevusi, on dumpinguarvutuse juhtpõhimõte ikkagi tagada ekspordihindade ja normaalväärtuse võrreldavus, mille puhul ei eeldata, et võrdlusriigi tootja ja mitteturumajandusliku riigi eksportija asjaolud oleksid täpselt ühesugused. Kohanduste tegemine on põhjendatud ainult erinevuste puhul tegurites, mis mõjutavad võrdlusriigi tootja ning mitteturumajandusliku riigi eksportija hindu ja hindade võrreldavust. |
| --- | --- |

(32)

Mitmesuguste toorainete kasutamise ja tööviljakuse erinevuse osas väitis Jinan Meide, et võrdlusriigi tootja väiksemast tööviljakusest ühe töötaja kohta ja erinevate toorainete kasutamisest tuleneb võrdlusriigi tootja kulude mõõduka suurenemine Jinan Meide kuludega võrreldes. Tuleb märkida, et kuigi eri äriühingute tootlikkuses ja tööviljakuses võib olla erinevusi, on dumpinguarvutuse juhtpõhimõte ikkagi tagada ekspordihindade ja normaalväärtuse võrreldavus, mille puhul ei eeldata, et võrdlusriigi tootja ja mitteturumajandusliku riigi eksportija asjaolud oleksid täpselt ühesugused. Kohanduste tegemine on põhjendatud ainult erinevuste puhul tegurites, mis mõjutavad võrdlusriigi tootja ning mitteturumajandusliku riigi eksportija hindu ja hindade võrreldavust.

| (33) | Muude väidete osas leiti, et kohapeal kogutud tõendid, mis on esitatud failis, neid väiteid ei kinnita ja seega need lükati tagasi. |
| --- | --- |

(33)

Muude väidete osas leiti, et kohapeal kogutud tõendid, mis on esitatud failis, neid väiteid ei kinnita ja seega need lükati tagasi.

2.2.   Muud asjaomased küsimused

Muud asjaomased küsimused

| (34) | Jinan Meide lõplike järelduste avalikustamise ettevalmistamisel märkas komisjon Jinan Meide dumpingu arvutuses tehnilist viga kaudsete kulude kohanduses. Vastupidiselt sellele, mida komisjon on sätestanud ajutises (9) ja lõplikus (10) määruses, ei tehtud tehnilise vea tõttu kaudsete maksude kohandust lõpliku järelduste teatavaks tegemisel Jinan Meidele, kuid seda tehti ajutises etapis. Hea halduse huvides see viga parandati. |
| --- | --- |

(34)

Jinan Meide lõplike järelduste avalikustamise ettevalmistamisel märkas komisjon Jinan Meide dumpingu arvutuses tehnilist viga kaudsete kulude kohanduses. Vastupidiselt sellele, mida komisjon on sätestanud ajutises (9) ja lõplikus (10) määruses, ei tehtud tehnilise vea tõttu kaudsete maksude kohandust lõpliku järelduste teatavaks tegemisel Jinan Meidele, kuid seda tehti ajutises etapis. Hea halduse huvides see viga parandati.

9

10

2.3.   Järelduste teatavaks tegemine

Järelduste teatavaks tegemine

| (35) | 12. aprillil 2017 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid eespool esitatud uurimistulemustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks Jinan Meide toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) suhtes ajutises uurimises kogutud ja esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(35)

12. aprillil 2017 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid eespool esitatud uurimistulemustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks Jinan Meide toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) suhtes ajutises uurimises kogutud ja esitatud andmete põhjal.

| (36) | Jinan Meide ja kolm sõltumatut importijat väitsid, et komisjon ei saa teha tehnilise vea parandust (kaudsete maksude korrigeerimine komisjoni dumpingumarginaali arvutuses), kuna tehniline viga ei ole seotud Üldkohtu otsuse täitmisega. Jinan Meide taotles ka ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ja see talle võimaldati. Kaks sõltumatut importijat väitsid, et komisjonil ei ole õigust seada eksportivat tootjat halvemasse olukorda, kui see esialgu oli. |
| --- | --- |

(36)

Jinan Meide ja kolm sõltumatut importijat väitsid, et komisjon ei saa teha tehnilise vea parandust (kaudsete maksude korrigeerimine komisjoni dumpingumarginaali arvutuses), kuna tehniline viga ei ole seotud Üldkohtu otsuse täitmisega. Jinan Meide taotles ka ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ja see talle võimaldati. Kaks sõltumatut importijat väitsid, et komisjonil ei ole õigust seada eksportivat tootjat halvemasse olukorda, kui see esialgu oli.

| (37) | Jinan Meide kordas oma väidet, et komisjon peaks käsitlema selliseid tooteliike, mille puhul võrdlusriigi müügimaht on alla 200 kg, peaaegu kokkusobivatena või mittekokkusobivatena, ning komisjon ei saa tugineda ebausaldusväärsetele kuludele, jättes normaalväärtuse määramisel müügi arvestamata. |
| --- | --- |

(37)

Jinan Meide kordas oma väidet, et komisjon peaks käsitlema selliseid tooteliike, mille puhul võrdlusriigi müügimaht on alla 200 kg, peaaegu kokkusobivatena või mittekokkusobivatena, ning komisjon ei saa tugineda ebausaldusväärsetele kuludele, jättes normaalväärtuse määramisel müügi arvestamata.

| (38) | Jinan Meide vaidlustas komisjoni otsuse lükata tagasi tema väited kohanduste kohta seoses kaubandustasandi, pakendamis-, krediidi- ja siseriikliku kindlustamise kuludega ning tooraine ja tööviljakuse erinevusega. |
| --- | --- |

(38)

Jinan Meide vaidlustas komisjoni otsuse lükata tagasi tema väited kohanduste kohta seoses kaubandustasandi, pakendamis-, krediidi- ja siseriikliku kindlustamise kuludega ning tooraine ja tööviljakuse erinevusega.

| (39) | Jinan Meide väitis, et tema suhtes ei tuleks tollimaksu kehtestada, kuna kõnealuses asjas on aset leidnud väidetav menetluslik rikkumine ja muud reeglite rikkumised. Seoses sellega väitis äriühing, et viga 23. detsembri 2016. aasta järelduste avalikustamisel tõstatab küsimuse, kas komisjon avalikustas esialgse uurimise lõppetapis tehtud arvutuse konfidentsiaalse versiooni, ja miks ei selgitatud väidetavat erinevust võrreldes esialgses uurimises tehtud arvutusega. Lisaks väitis ta, et komisjon keeldus avalikustamast teatavaid tahke vaatamata Jinan Meide korduvatele palvetele. Samuti väitis ta, et kohtuasjas T-424/13 esitatud väited, kuigi Üldkohus neid ei käsitlenud, jäävad kehtima ning mõjutavad meetmeid ka siis, kui need uuesti kehtestataks. |
| --- | --- |

(39)

Jinan Meide väitis, et tema suhtes ei tuleks tollimaksu kehtestada, kuna kõnealuses asjas on aset leidnud väidetav menetluslik rikkumine ja muud reeglite rikkumised. Seoses sellega väitis äriühing, et viga 23. detsembri 2016. aasta järelduste avalikustamisel tõstatab küsimuse, kas komisjon avalikustas esialgse uurimise lõppetapis tehtud arvutuse konfidentsiaalse versiooni, ja miks ei selgitatud väidetavat erinevust võrreldes esialgses uurimises tehtud arvutusega. Lisaks väitis ta, et komisjon keeldus avalikustamast teatavaid tahke vaatamata Jinan Meide korduvatele palvetele. Samuti väitis ta, et kohtuasjas T-424/13 esitatud väited, kuigi Üldkohus neid ei käsitlenud, jäävad kehtima ning mõjutavad meetmeid ka siis, kui need uuesti kehtestataks.

| (40) | Komisjon teatab, et Jinan Meide lõplike järelduste avalikustamise ettevalmistamisel märkas komisjon Jinan Meide dumpingu arvutuses tehnilist viga kaudsete kulude kohanduses. Hea halduse huvides tegi komisjon sel etapil ettepaneku viga parandada ja avalikustas nõuetekohaselt ettepaneku kõikidele huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon teatab, et Jinan Meide lõplike järelduste avalikustamise ettevalmistamisel märkas komisjon Jinan Meide dumpingu arvutuses tehnilist viga kaudsete kulude kohanduses. Hea halduse huvides tegi komisjon sel etapil ettepaneku viga parandada ja avalikustas nõuetekohaselt ettepaneku kõikidele huvitatud isikutele.

| (41) | Olles kaalunud kõiki teatatud asjaolusid, otsustas komisjon kiita heaks Jinan Meide nõude ja ei parandanud viga. Komisjon, võttes teatavaks ärakuulamise eest vastutava ametniku seisukoha, otsustas, et ei ole üldist keeldu kaubanduslike kaitsemeetmete asja uuesti avamisel reformatio in peius, mille all mõeldakse seda, et kaubandusliku kaitse asjade taasavamise subjektiks olev huvitatud isik võiks sattuda halvemasse olukorda, kui enne taasavamist. Komisjon jõudis aga järeldusele, et selles konkreetses juhtumis peaks taasavamine piirduma võrdlusriigi andmete avaldamisega, huvitatud isikute märkuste vastuvõtmisega ja vajaduse korral tollimaksumäära ülevaatamisega. Kuna arvutusviga seoses ekspordimüügi käibemaksu hüvitamisega, täpsemalt käibemaksu tagastamise määraga, ei ole seotud võrdlusriigi tootjalt saadud andmetega, jääb see parandus taasalustatud uurimise ulatusest väljapoole. |
| --- | --- |

(41)

Olles kaalunud kõiki teatatud asjaolusid, otsustas komisjon kiita heaks Jinan Meide nõude ja ei parandanud viga. Komisjon, võttes teatavaks ärakuulamise eest vastutava ametniku seisukoha, otsustas, et ei ole üldist keeldu kaubanduslike kaitsemeetmete asja uuesti avamisel reformatio in peius, mille all mõeldakse seda, et kaubandusliku kaitse asjade taasavamise subjektiks olev huvitatud isik võiks sattuda halvemasse olukorda, kui enne taasavamist. Komisjon jõudis aga järeldusele, et selles konkreetses juhtumis peaks taasavamine piirduma võrdlusriigi andmete avaldamisega, huvitatud isikute märkuste vastuvõtmisega ja vajaduse korral tollimaksumäära ülevaatamisega. Kuna arvutusviga seoses ekspordimüügi käibemaksu hüvitamisega, täpsemalt käibemaksu tagastamise määraga, ei ole seotud võrdlusriigi tootjalt saadud andmetega, jääb see parandus taasalustatud uurimise ulatusest väljapoole.

reformatio in peius

| (42) | Komisjon saatis 29. mail 2017 täiendava avalikustamise dokumendi, millega teavitatakse huvitatud isikuid komisjoni otsusest mitte parandada tehnilist viga, millele on osutatud põhjenduses 34. Komisjon sai märkusi ainult ühelt importijalt, kes kordas, et kuna importijatele avalikustamine on piiratud, ei ole tal võimalik esitada märkusi kohanduste kohta. Seega kuna vastuväiteid ei ole, kinnitatakse järeldused kohanduste kohta. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon saatis 29. mail 2017 täiendava avalikustamise dokumendi, millega teavitatakse huvitatud isikuid komisjoni otsusest mitte parandada tehnilist viga, millele on osutatud põhjenduses 34. Komisjon sai märkusi ainult ühelt importijalt, kes kordas, et kuna importijatele avalikustamine on piiratud, ei ole tal võimalik esitada märkusi kohanduste kohta. Seega kuna vastuväiteid ei ole, kinnitatakse järeldused kohanduste kohta.

| (43) | Seoses tooteliikidega, mille müügimaht on väiksem kui 200 kg, osutab Jinan Meide viidatud kohtujuristi arvamusele Goldstari kohtuasjas: (11)„et hinnad oleksid siseriiklikul turul võrreldavad, peab siseriiklikul turul olema piisavalt suur müügimaht, sest hinnad võivad müügikohtade lõikes erineda“. „Ka võivad hinnad ühe vaatlusperioodi jooksul kõikuda“, ning „esindavuse tagamiseks tuleb kaalutud keskmine määrata teatava minimaalse arvu müügijuhtude järgi“. |
| --- | --- |

(43)

Seoses tooteliikidega, mille müügimaht on väiksem kui 200 kg, osutab Jinan Meide viidatud kohtujuristi arvamusele Goldstari kohtuasjas: (11)„et hinnad oleksid siseriiklikul turul võrreldavad, peab siseriiklikul turul olema piisavalt suur müügimaht, sest hinnad võivad müügikohtade lõikes erineda“. „Ka võivad hinnad ühe vaatlusperioodi jooksul kõikuda“, ning „esindavuse tagamiseks tuleb kaalutud keskmine määrata teatava minimaalse arvu müügijuhtude järgi“.

11

| (44) | Sellega seoses märgitakse, et kohtujurist jätkas oma arvamust järgmises lõigus: „see ei tähenda aga seda, et ühenduse institutsioonid peaksid lisaks eespool nimetatud suhtelisele künnisele 5 %, mis arvutatakse välja iga mudeli jaoks, millest allpool tuleks müük jätta arvesse võtmata, veel kohaldama absoluutset künnist. Ei ole mõtet kehtestada üldist absoluutset miinimumkünnist, sest absoluutne künnis on liiga tugevas sõltuvuses toote laadist.“ Seega kohtujuristi arvamus kinnitab, et tõepoolest ei ole vaja kohaldada absoluutset miinimumkünnist, nagu nt 200 kg, mida nõuab Jinan Meide. |
| --- | --- |

(44)

Sellega seoses märgitakse, et kohtujurist jätkas oma arvamust järgmises lõigus: „see ei tähenda aga seda, et ühenduse institutsioonid peaksid lisaks eespool nimetatud suhtelisele künnisele 5 %, mis arvutatakse välja iga mudeli jaoks, millest allpool tuleks müük jätta arvesse võtmata, veel kohaldama absoluutset künnist. Ei ole mõtet kehtestada üldist absoluutset miinimumkünnist, sest absoluutne künnis on liiga tugevas sõltuvuses toote laadist.“ Seega kohtujuristi arvamus kinnitab, et tõepoolest ei ole vaja kohaldada absoluutset miinimumkünnist, nagu nt 200 kg, mida nõuab Jinan Meide.

| (45) | Hindade kõikumisega seoses (28) märgitakse, et see puudutab kõiki tooteliike, mitte üksnes neid, mida müüakse alla 200 kg. |
| --- | --- |

(45)

Hindade kõikumisega seoses (28) märgitakse, et see puudutab kõiki tooteliike, mitte üksnes neid, mida müüakse alla 200 kg.

| (46) | Üks sõltumatu importija toetas Jinan Meide väidet väikese käibega toodete esindavusest ja kordas sellel teemal esitatud märkusi. Ta esitas üldise väite, et komisjoni seisukoht on vastuolus turu üldise kogemusega. Komisjoni väide põhineb võrdlusriigi tootjalt saadud andmetel. Kuna selle väite kohta ei esitatud lisaselgitusi, lükatakse see väide tagasi, võttes arvesse põhjendusi (28)–(42) ja neile järgnevaid põhjendusi. |
| --- | --- |

(46)

Üks sõltumatu importija toetas Jinan Meide väidet väikese käibega toodete esindavusest ja kordas sellel teemal esitatud märkusi. Ta esitas üldise väite, et komisjoni seisukoht on vastuolus turu üldise kogemusega. Komisjoni väide põhineb võrdlusriigi tootjalt saadud andmetel. Kuna selle väite kohta ei esitatud lisaselgitusi, lükatakse see väide tagasi, võttes arvesse põhjendusi (28)–(42) ja neile järgnevaid põhjendusi.

| (47) | Ebausaldusväärsete kulude kohta esitas Jinan Meide väite, et komisjon tugineb esialgsetele kuluandmetele, kuigi komisjon oli väidetavalt esialgu seisukohal, et need andmed ei vasta standarditele. Uurimisel tuvastatud asjaolud ei kinnitanud seda väidet. Nimelt ei ole komisjon olnud seisukohal, et esialgne andmekogum ei vasta standarditele. Sellistel asjaoludel ei ole seega asjakohane jätta, nagu nõudis Jinan Meide, võrdlusriigi tootja kulud täiesti arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(47)

Ebausaldusväärsete kulude kohta esitas Jinan Meide väite, et komisjon tugineb esialgsetele kuluandmetele, kuigi komisjon oli väidetavalt esialgu seisukohal, et need andmed ei vasta standarditele. Uurimisel tuvastatud asjaolud ei kinnitanud seda väidet. Nimelt ei ole komisjon olnud seisukohal, et esialgne andmekogum ei vasta standarditele. Sellistel asjaoludel ei ole seega asjakohane jätta, nagu nõudis Jinan Meide, võrdlusriigi tootja kulud täiesti arvesse võtmata.

| (48) | Üks sõltumatu importija kordas oma väidet, et käibe alusel tehtud kulujaotuse puhul eeldatakse, et kõigi tooteliikide puhul on kasumimarginaal ühesugune, mis väidetavalt ei ole turuloogikaga kooskõlas. Seda väidet täpsemalt ei põhjendatud. Nagu on märgitud põhjenduses (26), tuleks vastavalt alusmäärusele sobivamate meetodite puudumise korral eelistada käibepõhist kulujaotust. Sellega seoses tuleb märkida, et kulud jaotati käibe alusel ning muud sobivamat meetodit ükski huvitatud isik ei pakkunud. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(48)

Üks sõltumatu importija kordas oma väidet, et käibe alusel tehtud kulujaotuse puhul eeldatakse, et kõigi tooteliikide puhul on kasumimarginaal ühesugune, mis väidetavalt ei ole turuloogikaga kooskõlas. Seda väidet täpsemalt ei põhjendatud. Nagu on märgitud põhjenduses (26), tuleks vastavalt alusmäärusele sobivamate meetodite puudumise korral eelistada käibepõhist kulujaotust. Sellega seoses tuleb märkida, et kulud jaotati käibe alusel ning muud sobivamat meetodit ükski huvitatud isik ei pakkunud. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

| (49) | Kaubandustasandi kohanduste osas kordas Jinan Meide oma väidet, et selleks, et teha kindlaks, kas kaubandustasandit puudutav kohandus on õigustatud, on piisav leida tarbijate eri kategooriate puhul keskmiste müügihindade vahe. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i kohaselt on nõutav, et „müüja funktsioonides ja hindades oleksid järjekindlad ja ilmsed erinevused eri kaubandustasandite puhul.“ Seega ei ole lihtsalt keskmiste hindade võrdlus piisav selleks, et teha kindlaks järjekindlaid ja ilmseid erinevusi. Vastupidi, toimiku andmete analüüs näitab, et kõikides hinnavahemikes leidub kõiki tarbijate liike. |
| --- | --- |

(49)

Kaubandustasandi kohanduste osas kordas Jinan Meide oma väidet, et selleks, et teha kindlaks, kas kaubandustasandit puudutav kohandus on õigustatud, on piisav leida tarbijate eri kategooriate puhul keskmiste müügihindade vahe. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i kohaselt on nõutav, et „müüja funktsioonides ja hindades oleksid järjekindlad ja ilmsed erinevused eri kaubandustasandite puhul.“ Seega ei ole lihtsalt keskmiste hindade võrdlus piisav selleks, et teha kindlaks järjekindlaid ja ilmseid erinevusi. Vastupidi, toimiku andmete analüüs näitab, et kõikides hinnavahemikes leidub kõiki tarbijate liike.

| (50) | Üks sõltumatu importija väitis, et komisjon peaks tegema kaubandustasandi kohanduse, kuid andmetele juurdepääsu puudumise tõttu ta oma väidet rohkem ei saanud täiendada. Lisaks sellele väitis ta, et ta ei saa rohkem kommenteerida, kuna tal ei ole juurdepääsu dumpingumarginaali arvutusele. Sellega seoses teatab komisjon, et komisjonil on kohustus kaitsta konfidentsiaalset teavet, mida ta on saanud huvitatud isikutelt. Seevastu mittekonfidentsiaalsed andmed on kättesaadavad huvitatud isikutele ja neil palutakse esitada märkusi. Komisjon märgib, et nagu ilmneb põhjenduses (49), selgub toimiku andmetest, et käesoleval juhul ei ole järjepidevaid ja selgepiirilisi erinevusi eri liiki tarbijate lõikes. Seetõttu kaubandustasandi kohandus ei oleks asjakohane. |
| --- | --- |

(50)

Üks sõltumatu importija väitis, et komisjon peaks tegema kaubandustasandi kohanduse, kuid andmetele juurdepääsu puudumise tõttu ta oma väidet rohkem ei saanud täiendada. Lisaks sellele väitis ta, et ta ei saa rohkem kommenteerida, kuna tal ei ole juurdepääsu dumpingumarginaali arvutusele. Sellega seoses teatab komisjon, et komisjonil on kohustus kaitsta konfidentsiaalset teavet, mida ta on saanud huvitatud isikutelt. Seevastu mittekonfidentsiaalsed andmed on kättesaadavad huvitatud isikutele ja neil palutakse esitada märkusi. Komisjon märgib, et nagu ilmneb põhjenduses (49), selgub toimiku andmetest, et käesoleval juhul ei ole järjepidevaid ja selgepiirilisi erinevusi eri liiki tarbijate lõikes. Seetõttu kaubandustasandi kohandus ei oleks asjakohane.

| (51) | Krediidikulude osas arvati müügidokumente käsitleva teabe alusel teatav krediidikulusumma maha nii ekspordihinnast kui ka normaalväärtusest Jinan Meide väitis, et krediidikulude osas tuleks normaalväärtuse puhul aluseks võtta arve kuupäeva ja makse kuupäeva vaheliste päevade tegelik arv, kuna komisjon väidetavalt arvas ekspordimüügiga seotud krediidikulusumma maha isegi siis, kui müügidokumentides ei olnud makse tähtaega sätestatud. Uurimistoimiku tõendid kõnealust väidet ei toetanud. Ka Jinan Meide ei esitanud mingeid tõendeid oma väite toetuseks. Lisaks sellele tehti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna osas kindlaks, et tegelik makse toimus sageli pärast müügidokumentides esitatud maksetähtaega. Krediidikulude määra arvutamine tegeliku maksekuupäeva järgi normaalväärtuse puhul ja müügidokumentides esitatud andmete järgi ekspordihinna osas ei annaks seega õiget võrdlustulemust. Seetõttu jääb komisjon kindlaks oma käsitlusele määrata krediidikulumäär müügidokumentide andmete alusel nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna osas. |
| --- | --- |

(51)

Krediidikulude osas arvati müügidokumente käsitleva teabe alusel teatav krediidikulusumma maha nii ekspordihinnast kui ka normaalväärtusest Jinan Meide väitis, et krediidikulude osas tuleks normaalväärtuse puhul aluseks võtta arve kuupäeva ja makse kuupäeva vaheliste päevade tegelik arv, kuna komisjon väidetavalt arvas ekspordimüügiga seotud krediidikulusumma maha isegi siis, kui müügidokumentides ei olnud makse tähtaega sätestatud. Uurimistoimiku tõendid kõnealust väidet ei toetanud. Ka Jinan Meide ei esitanud mingeid tõendeid oma väite toetuseks. Lisaks sellele tehti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna osas kindlaks, et tegelik makse toimus sageli pärast müügidokumentides esitatud maksetähtaega. Krediidikulude määra arvutamine tegeliku maksekuupäeva järgi normaalväärtuse puhul ja müügidokumentides esitatud andmete järgi ekspordihinna osas ei annaks seega õiget võrdlustulemust. Seetõttu jääb komisjon kindlaks oma käsitlusele määrata krediidikulumäär müügidokumentide andmete alusel nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna osas.

| (52) | Seoses pakendamiskuludega kordas Jinan Meide väidet, et pakendamiskulude jaotus on väär, mistõttu on saadud pakendamiskulude summa ebamõistlikult väike. Kuid rohkem ta oma väidet siiski ei põhjendanud, ka mitte seda, mille poolest on tulemusena saadud summa ebamõistlikult väike. Seetõttu jääb komisjon oma seisukohale pakendamiskulude osas. |
| --- | --- |

(52)

Seoses pakendamiskuludega kordas Jinan Meide väidet, et pakendamiskulude jaotus on väär, mistõttu on saadud pakendamiskulude summa ebamõistlikult väike. Kuid rohkem ta oma väidet siiski ei põhjendanud, ka mitte seda, mille poolest on tulemusena saadud summa ebamõistlikult väike. Seetõttu jääb komisjon oma seisukohale pakendamiskulude osas.

| (53) | Komisjon lükkab tagasi Jinan Meide väited menetlusnormide rikkumise ning muude rikkumiste kohta kõnealuses menetluses. Komisjon järgis kõiki põhimõtteid ja menetluse etappe. Komisjon taasalustas uurimise, tegi võrdlusriigi andmed kättesaadavaks, nagu nõutav Üldkohtu otsuse täitmiseks ning vaatas Jinan Meide tollimaksumäära üle. Uurimise kõigis etappides anti huvitatud isikutele võimalus esitada oma märkused ning olla ära kuulatud ärakuulamisel. Tegelikult on kogu menetluse jooksul komisjon toiminud läbipaistvalt ja innukalt ning korraldanud koosolekuid Jinan Meide taotlusel, et esitada selgitusi ja võimaldada ärakuulamist. Komisjon selgitas tehnilist probleemi, mis on seotud vigase Exceli failiga koos arvutustega, mis põhjustas Jinan Meidele osutatud ebakõlad. See viga, mis ei mõjutanud kuidagi dumpingumarginaali, sai kiiresti heastatud. Komisjon avalikustas Jinan Meidele kogu konfidentsiaalse teabe, sealhulgas toimiku konfidentsiaalsete andmetega, mida kasutati 2013. aastal dumpingumarginaali arvutamiseks. Jinan Meide väited rikkumiste kohta, mis ta esitas enne kohtuasja menetlemist Üldkohtus, kuid mida Üldkohtu otsuses ei käsitleta, lükkab komisjon tagasi. Komisjon on täitnud oma kohustuse täita kohtuotsus ja lahendanud Üldkohtu osutatud rikkumised. Seega ei näe komisjon, milles seisneb menetluslik rikkumine, millele Jinan Meide osutab, ja kinnitab, et on järginud kõiki põhimõtteid ja menetlusnõudeid, millega on võimaldanud Jinan Meide (ja teistel huvitatud isikutel) kasutada oma menetluslikke õigusi kogu uurimise ajal. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon lükkab tagasi Jinan Meide väited menetlusnormide rikkumise ning muude rikkumiste kohta kõnealuses menetluses. Komisjon järgis kõiki põhimõtteid ja menetluse etappe. Komisjon taasalustas uurimise, tegi võrdlusriigi andmed kättesaadavaks, nagu nõutav Üldkohtu otsuse täitmiseks ning vaatas Jinan Meide tollimaksumäära üle. Uurimise kõigis etappides anti huvitatud isikutele võimalus esitada oma märkused ning olla ära kuulatud ärakuulamisel. Tegelikult on kogu menetluse jooksul komisjon toiminud läbipaistvalt ja innukalt ning korraldanud koosolekuid Jinan Meide taotlusel, et esitada selgitusi ja võimaldada ärakuulamist. Komisjon selgitas tehnilist probleemi, mis on seotud vigase Exceli failiga koos arvutustega, mis põhjustas Jinan Meidele osutatud ebakõlad. See viga, mis ei mõjutanud kuidagi dumpingumarginaali, sai kiiresti heastatud. Komisjon avalikustas Jinan Meidele kogu konfidentsiaalse teabe, sealhulgas toimiku konfidentsiaalsete andmetega, mida kasutati 2013. aastal dumpingumarginaali arvutamiseks. Jinan Meide väited rikkumiste kohta, mis ta esitas enne kohtuasja menetlemist Üldkohtus, kuid mida Üldkohtu otsuses ei käsitleta, lükkab komisjon tagasi. Komisjon on täitnud oma kohustuse täita kohtuotsus ja lahendanud Üldkohtu osutatud rikkumised. Seega ei näe komisjon, milles seisneb menetluslik rikkumine, millele Jinan Meide osutab, ja kinnitab, et on järginud kõiki põhimõtteid ja menetlusnõudeid, millega on võimaldanud Jinan Meide (ja teistel huvitatud isikutel) kasutada oma menetluslikke õigusi kogu uurimise ajal.

| (54) | Jinan Meide kordas oma väiteid erinevuse tööjõu tootlikkuses ja tooraine kasutamises, esitamata täiendavaid asjaolusid või tõendeid selle kohta. Seda seisukohta toetas üks sõltumatu importija. Neid väiteid on käsitletud põhjenduses (32). |
| --- | --- |

(54)

Jinan Meide kordas oma väiteid erinevuse tööjõu tootlikkuses ja tooraine kasutamises, esitamata täiendavaid asjaolusid või tõendeid selle kohta. Seda seisukohta toetas üks sõltumatu importija. Neid väiteid on käsitletud põhjenduses (32).

| (55) | Üks sõltumatu importija kordas väidet, et taasalustamine ise ei ole kooskõlas alusmääruse sätetega. Nagu on kirjas põhjenduses (17), ilmneb liidetud kohtuasjadest C-283/14 ja C-284/14, (12) et ELi institutsioonid võivad taasalustada dumpinguvastast uurimist, et lahendada Euroopa kohtute poolt avastatud eeskirjade eiramisi, isegi kui seda ei ole selgesõnaliselt sätestatud alusmääruses. Liidu institutsioonid on kohustatud võtma vajalikke meetmeid rikkumiste heastamiseks. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Üks sõltumatu importija kordas väidet, et taasalustamine ise ei ole kooskõlas alusmääruse sätetega. Nagu on kirjas põhjenduses (17), ilmneb liidetud kohtuasjadest C-283/14 ja C-284/14, (12) et ELi institutsioonid võivad taasalustada dumpinguvastast uurimist, et lahendada Euroopa kohtute poolt avastatud eeskirjade eiramisi, isegi kui seda ei ole selgesõnaliselt sätestatud alusmääruses. Liidu institutsioonid on kohustatud võtma vajalikke meetmeid rikkumiste heastamiseks. Seepärast lükati see väide tagasi.

12

| (56) | Teine sõltumatu importija märkis, et dumpinguvastastel tollimaksudel on negatiivne mõju (seoses mõjuga kasumlikkusele, käibele ning seoses uute turutingimuste loomisega, st tekivad uued hinnad, leitakse uued tarnijad). Nagu on sätestatud põhjenduses (41) piirdutakse käesolevas taasalustamises Üldkohtu otsuse täitmisega Jinan Meide suhtes, eelkõige sel viisil, et Jinan Meidele avaldatakse võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsed andmed. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Teine sõltumatu importija märkis, et dumpinguvastastel tollimaksudel on negatiivne mõju (seoses mõjuga kasumlikkusele, käibele ning seoses uute turutingimuste loomisega, st tekivad uued hinnad, leitakse uued tarnijad). Nagu on sätestatud põhjenduses (41) piirdutakse käesolevas taasalustamises Üldkohtu otsuse täitmisega Jinan Meide suhtes, eelkõige sel viisil, et Jinan Meidele avaldatakse võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsed andmed. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (57) | Üks sõltumatu importija väitis, et tollimaksu muutuse (väidetav suurenemine) tõttu on vaja uuesti hinnata tollimaksu mõju importijatele ja kasutajatele. Nagu on märgitud põhjenduses (41), ei teinud komisjon menetlust käibemaksu hüvitamise tehnilise vea tõttu, sest leiti, et see ei kuulu taasalustatud uurimise vaatlusalasse. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(57)

Üks sõltumatu importija väitis, et tollimaksu muutuse (väidetav suurenemine) tõttu on vaja uuesti hinnata tollimaksu mõju importijatele ja kasutajatele. Nagu on märgitud põhjenduses (41), ei teinud komisjon menetlust käibemaksu hüvitamise tehnilise vea tõttu, sest leiti, et see ei kuulu taasalustatud uurimise vaatlusalasse. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (58) | Sama isik väitis veel, et komisjon peaks tegema vahepealse läbivaatamise, sest esialgsest uurimisperioodist on möödunud juba rohkem kui viis aastat. Taasalustamise ulatus on selgelt määratletud taasalustamisteatises (13). Taasalustamine ja vahepealne läbivaatamine on eri eesmärkidega meetmed. See tähendab, et käesoleva taasalustamise eesmärk on täita Üldkohtu otsus Jinan Meide suhtes. Vahepealne läbivaatamine seevastu on vahend, mille kohta on selgelt määratletud õiguslikud tingimused, seda kasutatakse eelkõige selleks, et vaadata üle kehtivad meetmed püsiva iseloomuga muutunud asjaolude tõttu. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(58)

Sama isik väitis veel, et komisjon peaks tegema vahepealse läbivaatamise, sest esialgsest uurimisperioodist on möödunud juba rohkem kui viis aastat. Taasalustamise ulatus on selgelt määratletud taasalustamisteatises (13). Taasalustamine ja vahepealne läbivaatamine on eri eesmärkidega meetmed. See tähendab, et käesoleva taasalustamise eesmärk on täita Üldkohtu otsus Jinan Meide suhtes. Vahepealne läbivaatamine seevastu on vahend, mille kohta on selgelt määratletud õiguslikud tingimused, seda kasutatakse eelkõige selleks, et vaadata üle kehtivad meetmed püsiva iseloomuga muutunud asjaolude tõttu. Seepärast lükati see väide tagasi.

13

| (59) | Üks isik väitis, et komisjon oleks pidanud analüüsima kohtumenetluses esitatud väiteid ja seda isegi sel juhul, kui neid kohus ei käsitlenud, et sellega vältida edasisi vaidlusi. Komisjon märgib, et käesolevas taasalustamises piirdutakse Üldkohtu otsuse täitmisega Jinan Meide suhtes, eelkõige sel viisil, et Jinan Meidele avaldatakse võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsed andmed. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(59)

Üks isik väitis, et komisjon oleks pidanud analüüsima kohtumenetluses esitatud väiteid ja seda isegi sel juhul, kui neid kohus ei käsitlenud, et sellega vältida edasisi vaidlusi. Komisjon märgib, et käesolevas taasalustamises piirdutakse Üldkohtu otsuse täitmisega Jinan Meide suhtes, eelkõige sel viisil, et Jinan Meidele avaldatakse võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsed andmed. Seepärast lükati see väide tagasi.

2.4.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (60) | Kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemisel uuesti arvutatud kaalutud keskmise normaalväärtusega tooteliikide kaupa ja tehasest hankimise tasandil ilmnes dumpingu olemasolu. Kindlakstehtud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata oli 39,2 %. |
| --- | --- |

(60)

Kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemisel uuesti arvutatud kaalutud keskmise normaalväärtusega tooteliikide kaupa ja tehasest hankimise tasandil ilmnes dumpingu olemasolu. Kindlakstehtud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata oli 39,2 %.

| (61) | Komisjon võttis arvesse osaliste märkusi ja tegi järelduse, et Üldkohtu otsuse täitmiseks tuleks Jinan Meidele uuesti teatavaks teha 15. märtsil 2013. aastal avaldatud lõplikud järeldused koos täiendava teabega selle kohta, kuidas on arvutatud normaalväärtus võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsete andmete alusel. Pärast taasavalikustamist sai komisjon Jinan Meidelt ja teistelt huvitatud isikutelt märkusi ja kaalus neid. Selle hinnangu ja põhjendustes 40–58 esitatud kaalutluste põhjal pidas komisjon kohaseks taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) suhtes. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon võttis arvesse osaliste märkusi ja tegi järelduse, et Üldkohtu otsuse täitmiseks tuleks Jinan Meidele uuesti teatavaks teha 15. märtsil 2013. aastal avaldatud lõplikud järeldused koos täiendava teabega selle kohta, kuidas on arvutatud normaalväärtus võrdlusriigi tootja konfidentsiaalsete andmete alusel. Pärast taasavalikustamist sai komisjon Jinan Meidelt ja teistelt huvitatud isikutelt märkusi ja kaalus neid. Selle hinnangu ja põhjendustes 40–58 esitatud kaalutluste põhjal pidas komisjon kohaseks taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide toodetud tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) suhtes.

3.   REGISTREERIMISTAOTLUS

REGISTREERIMISTAOTLUS

| (62) | Liidu tootmisharu nõudis oma viie endiselt aktiivse tootja kaudu, et olukord, mis on tekkinud pärast dumpinguvastase tollimaksu tühistamist, nõuab Jinan Meide impordi registreerimist. Pärast lõplike järelduste teatavaks tegemist esitati see taotlus uuesti. |
| --- | --- |

(62)

Liidu tootmisharu nõudis oma viie endiselt aktiivse tootja kaudu, et olukord, mis on tekkinud pärast dumpinguvastase tollimaksu tühistamist, nõuab Jinan Meide impordi registreerimist. Pärast lõplike järelduste teatavaks tegemist esitati see taotlus uuesti.

| (63) | Alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt on registreerimise ainus eesmärk võimaldada tagasiulatuvalt sisse nõuda tollimaksu. Käesoleval juhul ei ole aga tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmise tingimused täidetud. Impordi registreerimine ei ole seega põhjendatud. |
| --- | --- |

(63)

Alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt on registreerimise ainus eesmärk võimaldada tagasiulatuvalt sisse nõuda tollimaksu. Käesoleval juhul ei ole aga tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmise tingimused täidetud. Impordi registreerimine ei ole seega põhjendatud.

4.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (64) | Ülalöeldut arvestades on komisjon seisukohal, et on asjakohane uuesti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks 39,2 % Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide toodetud praegu CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(64)

Ülalöeldut arvestades on komisjon seisukohal, et on asjakohane uuesti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks 39,2 % Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide toodetud praegu CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) impordi suhtes.

Meetmete kestus

Meetmete kestus

| (65) | Käesolev menetlus ei mõjuta kuupäeva, millal vaidlustatud määrusega kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(65)

Käesolev menetlus ei mõjuta kuupäeva, millal vaidlustatud määrusega kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

| (66) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud arvamust, |
| --- | --- |

(66)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja Jinan Meide toodetud (TARICi lisakood B336) ning praegu CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 39,2 %.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 13. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 430/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Indoneesia suhtes (ELT L 129, 13.5.2013, lk 1).

2

(3)  Kohtuasi T-424/13 Jinan Meide Castings Co Ltd nõukogu vastu.

3

(4)  Kohtuasi T-2/95: Industrie des poudres sphériques (IPS) nõukogu vastu, EKL 1998, lk II-3939.

4

(5)  Kohtuasi C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) nõukogu vastu, EKL 2000, lk I-08147.

5

(6)  
  ELT C 398, 28.10.2016, lk 57.

6

(7)  
  28. jaanuari 2016. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-283/14 ja C-284/14: Grünwald Logistik Service GmbH, punkt 52.

7

Grünwald Logistik Service GmbH

(8)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

8

(9)  Komisjoni 14. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1071/2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes (ELT L 318, 15.11.2012, lk 10), põhjendus 67.

9

(10)  Vt põhjendus 19, millega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 67.

10

(11)  Kohtujuristi ettepanek kohtuasjas C-105/90Goldstar Co. Ltd Euroopa Ühenduste Nõukogu vastu, lk I-704, punkt 11.

11

(12)  
  28. jaanuari 2016. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-283/14 ja C-284/14: Grünwald Logistik Service GmbH,ECLI:EU:C:2016:57, punkt 52.

12

Grünwald Logistik Service GmbH

(13)  
  ELT C 398, 28.10.2016, lk 57.

13

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1147,

28. juuni 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1368, millega kehtestatakse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võrdlusalustel on oluline roll paljude finantsinstrumentide ja finantslepingute hinna kindlaksmääramisel ning paljude investeerimisfondide tootluse mõõtmisel. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamise ja võrdlusaluste haldamise puhul on paljudel juhtudel manipuleerimise oht ning asjaomastel isikutel on sageli huvide konflikt. |
| --- | --- |

(1)

Võrdlusalustel on oluline roll paljude finantsinstrumentide ja finantslepingute hinna kindlaksmääramisel ning paljude investeerimisfondide tootluse mõõtmisel. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamise ja võrdlusaluste haldamise puhul on paljudel juhtudel manipuleerimise oht ning asjaomastel isikutel on sageli huvide konflikt.

| (2) | Oma majandusliku rolli täitmiseks peavad võrdlusalused peegeldama aluseks olevat turu- või majandusolukorda. Kui võrdlusalus enam ei peegelda aluseks olevat turgu, nt pankadevahelised intressimäärad, võib sellel olla negatiivne mõju muu hulgas turu usaldusväärsusele, kodumajapidamiste rahastamisele (eluasemelaenud ja muud laenud) ja ettevõtjatele liidus. |
| --- | --- |

(2)

Oma majandusliku rolli täitmiseks peavad võrdlusalused peegeldama aluseks olevat turu- või majandusolukorda. Kui võrdlusalus enam ei peegelda aluseks olevat turgu, nt pankadevahelised intressimäärad, võib sellel olla negatiivne mõju muu hulgas turu usaldusväärsusele, kodumajapidamiste rahastamisele (eluasemelaenud ja muud laenud) ja ettevõtjatele liidus.

| (3) | Oht liidu kasutajatele, turgudele ja majandusele suureneb tavaliselt juhul, kui teatava võrdlusalusega seotud finantsinstrumentide, finantslepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on suur. Seepärast on määrusega (EL) 2016/1011 kehtestatud erinevad võrdlusaluste kategooriad ja täiendavad nõuded, millega tagatakse teatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste usaldusväärsus ja kindlus, sealhulgas on antud pädevatele asutustele õigus nõuda teatavatel tingimustel kriitilise tähtsusega võrdlusaluse sisendandmete esitamist või sellise võrdlusaluse haldamist. |
| --- | --- |

(3)

Oht liidu kasutajatele, turgudele ja majandusele suureneb tavaliselt juhul, kui teatava võrdlusalusega seotud finantsinstrumentide, finantslepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on suur. Seepärast on määrusega (EL) 2016/1011 kehtestatud erinevad võrdlusaluste kategooriad ja täiendavad nõuded, millega tagatakse teatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste usaldusväärsus ja kindlus, sealhulgas on antud pädevatele asutustele õigus nõuda teatavatel tingimustel kriitilise tähtsusega võrdlusaluse sisendandmete esitamist või sellise võrdlusaluse haldamist.

| (4) | Seoses kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite pädevate asutuste täiendavate kohustuste ja õigustega peab olema kehtestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kindlaksmääramise ametlik kord. Vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõikele 1 peetakse võrdlusalust kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks juhul, kui seda järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane. |
| --- | --- |

(4)

Seoses kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite pädevate asutuste täiendavate kohustuste ja õigustega peab olema kehtestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kindlaksmääramise ametlik kord. Vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõikele 1 peetakse võrdlusalust kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks juhul, kui seda järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane.

| (5) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1368 (2) on kehtestatud finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu vastavalt määrusele (EL) 2016/1011. Andmete analüüs ja Euroopa Keskpanga edastatud teave on näidanud, et pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga (EONIA) seotud finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus liidus ületab määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 kohase 500 miljardi euro suuruse künnise. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1368 (2) on kehtestatud finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu vastavalt määrusele (EL) 2016/1011. Andmete analüüs ja Euroopa Keskpanga edastatud teave on näidanud, et pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga (EONIA) seotud finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus liidus ületab määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 kohase 500 miljardi euro suuruse künnise.

| (6) | EONIA on ühe pankade paneeli tagamata üleöölaenutehingute keskmine liidu ja EFTA pankadevahelisel turul. See on eurodes tehtavate intressimäära vahetustehingute viiteintressimäär. Seega on EONIA Euroopa vahetustehingute turu ja liidu finantsstabiilsuse seisukohast otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(6)

EONIA on ühe pankade paneeli tagamata üleöölaenutehingute keskmine liidu ja EFTA pankadevahelisel turul. See on eurodes tehtavate intressimäära vahetustehingute viiteintressimäär. Seega on EONIA Euroopa vahetustehingute turu ja liidu finantsstabiilsuse seisukohast otsustava tähtsusega.

| (7) | Võttes aluseks Euroopa Keskpanga arvutused, mis põhinevad Euroopa 52 suurima panga rahaturgu käsitleva statistilise aruandluse raames edastatavatel päevaaruannetel, on pelgalt selle valimi pankade puhul EONIAga seotud asjaomaste rahaturuinstrumentide hinnanguline summa tagamata turu puhul umbes 450 miljardit eurot ja tagatud turu puhul umbes 400 miljardit eurot. Lisaks arvatakse, et EONIAga on seotud suurem osa tehingutest üleöö intressimäära vahetustehingute euroturul, mille tinglik väärtus on ligikaudu 5,2 triljonit eurot. EONIAt kasutatakse seega otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentide või -lepingute võrdlusalusena või kasutatakse seda investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade põhjal. |
| --- | --- |

(7)

Võttes aluseks Euroopa Keskpanga arvutused, mis põhinevad Euroopa 52 suurima panga rahaturgu käsitleva statistilise aruandluse raames edastatavatel päevaaruannetel, on pelgalt selle valimi pankade puhul EONIAga seotud asjaomaste rahaturuinstrumentide hinnanguline summa tagamata turu puhul umbes 450 miljardit eurot ja tagatud turu puhul umbes 400 miljardit eurot. Lisaks arvatakse, et EONIAga on seotud suurem osa tehingutest üleöö intressimäära vahetustehingute euroturul, mille tinglik väärtus on ligikaudu 5,2 triljonit eurot. EONIAt kasutatakse seega otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentide või -lepingute võrdlusalusena või kasutatakse seda investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade põhjal.

| (8) | EONIAt ja EURIBORi korraldab üks ja sama võrdlusaluste haldur ning see pankade paneel, mille esitatud sisendandmetel põhineb EURIBOR, on tegelikult EONIA sisendandmeid esitava pankade paneeli alamrühm. EURIBOR kajastab pikaajalisemaid laene, EONIA aga üleöölaene. Seega on finantsturgude stabiilsuse jaoks eluliselt tähtis, et ka EONIA määrataks kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. |
| --- | --- |

(8)

EONIAt ja EURIBORi korraldab üks ja sama võrdlusaluste haldur ning see pankade paneel, mille esitatud sisendandmetel põhineb EURIBOR, on tegelikult EONIA sisendandmeid esitava pankade paneeli alamrühm. EURIBOR kajastab pikaajalisemaid laene, EONIA aga üleöölaene. Seega on finantsturgude stabiilsuse jaoks eluliselt tähtis, et ka EONIA määrataks kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks.

| (9) | Seega tuleks rakendusmäärusega (EL) 2016/1368 kehtestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu muuta ja lisada sellesse EONIA. |
| --- | --- |

(9)

Seega tuleks rakendusmäärusega (EL) 2016/1368 kehtestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu muuta ja lisada sellesse EONIA.

| (10) | Pidades silmas, et EONIA on pankadevahelise turu ja liidus sellega seotud suure hulga tuletisinstrumentide seisukohast ülioluline, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas, et EONIA on pankadevahelise turu ja liidus sellega seotud suure hulga tuletisinstrumentide seisukohast ülioluline, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/1368 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 171, 29.6.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 11. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1368, millega kehtestatakse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1011 (ELT L 217, 12.8.2016, lk 1).

2

---

LISA

„LISA

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 kohane kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu

| Nr | Võrdlusalus | Haldur | Asukoht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär (Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR®)) | Euroopa rahaturgude instituut | Brüssel, Belgia |
| 2 | Euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär (Euro OverNight Index Average (EONIA®)) | Euroopa rahaturgude instituut | Brüssel, Belgia |

Nr

Võrdlusalus

Haldur

Asukoht

1

Euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär (Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR®))

Euroopa rahaturgude instituut

Brüssel, Belgia

2

Euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär (Euro OverNight Index Average (EONIA®))

Euroopa rahaturgude instituut

Brüssel, Belgia

---

OTSUSED

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/35

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/1148,

28. juuni 2017,

millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1).

| (2) | Euroopa Ülemkogu leppis 19. märtsil 2015 kokku, et võetakse vajalikud meetmed selleks, et seostada piiravate meetmete kestus selgelt Minski kokkulepete täieliku täitmisega, võttes arvesse, et täielik täitmine pidi toimuma 31. detsembriks 2015. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu leppis 19. märtsil 2015 kokku, et võetakse vajalikud meetmed selleks, et seostada piiravate meetmete kestus selgelt Minski kokkulepete täieliku täitmisega, võttes arvesse, et täielik täitmine pidi toimuma 31. detsembriks 2015.

| (3) | Nõukogu pikendas 19. detsembril 2016 otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust kuni 31. juulini 2017, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata Minski kokkulepete täitmist. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu pikendas 19. detsembril 2016 otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust kuni 31. juulini 2017, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata Minski kokkulepete täitmist.

| (4) | Olles hinnanud Minski kokkulepete täitmist, tuleks otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust pikendada veel kuue kuu võrra, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata nende täitmist. |
| --- | --- |

(4)

Olles hinnanud Minski kokkulepete täitmist, tuleks otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust pikendada veel kuue kuu võrra, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata nende täitmist.

| (5) | Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/512/ÜVJP artikli 9 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2018.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

H. DALLI

---

(1)  Nõukogu 31. juuli 2014. aasta otsus 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 229, 31.7.2014, lk 13).

1

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/36

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/1149,

27. september 2016,

riigiabi SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) kohta, mida Rumeenia andis Rumeenia piirkondlikele lennujaamadele

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6031 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 17. mail 2010 teatas Rumeenia Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt komisjonile elektronkirjas abikavast, mille raames antakse riigiabi väikestele (2) piirkondlikele lennujaamadele. Kõnealuse teatise registreerimisnumber on N 185/2010. |
| --- | --- |

(1)

17. mail 2010 teatas Rumeenia Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt komisjonile elektronkirjas abikavast, mille raames antakse riigiabi väikestele (2) piirkondlikele lennujaamadele. Kõnealuse teatise registreerimisnumber on N 185/2010.

2

| (2) | Komisjon küsis lisateavet teatatud meetme kohta 23. juunil 2010, 7. oktoobril 2010, 3. detsembril 2010 ja 17. märtsil 2011. Rumeenia ametiasutused esitasid nõutud teabe 22. juulil 2010, 27. oktoobril 2010, 20. jaanuaril 2011 ja 5. aprillil 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon küsis lisateavet teatatud meetme kohta 23. juunil 2010, 7. oktoobril 2010, 3. detsembril 2010 ja 17. märtsil 2011. Rumeenia ametiasutused esitasid nõutud teabe 22. juulil 2010, 27. oktoobril 2010, 20. jaanuaril 2011 ja 5. aprillil 2011.

| (3) | 15. septembril 2010 teatasid Rumeenia ametiasutused komisjonile, et teatatud abikavas on tehtud teatavad muudatused, eelkõige seoses abisaajate arvuga. |
| --- | --- |

(3)

15. septembril 2010 teatasid Rumeenia ametiasutused komisjonile, et teatatud abikavas on tehtud teatavad muudatused, eelkõige seoses abisaajate arvuga.

| (4) | 24. mai 2011. aasta kirjas teatas komisjon Rumeeniale otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ametlik uurimismenetlus teatatud abi suhtes ja lennujaamade kasuks rakendatud muude meetmete suhtes, mida teatamine ei hõlmanud, kuid millele Rumeenia juhtis komisjoni tähelepanu esialgses hindamisetapis (edaspidi „algatamisotsus“) (3). Eeskätt teatasid Rumeenia ametiasutused komisjonile esialgses hindamisetapis, et piirkondlikud lennujaamad said ajavahemikul 2007–2009 riigi toetust tegevuskahjumi katmiseks. |
| --- | --- |

(4)

24. mai 2011. aasta kirjas teatas komisjon Rumeeniale otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ametlik uurimismenetlus teatatud abi suhtes ja lennujaamade kasuks rakendatud muude meetmete suhtes, mida teatamine ei hõlmanud, kuid millele Rumeenia juhtis komisjoni tähelepanu esialgses hindamisetapis (edaspidi „algatamisotsus“) (3). Eeskätt teatasid Rumeenia ametiasutused komisjonile esialgses hindamisetapis, et piirkondlikud lennujaamad said ajavahemikul 2007–2009 riigi toetust tegevuskahjumi katmiseks.

3

| (5) | 23. juunil 2011 võttis komisjon vastu algatamisotsuse paranduse. |
| --- | --- |

(5)

23. juunil 2011 võttis komisjon vastu algatamisotsuse paranduse.

| (6) | Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (7) | Rumeenia esitas märkused algatamisotsuse kohta oma kirjades 27. juunil 2011, 5. juulil 2011 ja 19. augustil 2011. |
| --- | --- |

(7)

Rumeenia esitas märkused algatamisotsuse kohta oma kirjades 27. juunil 2011, 5. juulil 2011 ja 19. augustil 2011.

| (8) | Komisjonile esitas märkused kolm huvitatud isikut, täpsemalt lennuettevõtja Carpatair, Cluj-Napoca lennujaam ja Rumeenia lennujaamade ühendus (edaspidi „RAA“). |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile esitas märkused kolm huvitatud isikut, täpsemalt lennuettevõtja Carpatair, Cluj-Napoca lennujaam ja Rumeenia lennujaamade ühendus (edaspidi „RAA“).

| (9) | Komisjon edastas huvitatud isikute märkused Rumeeniale 16. septembri 2011. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon edastas huvitatud isikute märkused Rumeeniale 16. septembri 2011. aasta kirjas.

| (10) | 25. juuli 2011. aasta kirjaga võttis Rumeenia tagasi oma teatise abikava kohta, millega kavandati rahastada Rumeenia väikeste piirkondlike lennujaamade taristusse tehtavaid investeeringuid. Rumeenia võttis kohustuse rahastada kõnealuseid lennujaamu kooskõlas komisjoni otsusega 2005/842/EÜ (5) EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2) kohaldamise kohta. Seetõttu lõpetas komisjon 31. oktoobril 2011 selle meetme uurimise. Ametlik uurimismenetlus jäi avatuks seoses Rumeenia piirkondlike lennujaamade riikliku rahastamisega ajavahemikul 2007–2009. |
| --- | --- |

(10)

25. juuli 2011. aasta kirjaga võttis Rumeenia tagasi oma teatise abikava kohta, millega kavandati rahastada Rumeenia väikeste piirkondlike lennujaamade taristusse tehtavaid investeeringuid. Rumeenia võttis kohustuse rahastada kõnealuseid lennujaamu kooskõlas komisjoni otsusega 2005/842/EÜ (5) EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2) kohaldamise kohta. Seetõttu lõpetas komisjon 31. oktoobril 2011 selle meetme uurimise. Ametlik uurimismenetlus jäi avatuks seoses Rumeenia piirkondlike lennujaamade riikliku rahastamisega ajavahemikul 2007–2009.

5

| (11) | 4. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas komisjoni suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“) (6). Nendega asendati 2005. aasta suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised“). |
| --- | --- |

(11)

4. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas komisjoni suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“) (6). Nendega asendati 2005. aasta suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised“).

Euroopa Liidu Teatajas

6

| (12) | 15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teatis, milles kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid üles esitama ühe kuu jooksul alates avaldamise kuupäevast märkusi 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta kõnealusel juhul. Sellele üleskutsele komisjon vastuseid ei saanud. |
| --- | --- |

(12)

15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teatis, milles kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid üles esitama ühe kuu jooksul alates avaldamise kuupäevast märkusi 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta kõnealusel juhul. Sellele üleskutsele komisjon vastuseid ei saanud.

Euroopa Liidu Teatajas

2.   MEETME/ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETME/ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   VAIDLUSALUSED MEETMED

VAIDLUSALUSED MEETMED

| (13) | Nagu eespool juba märgiti, andis Rumeenia väikeste piirkondlike lennujaamade taristusse tehtavatest investeeringutest teatamise raamistikus komisjonile teada, et Rumeenia piirkondlikud lennujaamad teenivad üldjuhul kahjumit ja et nende tegevuskahjumi katab igal aastal riik. |
| --- | --- |

(13)

Nagu eespool juba märgiti, andis Rumeenia väikeste piirkondlike lennujaamade taristusse tehtavatest investeeringutest teatamise raamistikus komisjonile teada, et Rumeenia piirkondlikud lennujaamad teenivad üldjuhul kahjumit ja et nende tegevuskahjumi katab igal aastal riik.

| (14) | Tabelis 1 on esitatud ülevaade D-kategooria lennujaamade (7) riiklikust rahastamisest ajavahemikul 2007–2009 (Rumeenia esitatud teabe põhjal).

  Tabel 1


  13 piirkondlikule lennujaamale antud riigi toetus (tuhandetes leudes)










  Lennujaam | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 2 900 | 3 400 | 4 041 | 10 341 |
| Bacău | 3 730,99 | 1 765,52 | 394,14 | 5 890,65 |
| Baia Mare | 2 620 | 6 977 | 6 135 | 15 732 |
| Cluj-Napoca | 34 927 | 43 500 | 44 500 | 122 927 |
| Craiova | 6 505,33 | 8 377,08 | 25 099 | 39 981,38 |
| Iaşi | 19 843,12 | 12 314,89 | 7 812,15 | 39 970,16 |
| Oradea | 3 160 | 6 021 | 5 450 | 14 631 |
| Satu Mare | 3 890 | 3 460 | 2 676 | 10 026 |
| Sibiu | 13 889 | 66 818 | 13 545 | 94 252 |
| Suceava | 5 812,43 | 5 464,52 | 4 614,07 | 15 918,02 |
| Târgu Mureș | 4 083,30 | 18 175,60 | 15 573,65 | 37 832,55 |
| Tulcea | 11 651 | 16 921 | 2 069 | 30 641 |
| Constanţa | 25 054,85 | 17 042,27 | 10 161,42 | 52 258,54 |
| KOKKU | 138 067,02 | 210 236,88 | 142 070,43 | 490 401,3 |

(14)

Tabelis 1 on esitatud ülevaade D-kategooria lennujaamade (7) riiklikust rahastamisest ajavahemikul 2007–2009 (Rumeenia esitatud teabe põhjal).

7

Tabel 1

Tabel 1

13 piirkondlikule lennujaamale antud riigi toetus (tuhandetes leudes)

13 piirkondlikule lennujaamale antud riigi toetus (tuhandetes leudes)

Lennujaam

2007

2008

2009

Kokku

Arad

2 900

3 400

4 041

10 341

10 341

Bacău

3 730,99

1 765,52

394,14

5 890,65

5 890,65

Baia Mare

2 620

6 977

6 135

15 732

15 732

Cluj-Napoca

34 927

43 500

44 500

122 927

122 927

Craiova

6 505,33

8 377,08

25 099

39 981,38

39 981,38

Iaşi

19 843,12

12 314,89

7 812,15

39 970,16

39 970,16

Oradea

3 160

6 021

5 450

14 631

14 631

Satu Mare

3 890

3 460

2 676

10 026

10 026

Sibiu

13 889

66 818

13 545

94 252

94 252

Suceava

5 812,43

5 464,52

4 614,07

15 918,02

15 918,02

Târgu Mureș

4 083,30

18 175,60

15 573,65

37 832,55

37 832,55

Tulcea

11 651

16 921

2 069

30 641

30 641

Constanţa

25 054,85

17 042,27

10 161,42

52 258,54

52 258,54

KOKKU

KOKKU

138 067,02

138 067,02

210 236,88

210 236,88

142 070,43

142 070,43

490 401,3

490 401,3

| (15) | Esialgses uurimisetapis teatas Rumeenia, et üldjuhul moodustab kõnealune rahastamine abi, mis on otsuse 2005/842/EÜ alusel vabastatud teatamiskohustusest. Ainsaks erandiks oleks Timișoara lennujaama riiklik rahastamine. Seda rahastamist uurib komisjon registreerimisnumbri SA.31662 all (8). |
| --- | --- |

(15)

Esialgses uurimisetapis teatas Rumeenia, et üldjuhul moodustab kõnealune rahastamine abi, mis on otsuse 2005/842/EÜ alusel vabastatud teatamiskohustusest. Ainsaks erandiks oleks Timișoara lennujaama riiklik rahastamine. Seda rahastamist uurib komisjon registreerimisnumbri SA.31662 all (8).

8

| (16) | Eeskätt väitis Rumeenia, et piirkondlikele lennujaamadele igal aastal antud riigi toetus kujutas endast hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Selles mõttes oleks kõnealuse meetme puhul olnud kumulatiivselt täidetud otsuses 2005/842/EÜ sätestatud tingimused:






  a) | üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine tehti ülesandeks lennujaamade käitajatele valitsuse otsusega nr 398/1997, millega muu hulgas kehtestati avaliku teenindamise kohustused, hüvitise arvutamise parameetrid ja ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise kord; |
| --- | --- | --- |

(16)

Eeskätt väitis Rumeenia, et piirkondlikele lennujaamadele igal aastal antud riigi toetus kujutas endast hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Selles mõttes oleks kõnealuse meetme puhul olnud kumulatiivselt täidetud otsuses 2005/842/EÜ sätestatud tingimused:

a)

üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine tehti ülesandeks lennujaamade käitajatele valitsuse otsusega nr 398/1997, millega muu hulgas kehtestati avaliku teenindamise kohustused, hüvitise arvutamise parameetrid ja ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise kord;

| b) | ühtlasi ei ületanud lennujaamade reisijate arv aastas 1 miljonit reisijat. |
| --- | --- |

b)

ühtlasi ei ületanud lennujaamade reisijate arv aastas 1 miljonit reisijat.

| (17) | Valitsuse otsuses nr 398/1997 sätestati, et piirkondlike lennujaamade omandiõigus viiakse transpordiministeeriumilt üle kohalikele maakonnanõukogudele ja seega muudetakse nende põhikirja nii, et riiklikku huvi pakkuvate tunnustega sõltumatutest äriühingutest (regii autonome) saavad kohalikku huvi pakkuvate tunnustega sõltumatud äriühingud. See otsus hõlmab muu hulgas sätteid nende varade, eelarvete ja personali kohta. Otsuse lisades kehtestati lennujaamade organisatsioonilise struktuuri ja rahastamisega seotud sätted. Ühtlasi on lisades loetletud lennujaamade käitajate tegevused (st lennujaamataristu haldamine, teenindus ja selle korraldus, muu hulgas õhusõidukite, reisijate ja lennujaamategevuse turvalisuse tagamine, lennuradade, ruleerimisteede, perroonide ja seadmete arendus, hooldus ja moderniseerimine), kuid neid tegevusi ei määratletud lennujaamade käitajatele määratud avaliku teenindamise kohustustena. Kõnealune tegevuste loend kehtib kõikide asjaomaste lennujaamade suhtes, st lennujaamade kohta ei ole eraldi loendeid. Rumeenia väitel tuleks neid tegevusi, st asjaomaste lennujaamade haldamist käsitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisena ja meetme kokkusobivust hinnata ELi toimimise lepingu artikli 106 alusel. |
| --- | --- |

(17)

Valitsuse otsuses nr 398/1997 sätestati, et piirkondlike lennujaamade omandiõigus viiakse transpordiministeeriumilt üle kohalikele maakonnanõukogudele ja seega muudetakse nende põhikirja nii, et riiklikku huvi pakkuvate tunnustega sõltumatutest äriühingutest (regii autonome) saavad kohalikku huvi pakkuvate tunnustega sõltumatud äriühingud. See otsus hõlmab muu hulgas sätteid nende varade, eelarvete ja personali kohta. Otsuse lisades kehtestati lennujaamade organisatsioonilise struktuuri ja rahastamisega seotud sätted. Ühtlasi on lisades loetletud lennujaamade käitajate tegevused (st lennujaamataristu haldamine, teenindus ja selle korraldus, muu hulgas õhusõidukite, reisijate ja lennujaamategevuse turvalisuse tagamine, lennuradade, ruleerimisteede, perroonide ja seadmete arendus, hooldus ja moderniseerimine), kuid neid tegevusi ei määratletud lennujaamade käitajatele määratud avaliku teenindamise kohustustena. Kõnealune tegevuste loend kehtib kõikide asjaomaste lennujaamade suhtes, st lennujaamade kohta ei ole eraldi loendeid. Rumeenia väitel tuleks neid tegevusi, st asjaomaste lennujaamade haldamist käsitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisena ja meetme kokkusobivust hinnata ELi toimimise lepingu artikli 106 alusel.

regii autonome

| (18) | Mis puudutab lennujaamade rahastamist, siis on valitsuse otsuses nr 398/1997 sätestatud, et asjaomaste lennujaamade tegevus- ja kapitalikulud kaetakse omavahenditest, mida täiendab riiklik rahastamine. Rumeenia ametiasutuste väitel aitab selline mehhanism vältida ülemääraste hüvitiste maksmist, kuna lennujaamadele antakse üksnes kõikide kulude katteks vajalikud summad, vältides seega ülemääraste hüvitiste maksmist. |
| --- | --- |

(18)

Mis puudutab lennujaamade rahastamist, siis on valitsuse otsuses nr 398/1997 sätestatud, et asjaomaste lennujaamade tegevus- ja kapitalikulud kaetakse omavahenditest, mida täiendab riiklik rahastamine. Rumeenia ametiasutuste väitel aitab selline mehhanism vältida ülemääraste hüvitiste maksmist, kuna lennujaamadele antakse üksnes kõikide kulude katteks vajalikud summad, vältides seega ülemääraste hüvitiste maksmist.

| (19) | Lisaks märkisid Rumeenia ametiasutused, et kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktiga 34 ja punkti 53 alapunktiga iv ei toeta riik lennujaama põhitegevustega otseselt mitteseotud tegevust. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks märkisid Rumeenia ametiasutused, et kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktiga 34 ja punkti 53 alapunktiga iv ei toeta riik lennujaama põhitegevustega otseselt mitteseotud tegevust.

| (20) | Valitsuse otsus nr 398/1997 ei hõlma üht tabelis 1 loetletud lennujaama, nimelt Constanța lennujaama. Rumeenia ametiasutused selgitasid, et sellele lennujaamale antud riigi toetus kujutab endast hüvitist avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest valitsuse otsuse nr 523/1998 alusel. Otsuses on sätestatud, et Societatea Națională„Aeroportul Internațional Constanța“ on riigi omandis olev piiratud vastutusega äriühing ning et endine juriidiline isik (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) on registrist kustutatud. Otsus ja selle lisad sisaldavad sätteid lennujaama käitaja varade, organisatsioonilise struktuuri, rahastamise ja täidetavate tegevuste kohta (st lennujaamataristu käitamine, teenindus ja selle korraldus, reisijate, õhusõidukite jms turvalisuse tagamine, lennuradade, ruleerimisteede, perroonide jms hooldus). Need tegevused ei ole otsuses määratletud lennujaama käitajale määratud avalike teenindamise kohustustena. Mis puudutab rahastamist, siis sätestati valitsuse otsuses nr 523/1998, et olenevalt varade liigist ja rahastatavatest kuludest kaetakse kulud kas omavahenditest ja laenudest, riigi toetusega täiendatavatest omavahenditest või täielikult riigi toetuse abil (9). Rumeenia ametiasutused täpsustasid samuti, et kõnealune lennujaam on Rumeenia-USA sõjaväebaas, mistõttu peetakse selle toimepidevust riiklikuks strateegiliseks julgeolekueesmärgiks. |
| --- | --- |

(20)

Valitsuse otsus nr 398/1997 ei hõlma üht tabelis 1 loetletud lennujaama, nimelt Constanța lennujaama. Rumeenia ametiasutused selgitasid, et sellele lennujaamale antud riigi toetus kujutab endast hüvitist avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest valitsuse otsuse nr 523/1998 alusel. Otsuses on sätestatud, et Societatea Națională„Aeroportul Internațional Constanța“ on riigi omandis olev piiratud vastutusega äriühing ning et endine juriidiline isik (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) on registrist kustutatud. Otsus ja selle lisad sisaldavad sätteid lennujaama käitaja varade, organisatsioonilise struktuuri, rahastamise ja täidetavate tegevuste kohta (st lennujaamataristu käitamine, teenindus ja selle korraldus, reisijate, õhusõidukite jms turvalisuse tagamine, lennuradade, ruleerimisteede, perroonide jms hooldus). Need tegevused ei ole otsuses määratletud lennujaama käitajale määratud avalike teenindamise kohustustena. Mis puudutab rahastamist, siis sätestati valitsuse otsuses nr 523/1998, et olenevalt varade liigist ja rahastatavatest kuludest kaetakse kulud kas omavahenditest ja laenudest, riigi toetusega täiendatavatest omavahenditest või täielikult riigi toetuse abil (9). Rumeenia ametiasutused täpsustasid samuti, et kõnealune lennujaam on Rumeenia-USA sõjaväebaas, mistõttu peetakse selle toimepidevust riiklikuks strateegiliseks julgeolekueesmärgiks.

9

2.2.   ABI ANDVAD AMETIASUTUSED

ABI ANDVAD AMETIASUTUSED

| (21) | Riigi omandis oleva lennujaama (Constanța) puhul kaetakse kõnealune rahastamine riigieelarvest. Ülejäänud lennujaamade korral, mille omandiõigus kanti valitsuse otsuse nr 398/1997 alusel üle kohalikele ametiasutustele, tagatakse riiklik rahastamine kohalike ametiasutuste poolt nende oma vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Riigi omandis oleva lennujaama (Constanța) puhul kaetakse kõnealune rahastamine riigieelarvest. Ülejäänud lennujaamade korral, mille omandiõigus kanti valitsuse otsuse nr 398/1997 alusel üle kohalikele ametiasutustele, tagatakse riiklik rahastamine kohalike ametiasutuste poolt nende oma vahenditest.

2.3.   ABISAAJAD

ABISAAJAD

| (22) | Abisaajad on järgmiste Rumeenia piirkondlike lennujaamade käitajad: Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj-Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu Mureș, Tulcea ja Constanța. |
| --- | --- |

(22)

Abisaajad on järgmiste Rumeenia piirkondlike lennujaamade käitajad: Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj-Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu Mureș, Tulcea ja Constanța.

| (23) | Tabelis 2 esitatakse asjaomaste lennujaamade reisijate arv hinnataval ajavahemikul 2007–2009 ning ka viimastel aastatel (2013–2015).

  Tabel 2


  13 lennujaama reisijate arv












  Lennujaam | 2007 | 2008 | 2009 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 67 183 | 128 835 | 88 147 | 40 855 | 28 405 | 8 623 |
| Bacău | 114 323 | 119 657 | 195 952 | 307 488 | 313 376 | 364 727 |
| Baia Mare | 15 334 | 22 468 | 24 983 | 16 568 | 21 560 | 19 228 |
| Cluj-Napoca | 390 434 | 752 181 | 834 400 | 1 035 438 | 1 179 161 | 1 485 937 |
| Craiova | 5 113 | 13 021 | 13 977 | 40 291 | 138 886 | 116 947 |
| Iaşi | 126 334 | 145 933 | 148 538 | 231 933 | 273 047 | 381 603 |
| Oradea | 35 805 | 38 913 | 39 108 | 38 805 | 36 501 | 8 118 |
| Satu Mare | 5 883 | 7 298 | 11 101 | 16 195 | 12 644 | 17 375 |
| Sibiu | 105 654 | 141 032 | 154 160 | 189 152 | 215 951 | 278 403 |
| Suceava | 20 909 | 23 591 | 32 590 | 20 054 | 219 (10) | 2 359 |
| Târgu Mureș | 157 531 | 70 349 | 84 120 | 356 699 | 343 521 | 335 993 |
| Tulcea | 1 029 | 4 032 | 854 | 1 894 | 1 311 | 394 |
| Constanţa | 48 705 | 67 227 | 73 664 | 70 090 | 154 320 | 71 165 |

(23)

Tabelis 2 esitatakse asjaomaste lennujaamade reisijate arv hinnataval ajavahemikul 2007–2009 ning ka viimastel aastatel (2013–2015).

Tabel 2

Tabel 2

13 lennujaama reisijate arv

13 lennujaama reisijate arv

Lennujaam

2007

2008

2009

2013

2014

2015

Arad

67 183

128 835

88 147

40 855

28 405

8 623

Bacău

114 323

119 657

195 952

307 488

313 376

364 727

Baia Mare

15 334

22 468

24 983

16 568

21 560

19 228

Cluj-Napoca

390 434

752 181

834 400

1 035 438

1 179 161

1 485 937

Craiova

5 113

13 021

13 977

40 291

138 886

116 947

Iaşi

126 334

145 933

148 538

231 933

273 047

381 603

Oradea

35 805

38 913

39 108

38 805

36 501

8 118

Satu Mare

5 883

7 298

11 101

16 195

12 644

17 375

Sibiu

105 654

141 032

154 160

189 152

215 951

278 403

Suceava

20 909

23 591

32 590

20 054

219 (10)

10

2 359

Târgu Mureș

157 531

70 349

84 120

356 699

343 521

335 993

Tulcea

1 029

4 032

854

1 894

1 311

394

Constanţa

48 705

67 227

73 664

70 090

154 320

71 165

| (24) | 13 lennujaamast oli ainult viiel (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea) 100 km või 60-minutilise sõidu raadiuses mõni teine ELi lennujaam. Aradi lennujaam asub 50 km ja 40-minutilise sõidu kaugusel Timișoara lennujaamast. Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad asetsevad üksteisest 76 km ning 1 h 10 min sõidu kaugusel. Constanța lennujaam asub 45 km ja 30-minutilise sõidu kaugusel Tuzla lennujaamast. Oradea lennujaam asub 80 km ja umbes pooleteisetunnise sõidu kaugusel Debreceni lennujaamast Ungaris.

  Tabel 3


  Kaugus ja sõiduaeg lähimate lennujaamadeni









  Lennujaam | Lähim naabruses asuv lennujaam | Kaugus
  (km) | Sõiduaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | Timişoara | 50 | 40 min |
| Bacău | Iaşi | 138 | 2 h |
| Baia Mare | Satu Mare | 76 | 1 h 10 min |
| Cluj-Napoca | Târgu Mureș | 104 | 1 h 27 min |
| Craiova | Sibiu | 223 | 3 h 28 min |
| Iaşi | Bacău | 128 | 2 h |
| Satu Mare | Baia Mare | 76 | 1 h 10 min |
| Sibiu | Târgu Mureș | 124 | 1 h 46 min |
| Suceava | Iaşi | 170 | 2 h 45 min |
| Târgu Mureș | Cluj-Napoca | 107 | 1 h 45 min |
| Tulcea | Constanţa | 111 | 1 h 30 min |
| Constanţa | Tuzla | 45 | 30 min |
| Oradea | Debrecen (Ungari) | 80 | 1 h 30 min |

(24)

13 lennujaamast oli ainult viiel (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea) 100 km või 60-minutilise sõidu raadiuses mõni teine ELi lennujaam. Aradi lennujaam asub 50 km ja 40-minutilise sõidu kaugusel Timișoara lennujaamast. Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad asetsevad üksteisest 76 km ning 1 h 10 min sõidu kaugusel. Constanța lennujaam asub 45 km ja 30-minutilise sõidu kaugusel Tuzla lennujaamast. Oradea lennujaam asub 80 km ja umbes pooleteisetunnise sõidu kaugusel Debreceni lennujaamast Ungaris.

Tabel 3

Tabel 3

Kaugus ja sõiduaeg lähimate lennujaamadeni

Kaugus ja sõiduaeg lähimate lennujaamadeni

Lennujaam

Lähim naabruses asuv lennujaam

Kaugus

(km)

Sõiduaeg

Arad

Timişoara

50

40 min

Bacău

Iaşi

138

2 h

Baia Mare

Satu Mare

76

1 h 10 min

Cluj-Napoca

Târgu Mureș

104

1 h 27 min

Craiova

Sibiu

223

3 h 28 min

Iaşi

Bacău

128

2 h

Satu Mare

Baia Mare

76

1 h 10 min

Sibiu

Târgu Mureș

124

1 h 46 min

Suceava

Iaşi

170

2 h 45 min

Târgu Mureș

Cluj-Napoca

107

1 h 45 min

Tulcea

Constanţa

111

1 h 30 min

Constanţa

Tuzla

45

30 min

Oradea

Debrecen (Ungari)

80

1 h 30 min

| (25) | Mis puudutab lennujaamasid, millel on vähem kui 100 km või 60-minutilise sõidu raadiuses mõni teine lennujaam, paluti Rumeenia ametiasutustel täpsustada asjaomaste lennujaamade eripärasid – kui neid on –, mis võiksid põhjendada eeldust, et kõnealused lennujaamad ei asu samas teeninduspiirkonnas, nagu on määratletud 2014. aasta lennundussuunistes (11). |
| --- | --- |

(25)

Mis puudutab lennujaamasid, millel on vähem kui 100 km või 60-minutilise sõidu raadiuses mõni teine lennujaam, paluti Rumeenia ametiasutustel täpsustada asjaomaste lennujaamade eripärasid – kui neid on –, mis võiksid põhjendada eeldust, et kõnealused lennujaamad ei asu samas teeninduspiirkonnas, nagu on määratletud 2014. aasta lennundussuunistes (11).

11

| (26) | Vastusena komisjoni taotlusele esitas Rumeenia alljärgnevalt kirjeldatud täpsustused (12). |
| --- | --- |

(26)

Vastusena komisjoni taotlusele esitas Rumeenia alljärgnevalt kirjeldatud täpsustused (12).

12

ARAD – TIMIȘOARA

| (27) | Aradi lennujaam teenindab riigisisest ja rahvusvahelist reisijate- ja kaubavedu ning seda käitatakse 1 800 × 45 m lennurajal. Lennujaama läbilaskevõime on 200 reisijat tunnis. Lennujaamas on olemas heal tasemel tehnilised seadmed. Rumeenia andmetel olid kohalikud ametiasutused teabe esitamise ajal heaks kiitnud rahastamise Aradi lennujaama taristu laiendamiseks ja moderniseerimiseks, võttes muu hulgas arvesse kohalike ametiasutuste strateegilist eesmärki muuta lennujaam piirkonna arengu nimel reisijate ja kauba ühendveo keskuseks. |
| --- | --- |

(27)

Aradi lennujaam teenindab riigisisest ja rahvusvahelist reisijate- ja kaubavedu ning seda käitatakse 1 800 × 45 m lennurajal. Lennujaama läbilaskevõime on 200 reisijat tunnis. Lennujaamas on olemas heal tasemel tehnilised seadmed. Rumeenia andmetel olid kohalikud ametiasutused teabe esitamise ajal heaks kiitnud rahastamise Aradi lennujaama taristu laiendamiseks ja moderniseerimiseks, võttes muu hulgas arvesse kohalike ametiasutuste strateegilist eesmärki muuta lennujaam piirkonna arengu nimel reisijate ja kauba ühendveo keskuseks.

| (28) | Ajavahemikul 2007–2009 oli lennujaam suunatud odavlennufirmadele. Blue Air teenindas mitut Euroopa sihtkohta (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona, Treviso) ja Ryanair üht sihtkohta (Milano) 2008. aasta aprillist juunini. |
| --- | --- |

(28)

Ajavahemikul 2007–2009 oli lennujaam suunatud odavlennufirmadele. Blue Air teenindas mitut Euroopa sihtkohta (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona, Treviso) ja Ryanair üht sihtkohta (Milano) 2008. aasta aprillist juunini.

| (29) | Rumeenia ametiasutused esitasid komisjonile 2008. aastal koostatud analüüsi, milles lennujaam kirjeldas asjaomase perioodi tegevust ja esitas reisijate arvu prognoosid ajavahemikuks 2009–2020. |
| --- | --- |

(29)

Rumeenia ametiasutused esitasid komisjonile 2008. aastal koostatud analüüsi, milles lennujaam kirjeldas asjaomase perioodi tegevust ja esitas reisijate arvu prognoosid ajavahemikuks 2009–2020.

| (30) | Analüüsi tulemused olid järgmised:






  — | lennundusega mitteseotud tulud suurenesid 0,7 miljonilt leult 2007. aastal 1,3 miljonile leule 2008. aastal; |
| --- | --- | --- |

(30)

Analüüsi tulemused olid järgmised:

—

lennundusega mitteseotud tulud suurenesid 0,7 miljonilt leult 2007. aastal 1,3 miljonile leule 2008. aastal;

| — | lennundusega seotud tulud suurenesid 1,7 miljonilt leult 2007. aastal 2,3 miljonile leule 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

lennundusega seotud tulud suurenesid 1,7 miljonilt leult 2007. aastal 2,3 miljonile leule 2008. aastal;

| — | teenindustulud suurenesid 0,2 miljonilt leult 2007. aastal 1 miljonile leule 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

teenindustulud suurenesid 0,2 miljonilt leult 2007. aastal 1 miljonile leule 2008. aastal;

| — | riigi toetus lennujaamale suurenes 2,4 miljonilt leult 2007. aastal 3,4 miljonile leule 2008. aastal. |
| --- | --- |

—

riigi toetus lennujaamale suurenes 2,4 miljonilt leult 2007. aastal 3,4 miljonile leule 2008. aastal.

| (31) | Analüüsi kohaselt toetus lennujaam suuresti odavlennufirmadele kui olulistele kasvumootoritele – 2008. aastal moodustasid kogu reisijateveost 88 % Blue Airi liinilennud ja 11 % Ryanairi lennud. Analüüsis lähtuti eeldusest, et lennuliiniühendusi mitmekesistatakse, meelitades ligi uue odavlennufirma, nimelt EasyJeti. |
| --- | --- |

(31)

Analüüsi kohaselt toetus lennujaam suuresti odavlennufirmadele kui olulistele kasvumootoritele – 2008. aastal moodustasid kogu reisijateveost 88 % Blue Airi liinilennud ja 11 % Ryanairi lennud. Analüüsis lähtuti eeldusest, et lennuliiniühendusi mitmekesistatakse, meelitades ligi uue odavlennufirma, nimelt EasyJeti.

| (32) | Analüüsis esitatud prognooside kohaselt peaks Aradi lennujaama reisijate arv optimistlikus stsenaariumis suurenema 128 834 reisijalt 2008. aastal 1 064 116 reisijale 2020. aastal. |
| --- | --- |

(32)

Analüüsis esitatud prognooside kohaselt peaks Aradi lennujaama reisijate arv optimistlikus stsenaariumis suurenema 128 834 reisijalt 2008. aastal 1 064 116 reisijale 2020. aastal.

| (33) | Timișoara lennujaama reisijate arv oli 2007. aastal 859 329, 2008. aastal 886 083 ja 2009. aastal 991 758. Ajavahemikul 2007–2009 kasutas seda lennujaama piirkondliku keskusena täisteenust osutav piirkondlik lennuettevõtja Carpatair, kes teenindas umbes 32 sisemaist ja Euroopa sihtkohta. Lennujaamas tegutsesid ka muud lennuettevõtjad, nt TAROM, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines, Wizz Air. |
| --- | --- |

(33)

Timișoara lennujaama reisijate arv oli 2007. aastal 859 329, 2008. aastal 886 083 ja 2009. aastal 991 758. Ajavahemikul 2007–2009 kasutas seda lennujaama piirkondliku keskusena täisteenust osutav piirkondlik lennuettevõtja Carpatair, kes teenindas umbes 32 sisemaist ja Euroopa sihtkohta. Lennujaamas tegutsesid ka muud lennuettevõtjad, nt TAROM, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines, Wizz Air.

BAIA MARE – SATU MARE

| (34) | Baia Mare lennujaama lennuraja omadused võimaldavad seal lühilendudeks regulaarselt käitada õhusõidukeid, mis mahutavad maksimaalselt 75 reisijat. |
| --- | --- |

(34)

Baia Mare lennujaama lennuraja omadused võimaldavad seal lühilendudeks regulaarselt käitada õhusõidukeid, mis mahutavad maksimaalselt 75 reisijat.

| (35) | Satu Mare lennujaama lennuraja omadused võimaldavad seal keskpikkadeks lendudeks käitada õhusõidukeid, mille istekohtade arv on kuni 180. Lennujaama läbilaskevõime on 100 reisijat tunnis. |
| --- | --- |

(35)

Satu Mare lennujaama lennuraja omadused võimaldavad seal keskpikkadeks lendudeks käitada õhusõidukeid, mille istekohtade arv on kuni 180. Lennujaama läbilaskevõime on 100 reisijat tunnis.

CONSTANȚA – TUZLA

| (36) | Tuzla lennujaamas on murukattega lennuriba, mida kasutavad väikesed õhusõidukid (st õhusõidukid, mille suurim stardimass ei ületa 5 700 kg), (13) ning puudub raadionavigatsioonisüsteem. Ajavahemikul 2007–2009 startis Constanța lennujaamast suurima stardimassiga kuni 5 700 kg õhusõidukitega lende oluliselt vähem (hinnataval perioodil 5–16 korda vähem) kui Tuzla lennujaamast. Tuzla lennujaam teenindab peamiselt erilende, samal ajal kui Constanța lennujaam ärilise eesmärgiga lende keskmise suurusega ja suurte õhusõidukitega. |
| --- | --- |

(36)

Tuzla lennujaamas on murukattega lennuriba, mida kasutavad väikesed õhusõidukid (st õhusõidukid, mille suurim stardimass ei ületa 5 700 kg), (13) ning puudub raadionavigatsioonisüsteem. Ajavahemikul 2007–2009 startis Constanța lennujaamast suurima stardimassiga kuni 5 700 kg õhusõidukitega lende oluliselt vähem (hinnataval perioodil 5–16 korda vähem) kui Tuzla lennujaamast. Tuzla lennujaam teenindab peamiselt erilende, samal ajal kui Constanța lennujaam ärilise eesmärgiga lende keskmise suurusega ja suurte õhusõidukitega.

13

ORADEA – DEBRECEN

| (37) | Debreceni lennujaam (Ungari) paikneb Oradea lennujaamast 80 km kaugusel, kuid sõiduaeg on umbes 1 tund ja 30 minutit, sest kuna Rumeenia ei kuulu Schengeni ala koosseisu, kuid Ungari kuulub, tuleb Ungarisse reisimisel piiril läbida passikontroll. Debreceni lennujaama reisijate arv oli 2007. aastal 42 900, 2008. aastal 42 650 ja 2009. aastal 25 060. Ajavahemikul 2007–2009 olid kahel lennujaamal erinevad ärimudelid – Debreceni lennujaam teenindas peamiselt tellimuslende (kusjuures odavlennuliiklus on seal hakanud välja kujunema alles viimastel aastatel) ning Oradea lennujaam riigisiseseid lende piirkondlike ja riiklike täisteenust osutavate lennuettevõtjatega. |
| --- | --- |

(37)

Debreceni lennujaam (Ungari) paikneb Oradea lennujaamast 80 km kaugusel, kuid sõiduaeg on umbes 1 tund ja 30 minutit, sest kuna Rumeenia ei kuulu Schengeni ala koosseisu, kuid Ungari kuulub, tuleb Ungarisse reisimisel piiril läbida passikontroll. Debreceni lennujaama reisijate arv oli 2007. aastal 42 900, 2008. aastal 42 650 ja 2009. aastal 25 060. Ajavahemikul 2007–2009 olid kahel lennujaamal erinevad ärimudelid – Debreceni lennujaam teenindas peamiselt tellimuslende (kusjuures odavlennuliiklus on seal hakanud välja kujunema alles viimastel aastatel) ning Oradea lennujaam riigisiseseid lende piirkondlike ja riiklike täisteenust osutavate lennuettevõtjatega.

2.4.   EELARVE

EELARVE

| (38) | Hinnatava meetme kogueelarve on 490 401,3 leud, nagu on näidatud tabelis 1. |
| --- | --- |

(38)

Hinnatava meetme kogueelarve on 490 401,3 leud, nagu on näidatud tabelis 1.

2.5.   MUUD POOLELIOLEVAD UURIMISMENETLUSED

MUUD POOLELIOLEVAD UURIMISMENETLUSED

| (39) | 31. juulil 2015 algatas komisjon kaks ametlikku uurimismenetlust, mis olid muu hulgas seotud Cluj-Napoca lennujaama riikliku rahastamise meetmetega ajavahemikul 2010–2014 (14) ja Târgu Mureși lennujaama riikliku rahastamise meetmetega ajavahemikul 2011–2014, (15) välja arvatud käesoleva otsuse aluseks oleva uurimisega hõlmatud meetmed. |
| --- | --- |

(39)

31. juulil 2015 algatas komisjon kaks ametlikku uurimismenetlust, mis olid muu hulgas seotud Cluj-Napoca lennujaama riikliku rahastamise meetmetega ajavahemikul 2010–2014 (14) ja Târgu Mureși lennujaama riikliku rahastamise meetmetega ajavahemikul 2011–2014, (15) välja arvatud käesoleva otsuse aluseks oleva uurimisega hõlmatud meetmed.

14

15

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (40) | Nagu on selgitatud põhjenduses 4, otsustas komisjon algatamisotsuses algatada ametliku uurimismenetluse teatatud abi ja ajavahemikul 2007–2009 tegevuskahjumi katmiseks antud riigi toetuse suhtes. Pärast seda, kui Rumeenia võttis tagasi oma teatise taristuinvesteeringute rahastamise kava kohta, jäeti ametlik uurimismenetlus avatuks selles osas, mis on seotud Rumeenia piirkondlikele lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetusega (vt põhjendus 10). |
| --- | --- |

(40)

Nagu on selgitatud põhjenduses 4, otsustas komisjon algatamisotsuses algatada ametliku uurimismenetluse teatatud abi ja ajavahemikul 2007–2009 tegevuskahjumi katmiseks antud riigi toetuse suhtes. Pärast seda, kui Rumeenia võttis tagasi oma teatise taristuinvesteeringute rahastamise kava kohta, jäeti ametlik uurimismenetlus avatuks selles osas, mis on seotud Rumeenia piirkondlikele lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetusega (vt põhjendus 10).

| (41) | Algatamisotsuses väljendas komisjon esialgset seisukohta, et tingimused, mille korral üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, ei olnud käesoleval juhul kumulatiivselt täidetud. |
| --- | --- |

(41)

Algatamisotsuses väljendas komisjon esialgset seisukohta, et tingimused, mille korral üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, ei olnud käesoleval juhul kumulatiivselt täidetud.

| (42) | Altmarki kohtuotsuse (16) neljanda tingimuse kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma sellega, mis on minimaalselt vajalik tõhusa ettevõtja tegevuseks. See kriteerium loetakse täidetuks juhul, kui hüvitise saajad on valitud pakkumismenetluse teel, ning kui hüvitise saajad ei ole valitud pakkumismenetluse teel, peab hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike piisavate vahenditega ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(42)

Altmarki kohtuotsuse (16) neljanda tingimuse kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma sellega, mis on minimaalselt vajalik tõhusa ettevõtja tegevuseks. See kriteerium loetakse täidetuks juhul, kui hüvitise saajad on valitud pakkumismenetluse teel, ning kui hüvitise saajad ei ole valitud pakkumismenetluse teel, peab hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike piisavate vahenditega ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

16

| (43) | Komisjon võttis esialgse seisukoha, et see tingimus ei olnud täidetud, kuna abi saanud lennujaamade käitajad ei olnud valitud avaliku pakkumismenetluse teel. Ühtlasi ei teatanud Rumeenia, et hüvitise tase oleks kindlaks määratud hästi korraldatud juhtimise ja avaliku teenuse osutamiseks vajalike piisavate vahenditega keskmise suurusega lennujaamakäitaja kulude analüüsi alusel. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon võttis esialgse seisukoha, et see tingimus ei olnud täidetud, kuna abi saanud lennujaamade käitajad ei olnud valitud avaliku pakkumismenetluse teel. Ühtlasi ei teatanud Rumeenia, et hüvitise tase oleks kindlaks määratud hästi korraldatud juhtimise ja avaliku teenuse osutamiseks vajalike piisavate vahenditega keskmise suurusega lennujaamakäitaja kulude analüüsi alusel.

| (44) | Seetõttu leidis komisjon, et meede andis abisaajatele majandusliku eelise, ning tegi esialgse järelduse, et abisaajatele igal aastal antud tegevustoetused kujutasid endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(44)

Seetõttu leidis komisjon, et meede andis abisaajatele majandusliku eelise, ning tegi esialgse järelduse, et abisaajatele igal aastal antud tegevustoetused kujutasid endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

| (45) | Komisjon märkis samuti, et Rumeenia ei olnud meetme abiks liigitamist vaidlustanud. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon märkis samuti, et Rumeenia ei olnud meetme abiks liigitamist vaidlustanud.

| (46) | Meetme kokkusobivuse küsimuses oli komisjonil kahtlusi selle suhtes, kas täidetud on otsuses 2005/842/EÜ sätestatud kriteeriumid ning kas lennujaamadele igal aastal antud tegevustoetused olid vabastatud teatamiskohustusest, nagu Rumeenia esialgu väitis. |
| --- | --- |

(46)

Meetme kokkusobivuse küsimuses oli komisjonil kahtlusi selle suhtes, kas täidetud on otsuses 2005/842/EÜ sätestatud kriteeriumid ning kas lennujaamadele igal aastal antud tegevustoetused olid vabastatud teatamiskohustusest, nagu Rumeenia esialgu väitis.

| (47) | Selles kontekstis märkis komisjon esiteks, et otsuse 2005/842/EÜ kohaldamiseks konkreetsetel juhtudel peavad asjaomased teenused olema päriselt üldist majandushuvi pakkuvad teenused ning liikmesriik peab olema need selgelt sellisena määratlenud. |
| --- | --- |

(47)

Selles kontekstis märkis komisjon esiteks, et otsuse 2005/842/EÜ kohaldamiseks konkreetsetel juhtudel peavad asjaomased teenused olema päriselt üldist majandushuvi pakkuvad teenused ning liikmesriik peab olema need selgelt sellisena määratlenud.

| (48) | Komisjon leidis, et käesoleval juhul ei olnud Rumeenia esitanud piisavalt teavet põhjendamaks, et 13 piirkondliku lennujaama käitamist tuleks käsitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisena niivõrd, kuivõrd nende lennujaamade teenindatavad piirkonnad oleksid ainult tavapäraste turujõudude toimimisel ülejäänud riigiga ebapiisavalt ühendatud. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon leidis, et käesoleval juhul ei olnud Rumeenia esitanud piisavalt teavet põhjendamaks, et 13 piirkondliku lennujaama käitamist tuleks käsitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisena niivõrd, kuivõrd nende lennujaamade teenindatavad piirkonnad oleksid ainult tavapäraste turujõudude toimimisel ülejäänud riigiga ebapiisavalt ühendatud.

| (49) | Ühtlasi märkis komisjon, et liikmesriik ei olnud lennujaamateenuseid selgelt määratlenud üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. Komisjon väljendas esialgset seisukohta, et kõnealuste lennujaamade tegevuskahjumi üks põhjusi võib peituda Rumeenia piirkondlike lennujaamade tegevuse ilmselges dubleerimises samas teeninduspiirkonnas. Põhjenduseks märkis komisjon, et mitu kõnealust lennujaama teenindab aastas vähem kui 50 000 reisijat ning asub mõnest teisest lennujaamast linnulennul vähem kui 100 km kaugusel. |
| --- | --- |

(49)

Ühtlasi märkis komisjon, et liikmesriik ei olnud lennujaamateenuseid selgelt määratlenud üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. Komisjon väljendas esialgset seisukohta, et kõnealuste lennujaamade tegevuskahjumi üks põhjusi võib peituda Rumeenia piirkondlike lennujaamade tegevuse ilmselges dubleerimises samas teeninduspiirkonnas. Põhjenduseks märkis komisjon, et mitu kõnealust lennujaama teenindab aastas vähem kui 50 000 reisijat ning asub mõnest teisest lennujaamast linnulennul vähem kui 100 km kaugusel.

| (50) | Seda silmas pidades leidis komisjon, et riik ei määratlenud kõnealuseid lennujaamateenuseid piisavalt selgelt avalike teenustena ning kui lennujaamade käitamine oleks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisena määratletud ilma mõjuva vajaduseta tagada iga lennujaama teeninduspiirkonna piisav ühendus ülejäänud riigiga, oleks selline määratlus ilmselgelt eksitav. |
| --- | --- |

(50)

Seda silmas pidades leidis komisjon, et riik ei määratlenud kõnealuseid lennujaamateenuseid piisavalt selgelt avalike teenustena ning kui lennujaamade käitamine oleks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisena määratletud ilma mõjuva vajaduseta tagada iga lennujaama teeninduspiirkonna piisav ühendus ülejäänud riigiga, oleks selline määratlus ilmselgelt eksitav.

| (51) | Ühtlasi ei olnud komisjon kindel, kas täidetud on kõik otsuse 2005/842/EÜ artikli 4 kohased nõuded ülesande andmise akti sisu kohta. |
| --- | --- |

(51)

Ühtlasi ei olnud komisjon kindel, kas täidetud on kõik otsuse 2005/842/EÜ artikli 4 kohased nõuded ülesande andmise akti sisu kohta.

| (52) | Viimaks märkis komisjon, et kuigi Rumeenia ametiasutused on kinnitanud, et toetati vaid lennujaamade põhitegevusi, ei olnud täit selgust selle suhtes, kas riik andis toetust tõepoolest vaid abikõlblike tegevuste kulude katteks. Ülesande andmise aktid ei sisaldanud konkreetset sätet, mis piiranuks abikõlblikke kulusid vaid lennujaamade põhitegevuste kuludega. |
| --- | --- |

(52)

Viimaks märkis komisjon, et kuigi Rumeenia ametiasutused on kinnitanud, et toetati vaid lennujaamade põhitegevusi, ei olnud täit selgust selle suhtes, kas riik andis toetust tõepoolest vaid abikõlblike tegevuste kulude katteks. Ülesande andmise aktid ei sisaldanud konkreetset sätet, mis piiranuks abikõlblikke kulusid vaid lennujaamade põhitegevuste kuludega.

4.   RUMEENIA MÄRKUSED

RUMEENIA MÄRKUSED

| (53) | Rumeenia käsitles oma märkustes algatamisotsuse kohta peamiselt komisjoni küsimusi seoses riigiabi kavaga, millega kavandati rahastada investeeringuid aastas vähem kui miljonit reisijat teenindavate lennujaamade taristusse (seda kava käsitleva teatise võttis Rumeenia tagasi). |
| --- | --- |

(53)

Rumeenia käsitles oma märkustes algatamisotsuse kohta peamiselt komisjoni küsimusi seoses riigiabi kavaga, millega kavandati rahastada investeeringuid aastas vähem kui miljonit reisijat teenindavate lennujaamade taristusse (seda kava käsitleva teatise võttis Rumeenia tagasi).

| (54) | Rumeenia piirkondlike lennujaamade riikliku rahastamise küsimuses ning vastusena komisjoni seisukohale, et lennujaamade tegevuse ilmselge dubleerimine teatavates piirkondades võib takistada kõnealuste lennujaamade arengut, märkis Rumeenia, et piirkondlike lennujaamade (kus reisijate arv on väike, mis ei võimalda neil saavutada kasumlikkust) olukord on peamiselt tingitud asjaomaste lennujaamade asukohapiirkondade üldisest arengutasemest, mitte sellest, kui kaugel paiknevad naabruses asuvad lennujaamad. |
| --- | --- |

(54)

Rumeenia piirkondlike lennujaamade riikliku rahastamise küsimuses ning vastusena komisjoni seisukohale, et lennujaamade tegevuse ilmselge dubleerimine teatavates piirkondades võib takistada kõnealuste lennujaamade arengut, märkis Rumeenia, et piirkondlike lennujaamade (kus reisijate arv on väike, mis ei võimalda neil saavutada kasumlikkust) olukord on peamiselt tingitud asjaomaste lennujaamade asukohapiirkondade üldisest arengutasemest, mitte sellest, kui kaugel paiknevad naabruses asuvad lennujaamad.

| (55) | Mis puudutab riiklikku rahastamist valitsuse otsuse nr 398/1997 alusel, täpsustas Rumeenia, et summasid ei maksta aasta alguses välja kuluprognooside alusel ja et mis tahes ülejääke riigile eelarveaasta lõpus tagasi ei maksta, nagu väideti algatamisotsuses, vaid sellised rahalised vahendid antakse abisaajatele asjaomaste meetmete võtmisel, arvestades põhjendusi ja kinnitatud eelarvest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(55)

Mis puudutab riiklikku rahastamist valitsuse otsuse nr 398/1997 alusel, täpsustas Rumeenia, et summasid ei maksta aasta alguses välja kuluprognooside alusel ja et mis tahes ülejääke riigile eelarveaasta lõpus tagasi ei maksta, nagu väideti algatamisotsuses, vaid sellised rahalised vahendid antakse abisaajatele asjaomaste meetmete võtmisel, arvestades põhjendusi ja kinnitatud eelarvest tulenevaid piiranguid.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   CARPATAIRI MÄRKUSED

CARPATAIRI MÄRKUSED

| (56) | Carpatairi märkused olid teatavas osas seotud Timișoara lennujaamale ja Wizz Airile tagatud riikliku rahastamisega. Nagu on selgitatud põhjenduses 15, analüüsib komisjon Timișoara lennujaama ja Wizz Airi riiklikku rahastamist teises ametlikus uurimismenetluses (17). Alljärgnevalt võtab komisjon seetõttu kokku ainult need Carpatairi märkused, mis on seotud käesoleva juhtumiga. |
| --- | --- |

(56)

Carpatairi märkused olid teatavas osas seotud Timișoara lennujaamale ja Wizz Airile tagatud riikliku rahastamisega. Nagu on selgitatud põhjenduses 15, analüüsib komisjon Timișoara lennujaama ja Wizz Airi riiklikku rahastamist teises ametlikus uurimismenetluses (17). Alljärgnevalt võtab komisjon seetõttu kokku ainult need Carpatairi märkused, mis on seotud käesoleva juhtumiga.

17

| (57) | Carpatair märgib, et tegevusabi peetakse üldjuhul ebaseaduslikuks ja ELi huvidega vastuolus olevaks ning et seda tuleks anda üksnes erandjuhtudel. Lennujaamadele tegevusabi andmine avaldaks Carpatairi arvamusel valdkonnale ebasoodsat mõju järgmistel põhjustel:






  a) | see tekitaks ELi lennujaamade vahel ebaausa konkurentsi ja võimaldaks riigiabi saaval lennujaamal ligi meelitada lennuettevõtjaid, pakkudes neile allahindlusi lennujaamatasudelt; lennujaamad, kes sellist abi ei saa, ei suudaks lennuettevõtjate ligimeelitamiseks tõhusalt konkureerida; |
| --- | --- | --- |

(57)

Carpatair märgib, et tegevusabi peetakse üldjuhul ebaseaduslikuks ja ELi huvidega vastuolus olevaks ning et seda tuleks anda üksnes erandjuhtudel. Lennujaamadele tegevusabi andmine avaldaks Carpatairi arvamusel valdkonnale ebasoodsat mõju järgmistel põhjustel:

a)

see tekitaks ELi lennujaamade vahel ebaausa konkurentsi ja võimaldaks riigiabi saaval lennujaamal ligi meelitada lennuettevõtjaid, pakkudes neile allahindlusi lennujaamatasudelt; lennujaamad, kes sellist abi ei saa, ei suudaks lennuettevõtjate ligimeelitamiseks tõhusalt konkureerida;

| b) | meede ajendaks tegevusabi saavaid lennujaamu tegema suuri allahindlusi lennujaamatasudelt, kusjuures selliseid allahindlusi ei antaks juhul, kui lennujaamad tegutseksid turutingimustel. |
| --- | --- |

b)

meede ajendaks tegevusabi saavaid lennujaamu tegema suuri allahindlusi lennujaamatasudelt, kusjuures selliseid allahindlusi ei antaks juhul, kui lennujaamad tegutseksid turutingimustel.

| (58) | Carpatair juhib tähelepanu sellele, et tegevusabil on lennutranspordi ja lennujaamateenuste turgudele kahjulik mõju, kuna see põhjustab ebaausat konkurentsi lennujaamade vahel ja sellest tulenevalt ka nendes lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjate vahel. Sel viisil põhjustab tegevusabi Rumeenia lennujaamade vahel ebaausat konkurentsi ja mõjutab ebasoodsalt ka naaberriikides, näiteks Ungaris asuvaid lennujaamu. |
| --- | --- |

(58)

Carpatair juhib tähelepanu sellele, et tegevusabil on lennutranspordi ja lennujaamateenuste turgudele kahjulik mõju, kuna see põhjustab ebaausat konkurentsi lennujaamade vahel ja sellest tulenevalt ka nendes lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjate vahel. Sel viisil põhjustab tegevusabi Rumeenia lennujaamade vahel ebaausat konkurentsi ja mõjutab ebasoodsalt ka naaberriikides, näiteks Ungaris asuvaid lennujaamu.

5.2.   RAA MÄRKUSED

RAA MÄRKUSED

| (59) | RAA on mittetulunduslik eraõiguslik juriidiline isik, mis esindab Rumeenia tsiviillennujaamu. |
| --- | --- |

(59)

RAA on mittetulunduslik eraõiguslik juriidiline isik, mis esindab Rumeenia tsiviillennujaamu.

| (60) | Oma märkustes algatamisotsuse kohta keskendub RAA taristuinvesteeringute rahastamiseks ette nähtud riigiabi kavaga seotud aspektidele. Üldiselt arvab RAA, et enamiku Rumeenia piirkondlike lennujaamade taristu vajab uuendamist ning et see on oluliselt halvemas seisus kui teiste ELi liikmesriikide lennujaamadel. RAA väitel oleks riigi toetus lennujaamataristu uuendamiseks põhjendatud juhul, kui Rumeenias puuduks muu sobiv usaldusväärne transpordiliik (st puuduksid kiirteed või -rongid). |
| --- | --- |

(60)

Oma märkustes algatamisotsuse kohta keskendub RAA taristuinvesteeringute rahastamiseks ette nähtud riigiabi kavaga seotud aspektidele. Üldiselt arvab RAA, et enamiku Rumeenia piirkondlike lennujaamade taristu vajab uuendamist ning et see on oluliselt halvemas seisus kui teiste ELi liikmesriikide lennujaamadel. RAA väitel oleks riigi toetus lennujaamataristu uuendamiseks põhjendatud juhul, kui Rumeenias puuduks muu sobiv usaldusväärne transpordiliik (st puuduksid kiirteed või -rongid).

5.3.   CLUJ-NAPOCA LENNUJAAMA MÄRKUSED

CLUJ-NAPOCA LENNUJAAMA MÄRKUSED

| (61) | Cluj-Napoca lennujaama andmetel sai lennujaam kohaliku omavalitsuse volikogult toetust üksnes mittemajandusliku tegevuse jaoks, mistõttu ei kuulu kõnealune meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(61)

Cluj-Napoca lennujaama andmetel sai lennujaam kohaliku omavalitsuse volikogult toetust üksnes mittemajandusliku tegevuse jaoks, mistõttu ei kuulu kõnealune meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse.

| (62) | Eeskätt märgib lennujaam, et asjaomaste summadega kavatseti katta kulud, mis on seotud järgmisega: teatav mittemajanduslik tegevus lennujaama aladel (nt piirivalvepatrull, erijõudude brigaad, tolliüksus, politseiüksus, lennunduse eriüksus), tugitaristu ja -seadmed, sealhulgas taristu hooldus, uuendamine ja haldamine, lennujaama abiteenused, tulekahjuohu ennetamine, erakorraline abi ja turvameetmed. Cluj-Napoca lennujaama väitel vastutab nende kulude eest riik oma avalik-õiguslike volituste raames ning seetõttu ei kohaldata nende suhtes riigiabieeskirju. |
| --- | --- |

(62)

Eeskätt märgib lennujaam, et asjaomaste summadega kavatseti katta kulud, mis on seotud järgmisega: teatav mittemajanduslik tegevus lennujaama aladel (nt piirivalvepatrull, erijõudude brigaad, tolliüksus, politseiüksus, lennunduse eriüksus), tugitaristu ja -seadmed, sealhulgas taristu hooldus, uuendamine ja haldamine, lennujaama abiteenused, tulekahjuohu ennetamine, erakorraline abi ja turvameetmed. Cluj-Napoca lennujaama väitel vastutab nende kulude eest riik oma avalik-õiguslike volituste raames ning seetõttu ei kohaldata nende suhtes riigiabieeskirju.

| (63) | Lisaks märkis lennujaam, et ajavahemikul 2007–2009 lennujaam tegevuskahjumit ei kandnud. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks märkis lennujaam, et ajavahemikul 2007–2009 lennujaam tegevuskahjumit ei kandnud.

6.   RUMEENIA KOMMENTAARID HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

RUMEENIA KOMMENTAARID HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (64) | 17. oktoobri 2011. aasta kirjaga esitas Rumeenia komisjonile oma märkused uurimisest huvitatud isikute edastatud tähelepanekute kohta. |
| --- | --- |

(64)

17. oktoobri 2011. aasta kirjaga esitas Rumeenia komisjonile oma märkused uurimisest huvitatud isikute edastatud tähelepanekute kohta.

| (65) | Kuigi nendes märkustes viidati ainult taristuinvesteeringutega seotud teatatud riigiabi kavale, on osa märkusi asjakohased ka käesolevas otsuses käsitletavate tegevustoetuste hindamise seisukohast. Alljärgnevalt võtab komisjon need märkused kokku. |
| --- | --- |

(65)

Kuigi nendes märkustes viidati ainult taristuinvesteeringutega seotud teatatud riigiabi kavale, on osa märkusi asjakohased ka käesolevas otsuses käsitletavate tegevustoetuste hindamise seisukohast. Alljärgnevalt võtab komisjon need märkused kokku.

| (66) | Rumeenia märgib, et enamik Rumeenia piirkondlikke lennujaamu teenindab aastas alla 50 000 reisija ning et 2015. aastaks tehtud prognooside kohaselt ei ületa ühegi kõnealuse lennujaama reisijate arv 300 000. Sellest tulenevalt leiab Rumeenia, et nendele lennujaamadele antud riigi toetus ei kahjusta tõenäoliselt konkurentsi ega liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(66)

Rumeenia märgib, et enamik Rumeenia piirkondlikke lennujaamu teenindab aastas alla 50 000 reisija ning et 2015. aastaks tehtud prognooside kohaselt ei ületa ühegi kõnealuse lennujaama reisijate arv 300 000. Sellest tulenevalt leiab Rumeenia, et nendele lennujaamadele antud riigi toetus ei kahjusta tõenäoliselt konkurentsi ega liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (67) | Ühtlasi ei mõjuta nende lennujaamade kaugus üksteisest Rumeenia väitel mingil viisil nende arengut. Seda põhjendab Rumeenia sellega, et isegi siis, kui lennujaamade vahemaa on linnulennul vähem kui 100 km, on sõiduaeg siiski üldiselt üle kahe tunni, mistõttu ei avalda kõnealused lennujaamad üksteisele konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

(67)

Ühtlasi ei mõjuta nende lennujaamade kaugus üksteisest Rumeenia väitel mingil viisil nende arengut. Seda põhjendab Rumeenia sellega, et isegi siis, kui lennujaamade vahemaa on linnulennul vähem kui 100 km, on sõiduaeg siiski üldiselt üle kahe tunni, mistõttu ei avalda kõnealused lennujaamad üksteisele konkurentsisurvet.

7.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

| (68) | Nagu on selgitatud põhjenduses 10, jäi ametlik uurimismenetlus avatuks selles osas, mis on seotud Rumeenia piirkondlikele lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetusega, pärast seda, kui Rumeenia võttis tagasi oma teatise taristuinvesteeringute rahastamise kava kohta. Alljärgnevas hinnangus käsitletakse seetõttu seda meedet. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on selgitatud põhjenduses 10, jäi ametlik uurimismenetlus avatuks selles osas, mis on seotud Rumeenia piirkondlikele lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetusega, pärast seda, kui Rumeenia võttis tagasi oma teatise taristuinvesteeringute rahastamise kava kohta. Alljärgnevas hinnangus käsitletakse seetõttu seda meedet.

| (69) | Võttes arvesse 31. juuli 2015. aasta otsuseid, millega algatati ametlik uurimismenetlus Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamade suhtes (vt punkt 39), peab komisjon asjakohaseks lõpetada käesolev uurimismenetlus kõikide sellega hõlmatud lennujaamade suhtes, välja arvatud Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamad. Komisjon kavatseb uurimismenetluse SA.30931 seoses nende kahe lennujaamaga lõpetada koos 31. juulil 2015 algatatud uurimismenetlustega. Seetõttu kehtib alljärgnev hinnang üksnes ülejäänud üheteistkümne lennujaama kasuks rakendatud meetmete suhtes. |
| --- | --- |

(69)

Võttes arvesse 31. juuli 2015. aasta otsuseid, millega algatati ametlik uurimismenetlus Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamade suhtes (vt punkt 39), peab komisjon asjakohaseks lõpetada käesolev uurimismenetlus kõikide sellega hõlmatud lennujaamade suhtes, välja arvatud Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamad. Komisjon kavatseb uurimismenetluse SA.30931 seoses nende kahe lennujaamaga lõpetada koos 31. juulil 2015 algatatud uurimismenetlustega. Seetõttu kehtib alljärgnev hinnang üksnes ülejäänud üheteistkümne lennujaama kasuks rakendatud meetmete suhtes.

7.1.   ABI OLEMASOLU

ABI OLEMASOLU

| (70) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 nähakse ette, et kui ELi toimimise lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(70)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 nähakse ette, et kui ELi toimimise lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (71) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas hinnatavad meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad seetõttu olema täidetud kõik eespool osutatud tingimused. Selline rahaline toetus:






  a) | on antud riigi poolt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(71)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas hinnatavad meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad seetõttu olema täidetud kõik eespool osutatud tingimused. Selline rahaline toetus:

a)

on antud riigi poolt või riigi ressurssidest;

| b) | soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; |
| --- | --- |

b)

soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist;

| c) | kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

c)

kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja

| d) | kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.1.   
  Majandustegevus ja ettevõtja mõiste

Majandustegevus ja ettevõtja mõiste

| (72) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas lennujaama käitajad on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtjad. Ettevõtja mõiste tähistab igasugust majandustegevusega seotud üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (18). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb mingil turul kaupade või teenuste pakkumises. |
| --- | --- |

(72)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas lennujaama käitajad on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtjad. Ettevõtja mõiste tähistab igasugust majandustegevusega seotud üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (18). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb mingil turul kaupade või teenuste pakkumises.

18

| (73) | Leipzig/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas oli Üldkohus seisukohal, et alates päevast, mil tehti otsus Aéroports de Paris' kohtuasjas (12. detsember 2000), ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes. |
| --- | --- |

(73)

Leipzig/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas oli Üldkohus seisukohal, et alates päevast, mil tehti otsus Aéroports de Paris' kohtuasjas (12. detsember 2000), ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes.

| (74) | Seetõttu leiab komisjon, et vähemalt alates 12. detsembrist 2000 on lennujaama käitaja olnud majandustegevusega tegelev üksus ning et tegemist on ettevõtjaga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 29). |
| --- | --- |

(74)

Seetõttu leiab komisjon, et vähemalt alates 12. detsembrist 2000 on lennujaama käitaja olnud majandustegevusega tegelev üksus ning et tegemist on ettevõtjaga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 29).

7.1.2.   
  Avaliku sektori ülesanded

Avaliku sektori ülesanded

| (75) | Kuigi lennujaama käitajaid tuleb vähemalt alates 12. detsembrist 2000 käsitada ettevõtjatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb meeles pidada, et lennujaama käitaja kogu tegevus ei pruugi olla majandusliku iseloomuga (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 34) (19). |
| --- | --- |

(75)

Kuigi lennujaama käitajaid tuleb vähemalt alates 12. detsembrist 2000 käsitada ettevõtjatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb meeles pidada, et lennujaama käitaja kogu tegevus ei pruugi olla majandusliku iseloomuga (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 34) (19).

19

| (76) | Euroopa Kohus on teinud otsuse, et tegevus, mille eest seoses oma avalik-õiguslike volitustega vastutab harilikult riik, ei ole majanduslikku laadi ja selle suhtes riigiabieeskirju ei kohaldata. |
| --- | --- |

(76)

Euroopa Kohus on teinud otsuse, et tegevus, mille eest seoses oma avalik-õiguslike volitustega vastutab harilikult riik, ei ole majanduslikku laadi ja selle suhtes riigiabieeskirju ei kohaldata.

| (77) | Seetõttu ei kujuta avaliku sektori ülesannete hulka kuuluva tegevuse või taristuga vahetult seotud tegevuse rahastamine endast üldiselt riigiabi (20). Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, politsei ja tolli tegevus, tuletõrje, meetmed, mis on vajalikud tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastase sekkumise eest, ning investeeringuid, mis on seotud nende tegevuste läbiviimiseks vajaliku taristu ja seadmetega (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 35) (21). |
| --- | --- |

(77)

Seetõttu ei kujuta avaliku sektori ülesannete hulka kuuluva tegevuse või taristuga vahetult seotud tegevuse rahastamine endast üldiselt riigiabi (20). Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, politsei ja tolli tegevus, tuletõrje, meetmed, mis on vajalikud tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastase sekkumise eest, ning investeeringuid, mis on seotud nende tegevuste läbiviimiseks vajaliku taristu ja seadmetega (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 35) (21).

20

21

| (78) | Mittemajandusliku tegevuse riikliku rahastamisega ei tohi aga kaasneda põhjendamatut diskrimineerimist lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahel. Kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegu eelise andmisega (22). Seega, kui teatava õiguskorra alusel on tavapärane, et lennuettevõtjad või lennujaamade käitajad tasuvad teatavate teenuste kulud, samal ajal kui mõni avaliku sektori asutuste eest teenuseid osutav lennuettevõtja või lennujaamade käitaja ei pea neid kulusid tasuma, võivad viimased olla saanud eelise, isegi kui kõnealuseid teenuseid peetakse mittemajanduslikuks (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 37). |
| --- | --- |

(78)

Mittemajandusliku tegevuse riikliku rahastamisega ei tohi aga kaasneda põhjendamatut diskrimineerimist lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahel. Kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegu eelise andmisega (22). Seega, kui teatava õiguskorra alusel on tavapärane, et lennuettevõtjad või lennujaamade käitajad tasuvad teatavate teenuste kulud, samal ajal kui mõni avaliku sektori asutuste eest teenuseid osutav lennuettevõtja või lennujaamade käitaja ei pea neid kulusid tasuma, võivad viimased olla saanud eelise, isegi kui kõnealuseid teenuseid peetakse mittemajanduslikuks (vt ka 2014. aasta lennundussuuniste punkt 37).

22

| (79) | Ühelgi juhul ei väitnud Rumeenia, et käesoleva otsuse aluseks olev toetus piirkondlikele lennujaamadele hõlmas kulusid, mida saaks liigitada avaliku sektori ülesannetega seotud kuludeks. Ühtlasi ei ole seda uurimise kestel väitnud ükski lennujaama käitaja, välja arvatud Cluj-Napoca lennujaam. Õigupoolest on hüvitamismehhanismi eesmärk katta lennujaamade tulude ja kahjumi vahe ning seejuures ei eristata avaliku sektori ülesannetega seotud ja muud liiki kulusid. Selle küsimuse võib jätta lahtiseks seoses Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamadega, kuna käesoleva otsusega ei lõpetata nende lennujaamade suhtes pooleliolevat uurimist. Mis puudutab ülejäänud lennujaamu, siis järeldab komisjon, et kõnealused meetmed ei kujuta endast hüvitist avaliku sektori ülesannetega seotud kulude eest. |
| --- | --- |

(79)

Ühelgi juhul ei väitnud Rumeenia, et käesoleva otsuse aluseks olev toetus piirkondlikele lennujaamadele hõlmas kulusid, mida saaks liigitada avaliku sektori ülesannetega seotud kuludeks. Ühtlasi ei ole seda uurimise kestel väitnud ükski lennujaama käitaja, välja arvatud Cluj-Napoca lennujaam. Õigupoolest on hüvitamismehhanismi eesmärk katta lennujaamade tulude ja kahjumi vahe ning seejuures ei eristata avaliku sektori ülesannetega seotud ja muud liiki kulusid. Selle küsimuse võib jätta lahtiseks seoses Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamadega, kuna käesoleva otsusega ei lõpetata nende lennujaamade suhtes pooleliolevat uurimist. Mis puudutab ülejäänud lennujaamu, siis järeldab komisjon, et kõnealused meetmed ei kujuta endast hüvitist avaliku sektori ülesannetega seotud kulude eest.

7.1.3.   
  Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (80) | Riigiabi mõiste laieneb mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt. Seega kohaldatakse seda ka kõikide soodustuste suhtes, mida annavad liikmesriikide piirkondlikud või kohalikud ametiasutused, olenemata nende staatusest ja liigist (23). |
| --- | --- |

(80)

Riigiabi mõiste laieneb mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt. Seega kohaldatakse seda ka kõikide soodustuste suhtes, mida annavad liikmesriikide piirkondlikud või kohalikud ametiasutused, olenemata nende staatusest ja liigist (23).

23

| (81) | Käesoleval juhul tagas rahastamise riik ise või tegid seda kohalikud ametiasutused oma ressurssidest. Seetõttu kinnitab komisjon, et kõigi hinnatavate meetmete võtmine võimaldati riigi ressursside kaudu ja need on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(81)

Käesoleval juhul tagas rahastamise riik ise või tegid seda kohalikud ametiasutused oma ressurssidest. Seetõttu kinnitab komisjon, et kõigi hinnatavate meetmete võtmine võimaldati riigi ressursside kaudu ja need on seostatavad riigiga.

7.1.4.   
  Valikuline majanduslik eelis

Valikuline majanduslik eelis

| (82) | Lennujaama käitajatele antud riigi toetuse eesmärk oli hüvitada nende tavapärase tegevuse käigus kantud kahjum. Miski komisjonile kättesaadavates faktilistes tõendites ega Rumeenia või kolmandate isikute esitatud märkustes ei viita sellele, et abi andvad asutused oleksid kõnealustest rahastamismeetmetest abi andmise otsuse tegemise ajal saanud oodata rahalist tulu. Seetõttu ei ole kõnealuste meetmete puhul kohaldatav turumajanduse tingimustes tegutseva isiku põhimõte. |
| --- | --- |

(82)

Lennujaama käitajatele antud riigi toetuse eesmärk oli hüvitada nende tavapärase tegevuse käigus kantud kahjum. Miski komisjonile kättesaadavates faktilistes tõendites ega Rumeenia või kolmandate isikute esitatud märkustes ei viita sellele, et abi andvad asutused oleksid kõnealustest rahastamismeetmetest abi andmise otsuse tegemise ajal saanud oodata rahalist tulu. Seetõttu ei ole kõnealuste meetmete puhul kohaldatav turumajanduse tingimustes tegutseva isiku põhimõte.

| (83) | Uurimise ajal väitis Rumeenia, et kõnealune riiklik rahastamine kujutab endast hüvitist üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest. |
| --- | --- |

(83)

Uurimise ajal väitis Rumeenia, et kõnealune riiklik rahastamine kujutab endast hüvitist üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest.

| (84) | Ettevõtjate puhul, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, peab komisjon selleks, et otsustada, kas hindamisalune meede kujutab endast majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollima Euroopa Kohtu Altmarki kohtuotsuses sätestatud tingimuste täitmist (24). Need tingimused võib kokku võtta järgmiselt:






  a) | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema selgelt määratletud (edaspidi „Altmarki 1. kriteerium“); |
| --- | --- | --- |

(84)

Ettevõtjate puhul, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, peab komisjon selleks, et otsustada, kas hindamisalune meede kujutab endast majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollima Euroopa Kohtu Altmarki kohtuotsuses sätestatud tingimuste täitmist (24). Need tingimused võib kokku võtta järgmiselt:

24

a)

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema selgelt määratletud (edaspidi „Altmarki 1. kriteerium“);

| b) | parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (edaspidi „Altmarki 2. kriteerium“); |
| --- | --- |

b)

parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (edaspidi „Altmarki 2. kriteerium“);

| c) | hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (edaspidi „Altmarki 3. kriteerium“); |
| --- | --- |

c)

hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (edaspidi „Altmarki 3. kriteerium“);

| d) | kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (edaspidi „Altmarki 4. kriteerium“). |
| --- | --- |

d)

kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (edaspidi „Altmarki 4. kriteerium“).

| (85) | Need neli tingimust peavad olema täidetud kumulatiivselt. See tähendab, et kui üks neist tingimustest ei ole täidetud, ei saa väita, et asjaomaste meetmetega ei kaasne majanduslikku eelist Altmarki kohtuotsuse alusel. |
| --- | --- |

(85)

Need neli tingimust peavad olema täidetud kumulatiivselt. See tähendab, et kui üks neist tingimustest ei ole täidetud, ei saa väita, et asjaomaste meetmetega ei kaasne majanduslikku eelist Altmarki kohtuotsuse alusel.

7.1.4.1.   Altmarki 1. kriteerium

Altmarki 1. kriteerium

| (86) | Altmarki 1. kriteerium kattub ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohase nõudega, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesanne peab olema selgelt antud ja määratletud (25). |
| --- | --- |

(86)

Altmarki 1. kriteerium kattub ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohase nõudega, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesanne peab olema selgelt antud ja määratletud (25).

25

| (87) | ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alla kuuluvad üksnes „[e]ttevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine“. Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud ülesande andmise akti vajadust (26). Seetõttu kuulub vajadus üldist majandushuvi pakkuva teenuse selge määratluse järele lahutamatult ülesande andmise idee juurde ning tuleneb seega otseselt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikest 2. |
| --- | --- |

(87)

ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alla kuuluvad üksnes „[e]ttevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine“. Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud ülesande andmise akti vajadust (26). Seetõttu kuulub vajadus üldist majandushuvi pakkuva teenuse selge määratluse järele lahutamatult ülesande andmise idee juurde ning tuleneb seega otseselt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikest 2.

26

| (88) | Juba oma 2001. aasta teatises üldhuviteenuste kohta tõstis komisjon esile üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise selge määratluse, ülesande andmise ning vajaduse ja proportsionaalsuse seost ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel (27). Selle teatise punktis 22 sätestati: „ELTLi artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandit võib igal juhul kohaldada ainult siis, kui avaliku teenindamise eesmärk on selgelt määratletud ning riigiasutus on selle osutamise sõnaselgelt ette näinud [...]. Seda kohustust on vaja õiguskindluse ja kodanikele vajaliku läbipaistvuse tagamiseks ning see on komisjonile hädavajalik proportsionaalsuse hindamiseks.“ Seega on ülesande andmine ja määratlemine mis tahes hüvitise proportsionaalse taseme mõtestatud hindamise loogiline eeltingimus. Liidu kohtud on järjepidevalt rõhutanud, et nii Altmarki erandi kui ka ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks peavad avaliku teenindamise kohustused olema selgelt määratletud (28). |
| --- | --- |

(88)

Juba oma 2001. aasta teatises üldhuviteenuste kohta tõstis komisjon esile üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise selge määratluse, ülesande andmise ning vajaduse ja proportsionaalsuse seost ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel (27). Selle teatise punktis 22 sätestati: „ELTLi artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandit võib igal juhul kohaldada ainult siis, kui avaliku teenindamise eesmärk on selgelt määratletud ning riigiasutus on selle osutamise sõnaselgelt ette näinud [...]. Seda kohustust on vaja õiguskindluse ja kodanikele vajaliku läbipaistvuse tagamiseks ning see on komisjonile hädavajalik proportsionaalsuse hindamiseks.“ Seega on ülesande andmine ja määratlemine mis tahes hüvitise proportsionaalse taseme mõtestatud hindamise loogiline eeltingimus. Liidu kohtud on järjepidevalt rõhutanud, et nii Altmarki erandi kui ka ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks peavad avaliku teenindamise kohustused olema selgelt määratletud (28).

27

28

| (89) | Komisjoni 2011. aasta teatises Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (29) selgitatakse samuti, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja avaliku teenindamise kohustused peavad olema eelnevalt selgelt määratletud. Teatise punktis 51 sätestatakse, et ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks tuleb üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne anda ühele või mitmele ettevõtjale. Riik peab olema andnud kõnealustele ettevõtjatele eriülesande. Altmarki 1. kriteeriumi kohaselt peab ettevõtja olema vastutav avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest. Altmarki kohtupraktikast tulenevatele tingimustele vastamiseks on seega nõutav avaliku teenuse osutamise ülesande andmine, millega määratletakse asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja ning talle kõnealuse ülesande andnud ametiasutuse kohustused. Kõnealuse teatise punkti 52 kohaselt tuleb avaliku teenuse osutamise ülesanne anda ühe või mitme aktiga, milles peab olema märgitud vähemalt avaliku teenindamise kohustused; asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium; ainu- või eriõiguste laad, mille asjaomane ametiasutus on ettevõtjale andnud. |
| --- | --- |

(89)

Komisjoni 2011. aasta teatises Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (29) selgitatakse samuti, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja avaliku teenindamise kohustused peavad olema eelnevalt selgelt määratletud. Teatise punktis 51 sätestatakse, et ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks tuleb üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne anda ühele või mitmele ettevõtjale. Riik peab olema andnud kõnealustele ettevõtjatele eriülesande. Altmarki 1. kriteeriumi kohaselt peab ettevõtja olema vastutav avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest. Altmarki kohtupraktikast tulenevatele tingimustele vastamiseks on seega nõutav avaliku teenuse osutamise ülesande andmine, millega määratletakse asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja ning talle kõnealuse ülesande andnud ametiasutuse kohustused. Kõnealuse teatise punkti 52 kohaselt tuleb avaliku teenuse osutamise ülesanne anda ühe või mitme aktiga, milles peab olema märgitud vähemalt avaliku teenindamise kohustused; asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium; ainu- või eriõiguste laad, mille asjaomane ametiasutus on ettevõtjale andnud.

29

| (90) | Käesoleval juhul väitis Rumeenia, et kõnealustele lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetus kujutas endast hüvitist üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest. Rumeenia sõnul sätestati valitsuse otsuses nr 398/1997 selgel ja läbipaistval viisil asjaomased avaliku teenindamise kohustused, hüvitise arvutamise parameetrid ja ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise kord. |
| --- | --- |

(90)

Käesoleval juhul väitis Rumeenia, et kõnealustele lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetus kujutas endast hüvitist üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest. Rumeenia sõnul sätestati valitsuse otsuses nr 398/1997 selgel ja läbipaistval viisil asjaomased avaliku teenindamise kohustused, hüvitise arvutamise parameetrid ja ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise kord.

| (91) | Ehkki valitsuse otsuses nr 398/1997 osutati, et otsuses käsitletud lennujaamade tegevus- ja kapitalikulud kaetakse omavahenditest, mida täiendab riigi rahastamine, ning loetleti tegevused, millega lennujaamade käitajad kõikides asjaomastes lennujaamades (st mitte igas lennujaamas eraldi) tegelevad, ei antud selles ühelegi lennujaama käitajale selget avaliku teenindamise kohustust. |
| --- | --- |

(91)

Ehkki valitsuse otsuses nr 398/1997 osutati, et otsuses käsitletud lennujaamade tegevus- ja kapitalikulud kaetakse omavahenditest, mida täiendab riigi rahastamine, ning loetleti tegevused, millega lennujaamade käitajad kõikides asjaomastes lennujaamades (st mitte igas lennujaamas eraldi) tegelevad, ei antud selles ühelegi lennujaama käitajale selget avaliku teenindamise kohustust.

| (92) | Constanța lennujaama puhul sätestati valitsuse otsuses nr 523/1998 kulud, mis kavandati kas osaliselt või täielikult katta riigi vahenditest, ning loetleti lennujaama käitaja tegevused, kuid selget avaliku teenindamise kohustust lennujaama käitajatele ei määratud. |
| --- | --- |

(92)

Constanța lennujaama puhul sätestati valitsuse otsuses nr 523/1998 kulud, mis kavandati kas osaliselt või täielikult katta riigi vahenditest, ning loetleti lennujaama käitaja tegevused, kuid selget avaliku teenindamise kohustust lennujaama käitajatele ei määratud.

| (93) | Ainuüksi Rumeenia väitest, et lennujaamateenused on olulised asjaomaste piirkondade majandusliku arengu või strateegilise julgeolekueesmärgi seisukohalt, ei saa järeldada, et abisaajatele oli avaliku teenindamise kohustustena nõuetekohaselt antud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesanne. |
| --- | --- |

(93)

Ainuüksi Rumeenia väitest, et lennujaamateenused on olulised asjaomaste piirkondade majandusliku arengu või strateegilise julgeolekueesmärgi seisukohalt, ei saa järeldada, et abisaajatele oli avaliku teenindamise kohustustena nõuetekohaselt antud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesanne.

| (94) | Küsimuse, kas kõnealuseid lennujaamateenuseid saab pidada tõelisteks üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks, jätab komisjon lahtiseks, kuna sellekohane hinnang ei ole vajalik, võttes arvesse, et avaliku teenindamise kohustused ei ole selgelt määratletud ülesande andmise aktis, nagu eespool selgitatud. Komisjon ei pea seega vajalikuks esitada selles küsimuses seisukohta. |
| --- | --- |

(94)

Küsimuse, kas kõnealuseid lennujaamateenuseid saab pidada tõelisteks üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks, jätab komisjon lahtiseks, kuna sellekohane hinnang ei ole vajalik, võttes arvesse, et avaliku teenindamise kohustused ei ole selgelt määratletud ülesande andmise aktis, nagu eespool selgitatud. Komisjon ei pea seega vajalikuks esitada selles küsimuses seisukohta.

| (95) | Seetõttu ei vasta kõnealused meetmed Altmarki 1. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(95)

Seetõttu ei vasta kõnealused meetmed Altmarki 1. kriteeriumile.

7.1.4.2.   Altmarki 4. kriteerium

Altmarki 4. kriteerium

| (96) | Altmarki 4. kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium on täidetud juhul, kui hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldas välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama nõutavat üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega; kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud tõhusa ettevõtja kulude põhjal. |
| --- | --- |

(96)

Altmarki 4. kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium on täidetud juhul, kui hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldas välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama nõutavat üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega; kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud tõhusa ettevõtja kulude põhjal.

| (97) | Käesoleval juhul ei olnud abisaajad valitud pakkumismenetluse teel. Ühtlasi ei ole tõendeid selle kohta, et hüvitise tase oleks kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega hästi korraldatud juhtimise ja avaliku teenusega seotud nõuete täitmiseks vajalike piisavate vahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (ei ole nõuetekohaselt määratletud – vt punktid 86–95). Seega ei saa komisjoni arvates järeldada, et kõnealuse riikliku rahastamise summa oli kindlaks määratud tõhusa ettevõtja kulude põhjal. |
| --- | --- |

(97)

Käesoleval juhul ei olnud abisaajad valitud pakkumismenetluse teel. Ühtlasi ei ole tõendeid selle kohta, et hüvitise tase oleks kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega hästi korraldatud juhtimise ja avaliku teenusega seotud nõuete täitmiseks vajalike piisavate vahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (ei ole nõuetekohaselt määratletud – vt punktid 86–95). Seega ei saa komisjoni arvates järeldada, et kõnealuse riikliku rahastamise summa oli kindlaks määratud tõhusa ettevõtja kulude põhjal.

| (98) | Seetõttu ei vasta uurimisalused meetmed Altmarki 4. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(98)

Seetõttu ei vasta uurimisalused meetmed Altmarki 4. kriteeriumile.

7.1.4.3.   Järeldus – valikulise majandusliku eelise olemasolu

Järeldus – valikulise majandusliku eelise olemasolu

| (99) | Kuna kõnealused meetmed ei vasta Altmarki 1. ja 4. kriteeriumile, leiab komisjon, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas sätestatud neli tingimust ei ole käesoleval juhul kumulatiivselt täidetud. Võttes arvesse, et hinnatavad meetmed ei ole kooskõlas ka turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, nagu märgitud põhjenduses 82, andsid need lennujaamade käitajatele majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(99)

Kuna kõnealused meetmed ei vasta Altmarki 1. ja 4. kriteeriumile, leiab komisjon, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas sätestatud neli tingimust ei ole käesoleval juhul kumulatiivselt täidetud. Võttes arvesse, et hinnatavad meetmed ei ole kooskõlas ka turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, nagu märgitud põhjenduses 82, andsid need lennujaamade käitajatele majandusliku eelise.

| (100) | Ühtlasi on see majanduslik eelis valikuline, kuna on suunatud konkreetses majandussektoris (lennujaamasektoris) tegutsevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(100)

Ühtlasi on see majanduslik eelis valikuline, kuna on suunatud konkreetses majandussektoris (lennujaamasektoris) tegutsevatele ettevõtjatele.

7.1.5.   
  Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (101) | Konkurentsi lennujaamade vahel võib hinnata lennuettevõtjate valikukriteeriumide alusel ning eelkõige võrreldes selliseid tegureid nagu osutatavad lennujaamateenused ning asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaamataristu ja teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus ja üldised kaubandustingimused (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 43). |
| --- | --- |

(101)

Konkurentsi lennujaamade vahel võib hinnata lennuettevõtjate valikukriteeriumide alusel ning eelkõige võrreldes selliseid tegureid nagu osutatavad lennujaamateenused ning asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaamataristu ja teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus ja üldised kaubandustingimused (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 43).

| (102) | Peale selle konkureerivad lennujaama käitajad lennujaamataristu, sealhulgas kohalike ja piirkondlike lennujaamade taristu haldamise nimel. Lennujaama riiklik rahastamine võib seega moonutada konkurentsi lennujaamataristu haldamise turgudel. Lisaks võib lennujaamade riiklik rahastamine moonutada konkurentsi ning mõjutada kaubandust kogu ELi lennutransporditurgudel. Samuti võib lennujaamade riiklik rahastamine negatiivselt mõjutada ka eri transpordiliikide vahelist konkurentsi (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 44). |
| --- | --- |

(102)

Peale selle konkureerivad lennujaama käitajad lennujaamataristu, sealhulgas kohalike ja piirkondlike lennujaamade taristu haldamise nimel. Lennujaama riiklik rahastamine võib seega moonutada konkurentsi lennujaamataristu haldamise turgudel. Lisaks võib lennujaamade riiklik rahastamine moonutada konkurentsi ning mõjutada kaubandust kogu ELi lennutransporditurgudel. Samuti võib lennujaamade riiklik rahastamine negatiivselt mõjutada ka eri transpordiliikide vahelist konkurentsi (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 44).

| (103) | Seetõttu moonutasid hinnatavad meetmed konkurentsi või vähemalt ähvardasid moonutada konkurentsi ning mõjutasid liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(103)

Seetõttu moonutasid hinnatavad meetmed konkurentsi või vähemalt ähvardasid moonutada konkurentsi ning mõjutasid liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.6.   
  Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (104) | Eespool esitatu põhjal leiab komisjon, et hinnatavad meetmed kujutavad endast asjaomastele lennujaamadele antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(104)

Eespool esitatu põhjal leiab komisjon, et hinnatavad meetmed kujutavad endast asjaomastele lennujaamadele antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.   ABI LIIK – OLEMASOLEV VÕI UUS ABI?

ABI LIIK – OLEMASOLEV VÕI UUS ABI?

| (105) | Komisjon jätab jõusse algatamisotsuse punktis 3.2.2 „Abi liik – olemasolev või uus abi?“ (punktid 93–95) tehtud hinnangu selle kohta, kas abi tuleks Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste akti V lisa sätete alusel käsitada olemasoleva või uue abina. Seetõttu ei saa meetmeid käsitada olemasoleva abina. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon jätab jõusse algatamisotsuse punktis 3.2.2 „Abi liik – olemasolev või uus abi?“ (punktid 93–95) tehtud hinnangu selle kohta, kas abi tuleks Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste akti V lisa sätete alusel käsitada olemasoleva või uue abina. Seetõttu ei saa meetmeid käsitada olemasoleva abina.

7.3.   ABI SEADUSLIKKUS

ABI SEADUSLIKKUS

| (106) | Hinnatavad meetmed viidi ellu enne komisjonipoolset ametlikku heakskiitmist. Seetõttu on tegemist ebaseadusliku abiga, välja arvatud juhul, kui meetmed vastavad asjaomastele tingimustele sellises liidu õigusaktis, millega vabastatakse teatavad abiliigid ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud teatamiskohustusest. Käesoleval juhul on ainus võimalik õigusakt, mille alusel võinuks sellisele erandile viidata, otsus 2005/842/EÜ. |
| --- | --- |

(106)

Hinnatavad meetmed viidi ellu enne komisjonipoolset ametlikku heakskiitmist. Seetõttu on tegemist ebaseadusliku abiga, välja arvatud juhul, kui meetmed vastavad asjaomastele tingimustele sellises liidu õigusaktis, millega vabastatakse teatavad abiliigid ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud teatamiskohustusest. Käesoleval juhul on ainus võimalik õigusakt, mille alusel võinuks sellisele erandile viidata, otsus 2005/842/EÜ.

| (107) | Uurimise käigus põhjendas Rumeenia, et asjaomasele 13 lennujaamale antud abi vastab meetmete võtmise ajal jõus olnud otsuses 2005/842/EÜ sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(107)

Uurimise käigus põhjendas Rumeenia, et asjaomasele 13 lennujaamale antud abi vastab meetmete võtmise ajal jõus olnud otsuses 2005/842/EÜ sätestatud tingimustele.

| (108) | Otsust 2005/842/EÜ kohaldati lennujaamade suhtes, mille:






  a) | reisijate arv ei ületa aastas 1 000 000 reisijat; |
| --- | --- | --- |

(108)

Otsust 2005/842/EÜ kohaldati lennujaamade suhtes, mille:

a)

reisijate arv ei ületa aastas 1 000 000 reisijat;

| b) | keskmine aastakäive enne maksustamist oli kahel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele eelnenud majandusaastal alla 100 miljoni euro ja mille hüvitise suurus jääb alla 30 miljoni euro aastas (30). |
| --- | --- |

b)

keskmine aastakäive enne maksustamist oli kahel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele eelnenud majandusaastal alla 100 miljoni euro ja mille hüvitise suurus jääb alla 30 miljoni euro aastas (30).

30

| (109) | Otsust 2005/842/EÜ kohaldati üksnes abi suhtes, mida anti tegelike üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitisena. Teatamiskohustusest vabastamiseks peab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul avalike teenuste osutamise eest makstav hüvitis vastama ka otsuse artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud üksikasjalikele tingimustele (31). |
| --- | --- |

(109)

Otsust 2005/842/EÜ kohaldati üksnes abi suhtes, mida anti tegelike üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitisena. Teatamiskohustusest vabastamiseks peab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul avalike teenuste osutamise eest makstav hüvitis vastama ka otsuse artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud üksikasjalikele tingimustele (31).

31

| (110) | Otsuse 2005/842/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine tuleb teha ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme ametliku dokumendiga, milles on muu hulgas sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu ja kestus, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning vajalik ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise kord. Otsuse artiklis 5 on sätestatud, et hüvitise suurus peab olema piiratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kuludega, võttes arvesse saadud tulusid ja mõistlikku kasumit. Viimaks nõutakse otsuse artikliga 6, et liikmesriigid peavad teostama korrapärast kontrolli veendumaks, et ettevõtjad ei saa suuremat hüvitist kui kooskõlas artikliga 5 määratud summa. |
| --- | --- |

(110)

Otsuse 2005/842/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine tuleb teha ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme ametliku dokumendiga, milles on muu hulgas sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu ja kestus, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning vajalik ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise kord. Otsuse artiklis 5 on sätestatud, et hüvitise suurus peab olema piiratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kuludega, võttes arvesse saadud tulusid ja mõistlikku kasumit. Viimaks nõutakse otsuse artikliga 6, et liikmesriigid peavad teostama korrapärast kontrolli veendumaks, et ettevõtjad ei saa suuremat hüvitist kui kooskõlas artikliga 5 määratud summa.

| (111) | Nagu märgitud jaotises 7.1.4.1, ei suutnud Rumeenia tõendada, et lennujaama käitajatele olid antud selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustused väidetavate ülesande andmise aktidega, millele riik toetus, nimelt valitsuse otsused nr 398/1997 ja 523/1998. Seetõttu ei ole artikli 4 nõuded täidetud. |
| --- | --- |

(111)

Nagu märgitud jaotises 7.1.4.1, ei suutnud Rumeenia tõendada, et lennujaama käitajatele olid antud selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustused väidetavate ülesande andmise aktidega, millele riik toetus, nimelt valitsuse otsused nr 398/1997 ja 523/1998. Seetõttu ei ole artikli 4 nõuded täidetud.

| (112) | Sellest tulenevalt ei saa järeldada, et 11-le lennujaamade käitajale antud abi on kokkusobiv siseturuga ja vabastatud teatamiskohustusest otsuse 2005/842/EÜ alusel. |
| --- | --- |

(112)

Sellest tulenevalt ei saa järeldada, et 11-le lennujaamade käitajale antud abi on kokkusobiv siseturuga ja vabastatud teatamiskohustusest otsuse 2005/842/EÜ alusel.

| (113) | Komisjoni otsuse 2012/21/EL (32) artikli 10 kohaselt võib enne otsuse 2012/21/EL jõustumist antud abi, mis ei olnud siseturuga kokkusobiv ega teatamiskohustusest vaba kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ, tunnistada siseturuga kokkusobivaks ja eelneva teavitamise kohustusest vabaks, kui see abi vastab otsuses 2012/21/EL sätestatud tingimustele. Jaotises 7.1.4.1 kirjeldatud põhjustega sarnastel põhjustel ei vasta abi otsuse 2012/21/EL artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud tingimustele, mis langevad suuresti kokku otsuse 2005/842/EÜ artiklite 4, 5 ja 6 tingimustega. Sellest tulenevalt ei saa järeldada, et abi on kokkusobiv siseturuga ja vabastatud teatamiskohustusest otsuse 2012/21/EL alusel. |
| --- | --- |

(113)

Komisjoni otsuse 2012/21/EL (32) artikli 10 kohaselt võib enne otsuse 2012/21/EL jõustumist antud abi, mis ei olnud siseturuga kokkusobiv ega teatamiskohustusest vaba kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ, tunnistada siseturuga kokkusobivaks ja eelneva teavitamise kohustusest vabaks, kui see abi vastab otsuses 2012/21/EL sätestatud tingimustele. Jaotises 7.1.4.1 kirjeldatud põhjustega sarnastel põhjustel ei vasta abi otsuse 2012/21/EL artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud tingimustele, mis langevad suuresti kokku otsuse 2005/842/EÜ artiklite 4, 5 ja 6 tingimustega. Sellest tulenevalt ei saa järeldada, et abi on kokkusobiv siseturuga ja vabastatud teatamiskohustusest otsuse 2012/21/EL alusel.

32

| (114) | Seega on kõnealuste meetmete puhul tegemist ebaseadusliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(114)

Seega on kõnealuste meetmete puhul tegemist ebaseadusliku riigiabiga.

7.4.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (115) | Eespool selgitatud põhjustel ei saa abi lugeda siseturuga kokkusobivaks kooskõlas otsustega 2012/21/EL ja 2005/842/EÜ. Seetõttu hindab komisjon kõnealuste meetmete kokkusobivust 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikus ja 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud kriteeriumide alusel, kuna need õigusaktid tunduvad olevat ainsad õiguslikud alused, mille raames oleks need meetmed võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(115)

Eespool selgitatud põhjustel ei saa abi lugeda siseturuga kokkusobivaks kooskõlas otsustega 2012/21/EL ja 2005/842/EÜ. Seetõttu hindab komisjon kõnealuste meetmete kokkusobivust 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikus ja 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud kriteeriumide alusel, kuna need õigusaktid tunduvad olevat ainsad õiguslikud alused, mille raames oleks need meetmed võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks.

7.4.1.   
  Kokkusobivus 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikus

Kokkusobivus 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikus

| (116) | ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud: „Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.“ |
| --- | --- |

(116)

ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud: „Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.“

| (117) | Selle artikliga nähakse ette erand Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 riigiabi keelust ulatuses, milles see abi on vajalik ja proportsionaalne, et tagada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine vastuvõetavatel majanduslikel tingimustel. ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 3 kohaselt peab komisjon tagama selle artikli sätete kohaldamise, määrates muu hulgas kindlaks, millistel tingimustel on tema arvamuse kohaselt täidetud vajaduse ja proportsionaalsuse kriteeriumid. |
| --- | --- |

(117)

Selle artikliga nähakse ette erand Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 riigiabi keelust ulatuses, milles see abi on vajalik ja proportsionaalne, et tagada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine vastuvõetavatel majanduslikel tingimustel. ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 3 kohaselt peab komisjon tagama selle artikli sätete kohaldamise, määrates muu hulgas kindlaks, millistel tingimustel on tema arvamuse kohaselt täidetud vajaduse ja proportsionaalsuse kriteeriumid.

| (118) | Enne 31. jaanuari 2012 lähtus komisjon ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohase erandi kohaldamisel avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitlevast ühenduse 2005. aasta raamistikust (33) ja otsusest 2005/842/EÜ. |
| --- | --- |

(118)

Enne 31. jaanuari 2012 lähtus komisjon ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohase erandi kohaldamisel avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitlevast ühenduse 2005. aasta raamistikust (33) ja otsusest 2005/842/EÜ.

33

| (119) | 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis hõlmab Euroopa Liidu raamistikku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (edaspidi „2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistik“), (34) ja otsust 2012/21/EL. |
| --- | --- |

(119)

31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis hõlmab Euroopa Liidu raamistikku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (edaspidi „2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistik“), (34) ja otsust 2012/21/EL.

34

| (120) | 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku punktis 69 on sätestatud: „Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ebaseadusliku abi suhtes, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012 isegi juhul, kui abi on antud enne nimetatud kuupäeva.“ |
| --- | --- |

(120)

2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku punktis 69 on sätestatud: „Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ebaseadusliku abi suhtes, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012 isegi juhul, kui abi on antud enne nimetatud kuupäeva.“

| (121) | Raamistiku punktis 16 on sätestatud tingimused, mille korral üldist majandushuvi pakkuv teenus loetakse nõuetekohaselt antuks. Eeskätt tuleb punkti 16 alapunkti a kohaselt ülesande andmise aktis kindlaks määrata avaliku teenindamise kohustuste täpne laad ja kestus. Nagu jaotistes 7.1.4.1 ja 7.3 juba põhjendatud, ei saa abi käesoleval juhul seega pidada kokkusobivaks 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku alusel. |
| --- | --- |

(121)

Raamistiku punktis 16 on sätestatud tingimused, mille korral üldist majandushuvi pakkuv teenus loetakse nõuetekohaselt antuks. Eeskätt tuleb punkti 16 alapunkti a kohaselt ülesande andmise aktis kindlaks määrata avaliku teenindamise kohustuste täpne laad ja kestus. Nagu jaotistes 7.1.4.1 ja 7.3 juba põhjendatud, ei saa abi käesoleval juhul seega pidada kokkusobivaks 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku alusel.

| (122) | Seetõttu leiab komisjon, et hinnatavat abimeedet ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu leiab komisjon, et hinnatavat abimeedet ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2.

7.4.2.   
  Kokkusobivus 2014. aasta lennundussuuniste alusel

Kokkusobivus 2014. aasta lennundussuuniste alusel

| (123) | 2014. aasta lennundussuuniseid kohaldatakse lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 antud tegevusabi suhtes (35). 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud tingimused lennujaamadele antud tegevusabi kokkusobivuse kohta olenevad sellest, kas abi anti enne suuniste jõustumise kuupäeva (4. aprill 2014) või pärast seda (36). |
| --- | --- |

(123)

2014. aasta lennundussuuniseid kohaldatakse lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 antud tegevusabi suhtes (35). 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud tingimused lennujaamadele antud tegevusabi kokkusobivuse kohta olenevad sellest, kas abi anti enne suuniste jõustumise kuupäeva (4. aprill 2014) või pärast seda (36).

35

36

| (124) | Enne 2014. aasta lennundussuuniste jõustumist ehk enne 4. aprilli 2014 antud tegevusabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:






  a) | panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse: see tingimus on muu hulgas täidetud siis, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (37); |
| --- | --- | --- |

(124)

Enne 2014. aasta lennundussuuniste jõustumist ehk enne 4. aprilli 2014 antud tegevusabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:

a)

panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse: see tingimus on muu hulgas täidetud siis, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (37);

panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse:

37

| b) | riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus: liikmesriigid peavad tõendama, et abi on taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste probleemide lahendamiseks asjakohane (38); |
| --- | --- |

b)

riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus: liikmesriigid peavad tõendama, et abi on taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste probleemide lahendamiseks asjakohane (38);

riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus:

38

| c) | vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (39); |
| --- | --- |

c)

vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (39);

vajadus riigi sekkumiseks:

39

| d) | ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (40); |
| --- | --- |

d)

ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (40);

ergutava mõju olemasolu:

40

| e) | abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (41); |
| --- | --- |

e)

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (41);

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga):

41

| f) | konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine (42). |
| --- | --- |

f)

konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine (42).

konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

42

7.4.2.1.   Panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse

Panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse

| (125) | Rumeenia piirkondlike lennujaamade tegevuse toetamiseks ellu viidud meetmete eesmärk oli tagada lennujaamadele elujõulise tegevuse jätkamiseks piisav kapital. Rumeenia sõnul on piirkondlikel lennujaamadel oluline roll teeninduspiirkondade juurdepääsetavuse edendamisel ning kõnealune rahastamine parandab lennujaamade turvalisust, julgeolekut ja tõhusust, aidates samas kaasa laiemate regionaalarengu eesmärkide saavutamisele. Peale selle on lennutransport kõige mugavam transpordiliik nendesse piirkondadesse reisimiseks/nendest piirkondadest lahkumiseks peale maantee-/raudteetranspordi, mis on aga Rumeenia taristu kehva seisukorda arvesse võttes märksa ajakulukam. |
| --- | --- |

(125)

Rumeenia piirkondlike lennujaamade tegevuse toetamiseks ellu viidud meetmete eesmärk oli tagada lennujaamadele elujõulise tegevuse jätkamiseks piisav kapital. Rumeenia sõnul on piirkondlikel lennujaamadel oluline roll teeninduspiirkondade juurdepääsetavuse edendamisel ning kõnealune rahastamine parandab lennujaamade turvalisust, julgeolekut ja tõhusust, aidates samas kaasa laiemate regionaalarengu eesmärkide saavutamisele. Peale selle on lennutransport kõige mugavam transpordiliik nendesse piirkondadesse reisimiseks/nendest piirkondadest lahkumiseks peale maantee-/raudteetranspordi, mis on aga Rumeenia taristu kehva seisukorda arvesse võttes märksa ajakulukam.

| (126) | Sellegipoolest märgib komisjon, et kuna teatavad uurimisega hõlmatud lennujaamad asuvad üksteisele väga lähedal, võib lennujaamataristu võimalik dubleerimine takistada nende lennujaamade jaoks rahastuse leidmist ega pruugi aidata kaasa ühistes huvides oleva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele. Seetõttu peab komisjon veenduma, et nende lennujaamade rahastamine ei põhjusta lennujaamataristu dubleerimist samas teeninduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(126)

Sellegipoolest märgib komisjon, et kuna teatavad uurimisega hõlmatud lennujaamad asuvad üksteisele väga lähedal, võib lennujaamataristu võimalik dubleerimine takistada nende lennujaamade jaoks rahastuse leidmist ega pruugi aidata kaasa ühistes huvides oleva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele. Seetõttu peab komisjon veenduma, et nende lennujaamade rahastamine ei põhjusta lennujaamataristu dubleerimist samas teeninduspiirkonnas.

| (127) | 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt on lennujaama teeninduspiirkond geograafiline turupiir, mis asub harilikult umbes 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses. Konkreetse lennujaama teeninduspiirkonna kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta selle eripära. Teeninduspiirkonna suurus ja kuju sõltuvad lennujaama mitmesugustest eriomadustest, sealhulgas selle ärimudelist, asukohast ja teenindatavatest sihtkohtadest. |
| --- | --- |

(127)

2014. aasta lennundussuuniste kohaselt on lennujaama teeninduspiirkond geograafiline turupiir, mis asub harilikult umbes 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses. Konkreetse lennujaama teeninduspiirkonna kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta selle eripära. Teeninduspiirkonna suurus ja kuju sõltuvad lennujaama mitmesugustest eriomadustest, sealhulgas selle ärimudelist, asukohast ja teenindatavatest sihtkohtadest.

| (128) | Nagu on märgitud põhjenduses 24, olid ainsad käesoleva hindamisega hõlmatud lennujaamad, mille puhul asub teine lennujaam 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunktile 12, järgmised: Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kõikide ülejäänud lennujaamade puhul leiab komisjon, et abi toetas kodanike liikuvuse ja kõnealuste lennujaamade asukohapiirkondade juurdepääsetavuse seisukohast vajaliku taristu jätkuvat käitamist, võttes eelkõige arvesse maantee- ja raudteetaristu kehva seisukorda. Seetõttu andis abi nende lennujaamade korral panuse liidu jaoks ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse. Ülejäänud lennujaamade kohta esitas komisjon alljärgnevad tähelepanekud. |
| --- | --- |

(128)

Nagu on märgitud põhjenduses 24, olid ainsad käesoleva hindamisega hõlmatud lennujaamad, mille puhul asub teine lennujaam 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunktile 12, järgmised: Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Kõikide ülejäänud lennujaamade puhul leiab komisjon, et abi toetas kodanike liikuvuse ja kõnealuste lennujaamade asukohapiirkondade juurdepääsetavuse seisukohast vajaliku taristu jätkuvat käitamist, võttes eelkõige arvesse maantee- ja raudteetaristu kehva seisukorda. Seetõttu andis abi nende lennujaamade korral panuse liidu jaoks ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse. Ülejäänud lennujaamade kohta esitas komisjon alljärgnevad tähelepanekud.

Aradi lennujaam

Aradi lennujaam

| (129) | Aradi lennujaam asub Timișoara lennujaamast vaid 50 km, st 40-minutilise auto- või bussisõidu kaugusel. |
| --- | --- |

(129)

Aradi lennujaam asub Timișoara lennujaamast vaid 50 km, st 40-minutilise auto- või bussisõidu kaugusel.

| (130) | Ajavahemikul 2007–2009 tegutsesid Timișoara ja Aradi lennujaamad erinevate ärimudelite alusel. Tugevate traditsioonidega Timișoara lennujaama ärimudel erines oluliselt Aradi lennujaama omast. Timișoara lennujaam teenindas peamiselt piirkondlike ja rahvusvaheliste täisteenust osutavate lennuettevõtjate liinilende, mis ühendasid Timișoarat paljude Rumeenia ja Euroopa linnadega, (43) samal ajal kui Aradi lennujaama ärimudel põhines odavlennuliiklusel, nagu on kirjeldatud põhjendustes 28 ja 31. Ka pärast 2009. aastat olid nende kahe lennujaama ärimudelid erinevad – odavlennuliikluse osakaal vähenes Aradi lennujaamas järsult ning seejärel hääbus see tegevussuund üldse (2015. aastal teenindas lennujaam vaid 8 632 reisijat ning avalikult kättesaadava teabe kohaselt ei leidnud seal 2016. aastal aset reisijate kommertsvedu) ning Timișoara lennujaam võttis samal ajal suuna odavlennuliiklusele. Asjaolu, et Timișoara ja Aradi lennujaamade ärimudelid olid hinnataval perioodil ja hiljemgi erinevad, viitab sellele, et need kaks lennujaama ei ole vastastikku asendatavad. |
| --- | --- |

(130)

Ajavahemikul 2007–2009 tegutsesid Timișoara ja Aradi lennujaamad erinevate ärimudelite alusel. Tugevate traditsioonidega Timișoara lennujaama ärimudel erines oluliselt Aradi lennujaama omast. Timișoara lennujaam teenindas peamiselt piirkondlike ja rahvusvaheliste täisteenust osutavate lennuettevõtjate liinilende, mis ühendasid Timișoarat paljude Rumeenia ja Euroopa linnadega, (43) samal ajal kui Aradi lennujaama ärimudel põhines odavlennuliiklusel, nagu on kirjeldatud põhjendustes 28 ja 31. Ka pärast 2009. aastat olid nende kahe lennujaama ärimudelid erinevad – odavlennuliikluse osakaal vähenes Aradi lennujaamas järsult ning seejärel hääbus see tegevussuund üldse (2015. aastal teenindas lennujaam vaid 8 632 reisijat ning avalikult kättesaadava teabe kohaselt ei leidnud seal 2016. aastal aset reisijate kommertsvedu) ning Timișoara lennujaam võttis samal ajal suuna odavlennuliiklusele. Asjaolu, et Timișoara ja Aradi lennujaamade ärimudelid olid hinnataval perioodil ja hiljemgi erinevad, viitab sellele, et need kaks lennujaama ei ole vastastikku asendatavad.

43

| (131) | Lennundussuuniste punkti 85 kohaselt ei aita kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimine ega täiendava kasutamata läbilaskevõime loomine kaasa ühistes huvides oleva eesmärgi saavutamisele. Seda silmas pidades märgib komisjon, et Timișoara lennujaam oli hinnataval perioodil kasumlik. Peale selle tegi Timișoara lennujaam ajavahemikul 2007–2010 investeeringuid eri terminalidesse, et suurendada läbilaskevõimet ja tulla toime lennuliiklusmahu suurenemisega (nt rahvusvaheliste lendude terminali laiendamine ja moderniseerimine 2007. aastal, riigisiseste väljuvate lendude terminali laiendamine ajavahemikul 2008–2010). Seega pidi Aradi lennujaamast juba niigi märksa suurem Timișoara lennujaam taristu arendamiseks investeerima, mistõttu on ebatõenäoline, et Aradi lennujaamale antud abi puudumisel oleks Timișoara lennujaam saanud Aradi lennujaama tegevuse üle võtta ilma lisainvesteeringuteta. See on veel üks näide sellest, miks kõnealust kaht lennujaama ei saa pidada vastastikku asendatavaks. |
| --- | --- |

(131)

Lennundussuuniste punkti 85 kohaselt ei aita kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimine ega täiendava kasutamata läbilaskevõime loomine kaasa ühistes huvides oleva eesmärgi saavutamisele. Seda silmas pidades märgib komisjon, et Timișoara lennujaam oli hinnataval perioodil kasumlik. Peale selle tegi Timișoara lennujaam ajavahemikul 2007–2010 investeeringuid eri terminalidesse, et suurendada läbilaskevõimet ja tulla toime lennuliiklusmahu suurenemisega (nt rahvusvaheliste lendude terminali laiendamine ja moderniseerimine 2007. aastal, riigisiseste väljuvate lendude terminali laiendamine ajavahemikul 2008–2010). Seega pidi Aradi lennujaamast juba niigi märksa suurem Timișoara lennujaam taristu arendamiseks investeerima, mistõttu on ebatõenäoline, et Aradi lennujaamale antud abi puudumisel oleks Timișoara lennujaam saanud Aradi lennujaama tegevuse üle võtta ilma lisainvesteeringuteta. See on veel üks näide sellest, miks kõnealust kaht lennujaama ei saa pidada vastastikku asendatavaks.

| (132) | Võttes arvesse põhjendustes 130 ja 131 esitatud põhjendusi, leiab komisjon, et kuigi Aradi lennujaam asub Timișoara lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas, ei esine nende puhul tegevuse dubleerimist. |
| --- | --- |

(132)

Võttes arvesse põhjendustes 130 ja 131 esitatud põhjendusi, leiab komisjon, et kuigi Aradi lennujaam asub Timișoara lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas, ei esine nende puhul tegevuse dubleerimist.

| (133) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes saab komisjon järeldada, et Aradi lennujaamale antud abi aitas kaasa kodanike liikuvusele ja asjaomase asukohapiirkonna juurdepääsetavusele, panustades seega täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse. |
| --- | --- |

(133)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes saab komisjon järeldada, et Aradi lennujaamale antud abi aitas kaasa kodanike liikuvusele ja asjaomase asukohapiirkonna juurdepääsetavusele, panustades seega täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse.

Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad

Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad

| (134) | Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad asetsevad üksteisest 76 km kaugusel ning mõlemad lennujaamad teenindasid peamiselt Rumeenia riikliku lennuettevõtja TAROMi liinilende Bukaresti. Avalikult kättesaadava teabe kohaselt teenindas TAROM Baia Mare lennujaamast ajavahemikul 2007–2009 mitut iganädalast Bukaresti suunduvat lendu, Austrian Airlines teenindas aga üht sihtkohta (Viin) ajavahemikul 2008. aasta aprillist 2009. aasta veebruarini ning Blue Air mõne kuu jooksul (2009. aasta oktoobrist detsembrini) kolme Euroopa sihtkohta. TAROM teenindas ka mitut iganädalast lendu Satu Mare lennujaamast Bukaresti. Piirkonna maanteetaristu kehva seisukorda arvesse võttes on kahe lennujaama vahelise auto- või bussisõidu aeg aga 1 tund ja 10 minutit, mis ületab 60-minutilise sõiduaja piiri, mida kooskõlas 2014. aasta lennundussuunistega kasutatakse lennujaama teeninduspiirkonna kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(134)

Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad asetsevad üksteisest 76 km kaugusel ning mõlemad lennujaamad teenindasid peamiselt Rumeenia riikliku lennuettevõtja TAROMi liinilende Bukaresti. Avalikult kättesaadava teabe kohaselt teenindas TAROM Baia Mare lennujaamast ajavahemikul 2007–2009 mitut iganädalast Bukaresti suunduvat lendu, Austrian Airlines teenindas aga üht sihtkohta (Viin) ajavahemikul 2008. aasta aprillist 2009. aasta veebruarini ning Blue Air mõne kuu jooksul (2009. aasta oktoobrist detsembrini) kolme Euroopa sihtkohta. TAROM teenindas ka mitut iganädalast lendu Satu Mare lennujaamast Bukaresti. Piirkonna maanteetaristu kehva seisukorda arvesse võttes on kahe lennujaama vahelise auto- või bussisõidu aeg aga 1 tund ja 10 minutit, mis ületab 60-minutilise sõiduaja piiri, mida kooskõlas 2014. aasta lennundussuunistega kasutatakse lennujaama teeninduspiirkonna kindlaksmääramiseks.

| (135) | Nagu on märgitud põhjendustes 34 ja 35, erinesid kaks lennujaama ühtlasi ka liinilendudeks kasutatud õhusõidukite suuruse poolest, kuna nende taristud olid erinevad. |
| --- | --- |

(135)

Nagu on märgitud põhjendustes 34 ja 35, erinesid kaks lennujaama ühtlasi ka liinilendudeks kasutatud õhusõidukite suuruse poolest, kuna nende taristud olid erinevad.

| (136) | Võttes arvesse põhjendustes 134 ja 135 esitatud põhjendusi, leiab komisjon seetõttu, et kuigi kaks lennujaama asetsevad üksteisest vähem kui 100 km raadiuses ja on 2014. aasta lennundussuuniste kriteeriumi alusel seega samas teeninduspiirkonnas, ei esine nende puhul tegevuse dubleerimist. |
| --- | --- |

(136)

Võttes arvesse põhjendustes 134 ja 135 esitatud põhjendusi, leiab komisjon seetõttu, et kuigi kaks lennujaama asetsevad üksteisest vähem kui 100 km raadiuses ja on 2014. aasta lennundussuuniste kriteeriumi alusel seega samas teeninduspiirkonnas, ei esine nende puhul tegevuse dubleerimist.

| (137) | Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et mõlemale lennujaamale antud abi andis panuse täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse, suurendades liikuvust ja asjaomaste asukohapiirkondade juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

(137)

Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et mõlemale lennujaamale antud abi andis panuse täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse, suurendades liikuvust ja asjaomaste asukohapiirkondade juurdepääsetavust.

Constanța lennujaam

Constanța lennujaam

| (138) | Constanța lennujaam asub 45 km ja 30-minutilise sõidu kaugusel Tuzla lennujaamast. Ajavahemikul 2007–2009 pakkus Constanța lennujaam liinilende mitmesse Euroopa sihtkohta ning seega oli sel teistsugune ärimudel kui Tuzla lennujaamal, kus kommertslennuteenuseid ei osutatud ja teenindati erilende (nt põllumajanduslikel, reklaami ja ka meelelahutuslikel eesmärkidel, koolitusteks ja hädaabiteenuste osutamiseks). Ehkki Tuzla lennujaam asub Constanța lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas, ei saa seda seetõttu käsitada lennujaamana 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 6 tähenduses ning seega ei dubleeri see Constanța lennujaama taristut. |
| --- | --- |

(138)

Constanța lennujaam asub 45 km ja 30-minutilise sõidu kaugusel Tuzla lennujaamast. Ajavahemikul 2007–2009 pakkus Constanța lennujaam liinilende mitmesse Euroopa sihtkohta ning seega oli sel teistsugune ärimudel kui Tuzla lennujaamal, kus kommertslennuteenuseid ei osutatud ja teenindati erilende (nt põllumajanduslikel, reklaami ja ka meelelahutuslikel eesmärkidel, koolitusteks ja hädaabiteenuste osutamiseks). Ehkki Tuzla lennujaam asub Constanța lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas, ei saa seda seetõttu käsitada lennujaamana 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 6 tähenduses ning seega ei dubleeri see Constanța lennujaama taristut.

| (139) | Seetõttu järeldab komisjon, et Constanța lennujaamale antud abi andis panuse täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse, suurendades liikuvust ja asjaomase asukohapiirkonna juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

(139)

Seetõttu järeldab komisjon, et Constanța lennujaamale antud abi andis panuse täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse, suurendades liikuvust ja asjaomase asukohapiirkonna juurdepääsetavust.

Oradea lennujaam

Oradea lennujaam

| (140) | Oradea asub 80 km kaugusel Debrecenist (Ungari), kuid sõiduaeg on vähemalt 1 tund ja 30 minutit (kuna Rumeenia ei kuulu Schengenisse, tuleb läbida piirikontroll). |
| --- | --- |

(140)

Oradea asub 80 km kaugusel Debrecenist (Ungari), kuid sõiduaeg on vähemalt 1 tund ja 30 minutit (kuna Rumeenia ei kuulu Schengenisse, tuleb läbida piirikontroll).

| (141) | Peale selle olid lennujaamadel ajavahemikul 2007–2009 erinevad ärimudelid – Oradea teenindas piirkondlike ja riigisiseste täisteenust osutavate lennuettevõtjate riigisiseseid lende ning Debreceni lennujaam oli tol ajal suunatud tellimuslendudele (odavlennuliiklus on seal hakanud välja kujunema alles viimastel aastatel). See viitab sellele, et kaks lennujaama ei olnud hinnataval perioodil vastastikku asendatavad. Seetõttu järeldab komisjon, et kuigi kaks lennujaama asetsevad üksteisest vähem kui 100 km kaugusel ja on 2014. aasta lennundussuuniste kriteeriumi alusel seega samas teeninduspiirkonnas, ei esine nende puhul tegevuse dubleerimist. |
| --- | --- |

(141)

Peale selle olid lennujaamadel ajavahemikul 2007–2009 erinevad ärimudelid – Oradea teenindas piirkondlike ja riigisiseste täisteenust osutavate lennuettevõtjate riigisiseseid lende ning Debreceni lennujaam oli tol ajal suunatud tellimuslendudele (odavlennuliiklus on seal hakanud välja kujunema alles viimastel aastatel). See viitab sellele, et kaks lennujaama ei olnud hinnataval perioodil vastastikku asendatavad. Seetõttu järeldab komisjon, et kuigi kaks lennujaama asetsevad üksteisest vähem kui 100 km kaugusel ja on 2014. aasta lennundussuuniste kriteeriumi alusel seega samas teeninduspiirkonnas, ei esine nende puhul tegevuse dubleerimist.

| (142) | Seega leiab komisjon, et Oradea lennujaamale antud abi andis panuse täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse, suurendades liikuvust ja asjaomase asukohapiirkonna juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

(142)

Seega leiab komisjon, et Oradea lennujaamale antud abi andis panuse täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse, suurendades liikuvust ja asjaomase asukohapiirkonna juurdepääsetavust.

7.4.2.2.   Vajadus riigi sekkumiseks, riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus, ergutava mõju olemasolu, abisumma proportsionaalsus

Vajadus riigi sekkumiseks, riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus, ergutava mõju olemasolu, abisumma proportsionaalsus

| (143) | Abi vajalikkusega seoses nõutakse 2014. aasta lennundussuuniste punktis 116, et tegevusabiga peab olema võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 120 kohaselt peavad liikmesriigid tõendama, et abi on taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste probleemide lahendamiseks asjakohane. See kriteerium oleks täidetud juhul, kui kõnealuse abi puudumisel oleksid Rumeenia lennujaamad olnud tõenäoliselt sunnitud turult lahkuma, jättes Rumeenia piirkonnad ilma transporditaristust, mis mängib olulist rolli juurdepääsetavuse ja arengu edendamisel, või oma tegevust märkimisväärselt piirama. 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt võib väiksematel lennujaamadel olla raskusi oma tegevuse rahastamisel ilma riigi vahenditeta. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 118 kohaselt ei pruugi aastas alla 200 000 reisija teenindavad lennujaamad suuta katta suurt osa oma tegevuskuludest. Seda silmas pidades märgib komisjon, et 11 hinnatavas lennujaamas oli reisijate arv ajavahemikul 2007–2009 alla 200 000. |
| --- | --- |

(143)

Abi vajalikkusega seoses nõutakse 2014. aasta lennundussuuniste punktis 116, et tegevusabiga peab olema võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 120 kohaselt peavad liikmesriigid tõendama, et abi on taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste probleemide lahendamiseks asjakohane. See kriteerium oleks täidetud juhul, kui kõnealuse abi puudumisel oleksid Rumeenia lennujaamad olnud tõenäoliselt sunnitud turult lahkuma, jättes Rumeenia piirkonnad ilma transporditaristust, mis mängib olulist rolli juurdepääsetavuse ja arengu edendamisel, või oma tegevust märkimisväärselt piirama. 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt võib väiksematel lennujaamadel olla raskusi oma tegevuse rahastamisel ilma riigi vahenditeta. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 118 kohaselt ei pruugi aastas alla 200 000 reisija teenindavad lennujaamad suuta katta suurt osa oma tegevuskuludest. Seda silmas pidades märgib komisjon, et 11 hinnatavas lennujaamas oli reisijate arv ajavahemikul 2007–2009 alla 200 000.

| (144) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 124 on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Käesoleval juhul oleks abisaajate majandustegevus abi puudumisel katmata kahjumi tõttu märkimisväärselt vähenenud, kui mitte täielikult lõpetatud. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 125 kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi selleks, et olla proportsionaalne, piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga. Uurimise all olevad meetmed piirdusid lennujaamade kahjumi katmiseks ja elujõulise tegevuse jätkamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(144)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 124 on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Käesoleval juhul oleks abisaajate majandustegevus abi puudumisel katmata kahjumi tõttu märkimisväärselt vähenenud, kui mitte täielikult lõpetatud. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 125 kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi selleks, et olla proportsionaalne, piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga. Uurimise all olevad meetmed piirdusid lennujaamade kahjumi katmiseks ja elujõulise tegevuse jätkamiseks minimaalselt vajalikuga.

| (145) | Seetõttu järeldab komisjon, et kogu tegevusabi oli vajalik ja piirdus toetatud tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(145)

Seetõttu järeldab komisjon, et kogu tegevusabi oli vajalik ja piirdus toetatud tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga.

7.4.2.3.   Konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

Konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (146) | Nagu on märgitud põhjenduses 24, olid ainsad käesoleva hindamisega hõlmatud lennujaamad, mille puhul asub teine lennujaam 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses, järgmised: Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Nagu on selgitatud põhjenduses 128, leiab komisjon kõikide ülejäänud lennujaamade kohta, et abi toetas kodanike liikuvuse ja kõnealuste lennujaamade asukohapiirkondade juurdepääsetavuse seisukohast vajaliku taristu toimivana hoidmist, võttes eelkõige arvesse maantee- ja raudteetaristu kehva seisukorda. Seetõttu andis abi nende lennujaamade korral panuse liidu jaoks ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse ega põhjustanud põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Ülejäänud lennujaamade kohta esitas komisjon alljärgnevad tähelepanekud. |
| --- | --- |

(146)

Nagu on märgitud põhjenduses 24, olid ainsad käesoleva hindamisega hõlmatud lennujaamad, mille puhul asub teine lennujaam 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses, järgmised: Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța ja Oradea. Nagu on selgitatud põhjenduses 128, leiab komisjon kõikide ülejäänud lennujaamade kohta, et abi toetas kodanike liikuvuse ja kõnealuste lennujaamade asukohapiirkondade juurdepääsetavuse seisukohast vajaliku taristu toimivana hoidmist, võttes eelkõige arvesse maantee- ja raudteetaristu kehva seisukorda. Seetõttu andis abi nende lennujaamade korral panuse liidu jaoks ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse ega põhjustanud põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Ülejäänud lennujaamade kohta esitas komisjon alljärgnevad tähelepanekud.

Aradi lennujaam

Aradi lennujaam

| (147) | Komisjon märgib, et hinnataval perioodil oli Aradi lennujaama reisijate arv väga väike, seda nii absoluutarvudes kui ka võrdluses Timișoara lennujaamaga (mis asub 50 km ja 40-minutilise sõidu kaugusel). Aradi lennujaama reisijate arv aastas oli hinnataval perioodil vahemikus 67 183 – 128 835 inimest ning Timișoara lennujaama reisijate arv aastas vahemikus 859 329 – 991 758 inimest. Aradi lennujaama reisijate arv moodustas Timișoara lennujaama reisijate arvust 2007. aastal ainult 7,8 %, 2008. aastal 14,5 % ja 2009. aastal 8,8 %. Võttes arvesse kõnealuseid erinevusi kahe lennujaama reisijate arvus, on Aradi lennujaamale antud abi mõju Timișoara konkurentsipositsioonile olnud väga väike (44). Laiemalt vaadates on abi kogumõju konkurentsile Aradi lennujaama väikest reisijate arvu silmas pidades olnud paratamatult väheoluline. Peale selle tundub, et kahe lennujaama reisijate arvu vahel puudub vastastikune seos. Aradi lennujaama reisijate arv oli 2007. aastal 67 183, 2008. aastal 128 835 ja 2009. aastal 88 147, samal ajal kui Timișoara lennujaama reisijate arv järjepidevalt kasvas (859 329 reisijat 2007. aastal, 886 083 reisijat 2008. aastal ja 991 758 reisijat 2009. aastal) (45). Vastastikuse seose puudumine viitab sellele, et kaks lennujaama teenindasid erinevaid vajadusi ja turusegmente, mitte üksnes ei dubleerinud teineteise tegevust. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon märgib, et hinnataval perioodil oli Aradi lennujaama reisijate arv väga väike, seda nii absoluutarvudes kui ka võrdluses Timișoara lennujaamaga (mis asub 50 km ja 40-minutilise sõidu kaugusel). Aradi lennujaama reisijate arv aastas oli hinnataval perioodil vahemikus 67 183 – 128 835 inimest ning Timișoara lennujaama reisijate arv aastas vahemikus 859 329 – 991 758 inimest. Aradi lennujaama reisijate arv moodustas Timișoara lennujaama reisijate arvust 2007. aastal ainult 7,8 %, 2008. aastal 14,5 % ja 2009. aastal 8,8 %. Võttes arvesse kõnealuseid erinevusi kahe lennujaama reisijate arvus, on Aradi lennujaamale antud abi mõju Timișoara konkurentsipositsioonile olnud väga väike (44). Laiemalt vaadates on abi kogumõju konkurentsile Aradi lennujaama väikest reisijate arvu silmas pidades olnud paratamatult väheoluline. Peale selle tundub, et kahe lennujaama reisijate arvu vahel puudub vastastikune seos. Aradi lennujaama reisijate arv oli 2007. aastal 67 183, 2008. aastal 128 835 ja 2009. aastal 88 147, samal ajal kui Timișoara lennujaama reisijate arv järjepidevalt kasvas (859 329 reisijat 2007. aastal, 886 083 reisijat 2008. aastal ja 991 758 reisijat 2009. aastal) (45). Vastastikuse seose puudumine viitab sellele, et kaks lennujaama teenindasid erinevaid vajadusi ja turusegmente, mitte üksnes ei dubleerinud teineteise tegevust.

44

45

| (148) | Võttes arvesse, et Timișoara oli ajavahemikul 2007–2009 kasumlik ja investeeris läbilaskevõime suurendamisse, on lisaks sellele ebatõenäoline, et Aradi lennujaamale antud abi mõjutas oluliselt Timișoara lennujaama tegevust. |
| --- | --- |

(148)

Võttes arvesse, et Timișoara oli ajavahemikul 2007–2009 kasumlik ja investeeris läbilaskevõime suurendamisse, on lisaks sellele ebatõenäoline, et Aradi lennujaamale antud abi mõjutas oluliselt Timișoara lennujaama tegevust.

| (149) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et abist põhjustatud konkurentsimoonutused olid piiratud ega kaalunud üles abi panust liikuvusse ja juurdepääsetavusse. |
| --- | --- |

(149)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et abist põhjustatud konkurentsimoonutused olid piiratud ega kaalunud üles abi panust liikuvusse ja juurdepääsetavusse.

Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad

Baia Mare ja Satu Mare lennujaamad

| (150) | Võttes arvesse, et kahe lennujaama reisijate arv oli hinnataval perioodil väga väike (Baia Mares 2007. aastal 15 334 reisijat ja 2009. aastal 24 983 reisijat, Satu Mares 2007. aastal 5 883 reisijat ja 2009. aastal 11 101 reisijat) ning et lennujaamades käitatud õhusõidukid olid suuruselt ja tüübilt erinevad, nagu märgitud põhjendustes 34 ja 35, leiab komisjon, et abist põhjustatud konkurentsimoonutused olid väga piiratud ega kaalunud üles abi panust liikuvusse ja juurdepääsetavusse. |
| --- | --- |

(150)

Võttes arvesse, et kahe lennujaama reisijate arv oli hinnataval perioodil väga väike (Baia Mares 2007. aastal 15 334 reisijat ja 2009. aastal 24 983 reisijat, Satu Mares 2007. aastal 5 883 reisijat ja 2009. aastal 11 101 reisijat) ning et lennujaamades käitatud õhusõidukid olid suuruselt ja tüübilt erinevad, nagu märgitud põhjendustes 34 ja 35, leiab komisjon, et abist põhjustatud konkurentsimoonutused olid väga piiratud ega kaalunud üles abi panust liikuvusse ja juurdepääsetavusse.

Constanța lennujaam

Constanța lennujaam

| (151) | Nagu selgitatud põhjenduses 138, oli kommertslennuliiklust teenindanud Constanța lennujaamal teistsugune ärimudel kui lähedalasuval Tuzla lennujaamal, kus kommertslennuteenuseid ei osutatud. Õigupoolest ei saa Tuzla lennujaama käsitada lennujaamana 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 6 tähenduses. Peale selle oli Constanța lennujaama reisijate arv hinnataval perioodil väga väike, mis tähendab, et lennujaamale antud abist ei saanudki eeldada suuri konkurentsimoonutusi. Seetõttu leiab komisjon, et Constanța lennujaamale ajavahemikul 2007–2009 antud abi panus liikuvusse ja juurdepääsetavusse kaalus üles sellest abist põhjustatud võimalikud konkurentsimoonutused. |
| --- | --- |

(151)

Nagu selgitatud põhjenduses 138, oli kommertslennuliiklust teenindanud Constanța lennujaamal teistsugune ärimudel kui lähedalasuval Tuzla lennujaamal, kus kommertslennuteenuseid ei osutatud. Õigupoolest ei saa Tuzla lennujaama käsitada lennujaamana 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 6 tähenduses. Peale selle oli Constanța lennujaama reisijate arv hinnataval perioodil väga väike, mis tähendab, et lennujaamale antud abist ei saanudki eeldada suuri konkurentsimoonutusi. Seetõttu leiab komisjon, et Constanța lennujaamale ajavahemikul 2007–2009 antud abi panus liikuvusse ja juurdepääsetavusse kaalus üles sellest abist põhjustatud võimalikud konkurentsimoonutused.

Oradea lennujaam

Oradea lennujaam

| (152) | Nagu selgitatud põhjendustes 37 ja 140, paikneb Oradea 80 km kaugusel Debrecenist (Ungari), kuid sõiduaeg on vähemalt 1 tund ja 30 minutit (kuna Rumeenia ei kuulu Schengeni ala koosseisu, tuleb Ungarisse reisimisel läbida piirikontroll). Peale selle oli Oradea lennujaama reisijate arv ajavahemikul 2007–2009 väga väike (vähem kui 40 000 reisijat) ning selle ärimudel erines Debreceni lennujaama omast (vt põhjendus 141). |
| --- | --- |

(152)

Nagu selgitatud põhjendustes 37 ja 140, paikneb Oradea 80 km kaugusel Debrecenist (Ungari), kuid sõiduaeg on vähemalt 1 tund ja 30 minutit (kuna Rumeenia ei kuulu Schengeni ala koosseisu, tuleb Ungarisse reisimisel läbida piirikontroll). Peale selle oli Oradea lennujaama reisijate arv ajavahemikul 2007–2009 väga väike (vähem kui 40 000 reisijat) ning selle ärimudel erines Debreceni lennujaama omast (vt põhjendus 141).

| (153) | Seetõttu leiab komisjon, et Oradea lennujaamale antud abi panus liikuvusse ja juurdepääsetavusse kaalus üles sellest abist põhjustatud võimalikud konkurentsimoonutused. |
| --- | --- |

(153)

Seetõttu leiab komisjon, et Oradea lennujaamale antud abi panus liikuvusse ja juurdepääsetavusse kaalus üles sellest abist põhjustatud võimalikud konkurentsimoonutused.

7.4.3.   
  Järeldus riigiabi kokkusobivuse kohta

Järeldus riigiabi kokkusobivuse kohta

| (154) | Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut, järeldab komisjon, et Aradis, Bacăus, Baia Mares, Craiovas, Iașis, Oradeas, Satu Mares, Sibius, Suceavas, Tulceas ja Constanțas asuvatele Rumeenia lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud abi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(154)

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut, järeldab komisjon, et Aradis, Bacăus, Baia Mares, Craiovas, Iașis, Oradeas, Satu Mares, Sibius, Suceavas, Tulceas ja Constanțas asuvatele Rumeenia lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud abi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv.

| (155) | See hinnang ei piira mingil viisil komisjoni ükskõik milliseid võimalikke tulevasi hinnanguid nendele lennujaamadele pärast 4. aprilli 2014 antud võimaliku abi kohta, kuna kõiki selliseid abimeetmeid tuleks hinnata teistsuguste kriteeriumide alusel kui kohaldati käesolevate meetmete puhul (46). |
| --- | --- |

(155)

See hinnang ei piira mingil viisil komisjoni ükskõik milliseid võimalikke tulevasi hinnanguid nendele lennujaamadele pärast 4. aprilli 2014 antud võimaliku abi kohta, kuna kõiki selliseid abimeetmeid tuleks hinnata teistsuguste kriteeriumide alusel kui kohaldati käesolevate meetmete puhul (46).

46

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (156) | Toetus, mida Rumeenia avaliku sektori asutused andsid ajavahemikul 2007–2009 Aradis, Bacăus, Baia Mares, Craiovas, Iașis, Oradeas, Satu Mares, Sibius, Suceavas, Tulceas ja Constanțas asuvatele lennujaamadele, kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(156)

Toetus, mida Rumeenia avaliku sektori asutused andsid ajavahemikul 2007–2009 Aradis, Bacăus, Baia Mares, Craiovas, Iașis, Oradeas, Satu Mares, Sibius, Suceavas, Tulceas ja Constanțas asuvatele lennujaamadele, kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel kokkusobiv siseturuga.

| (157) | Põhjenduses 69 selgitatud põhjustel jääb Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetust käsitlev uurimine avatuks, |
| --- | --- |

(157)

Põhjenduses 69 selgitatud põhjustel jääb Cluj-Napoca ja Târgu Mureși lennujaamadele ajavahemikul 2007–2009 antud riigi toetust käsitlev uurimine avatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Toetus, mida Rumeenia andis ajavahemikul 2007–2009 Rumeenias Aradis, Bacăus, Baia Mares, Craiovas, Iașis, Oradeas, Satu Mares, Sibius, Suceavas, Tulceas ja Constanțas asuvatele lennujaamadele kogusummas 490 401,3 leud, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis anti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes.

2.   Lõikes 1 osutatud riigiabi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 27. september 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 207, 13.7.2011, lk 3.

1

(2)  D-kategooria lennujaamad, st lennujaamad, mis teenindavad vähem kui miljonit reisijat aastas, nagu on määratletud 2005. aasta suunistes lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

2

(3)  Ametlik uurimismenetlus hõlmab nii teatatud abikava väikeste piirkondlike lennujaamade taristu arendamise toetamiseks riikliku rahastamiskava kaudu kui ka teatavate lennujaamade tegevuskahjumi katmist riigieelarve vahenditest.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

5

(6)  
  ELT C 99, 4.4.2014, lk 3.

6

(7)  Vt joonealune märkus 2.

7

(8)  Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10) – Timișoara rahvusvaheline lennujaam – Wizz Air – Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt (ELT C 270, 13.9.2011, lk 11).

8

(9)  Valitsuse otsusega nr 523/1998 nähti ette, et i) lennujaama enda varadega seotud kapitalikulusid rahastatakse omavahenditest, laenudest ja muudest allikatest; ii) uute riigivarade loomisega, samuti olemasolevate riigivarade laiendamise ja moderniseerimisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest; iii) valitsuse heakskiidetud lennujaamainvesteeringute rahastamine kuni uue juriidilise isiku asutamise kuupäevani tagatakse omavahenditest, mida täiendab riigi toetus; iv) eraomandis olevate varadega seotud investeeringute maksekohustused, mis ei ole uue juriidilise isiku asutamise kuupäevani täidetud, kaetakse omavahenditest, mida täiendab riigi toetus; v) uute riigivarade loomisega või olemasolevate varade moderniseerimisega seotud maksekohustused, mis ei ole uue juriidilise isiku asutamise kuupäevani täidetud, kaetakse riigieelarve vahenditest.

9

(10)  Lennujaam oli avatud vaid jaanuaris.

10

(11)  Komisjoni 19. veebruari 2015. aasta kiri.

11

(12)  Rumeenia 19. märtsi 2015. aasta ja 24. juuni 2016. aasta kirjad.

12

(13)  Võrdluseks – Embraer ERJ 135 ER-i istekohtade arv on 37 ja suurim stardimass 19 000 kg.

13

(14)  Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi SA. 32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) – Riigiabi lennuettevõtjale Wizz Air ja Cluj-Napoca lennujaamale (ELT C 104, 18.3.2016, lk 77).

14

(15)  Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi SA. 33769 (2015/NN) (ex 2011/CP) – Väidetav riigiabi Târgu-Mureș Transilvania lennujaamale, lennuettevõtjatele Wizz Air ja Ryanair ning teistele lennuettevõtjatele (ELT C 104, 18.3.2016, lk 45).

15

(16)  
  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, punkt 93. Vt ka käesoleva otsuse põhjendustes 84 ja 85 esitatud analüüs.

16

(17)  Vt joonealune märkus 8.

17

(18)  
  23. aprilli 1991. aasta otsus kohtuasjas C-41/90: Höfner ja Elser vs. Macrotron, EU:C:1991:161, punkt 21; 17. veebruari 1993. aasta otsus kohtuasjas C-160/91: Poucet ja Pistre vs. AGF ja Cancava, EU:C:1993:63, punkt 17; 18. juuni 1998. aasta otsus kohtuasjas C-35/96: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, EU:C:1998:303, punkt 36.

18

vs

vs

vs

(19)  
  19. jaanuari 1994. aasta otsus kohtuasjas C-364/92: SAT Fluggesellschaft mbH vs. Eurocontrol, EU:C:1994:7.

19

vs

(20)  Komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsus N 309/2002 „Lennundusjulgestus – kulude hüvitamine pärast rünnakuid 11. septembril 2001
  “ (ELT C 148, 25.6.2003, lk 7).

20

(21)  Vt eelkõige 19. jaanuari 1994. aasta otsus kohtuasjas C-364/92: SAT Fluggesellschaft mbH vs. Eurocontrol, EU:C:1994:7, punkt 30, ning 26. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas C-113/07 P: SELEX Sistemi Integrati SpA vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, EU:C:2009:191, punkt 71.

21

vs

vs

(22)  Vt 3. märtsi 2005. aasta otsus Heiseri kohtuasjas, C-172/03, EU:C:2005:130, punkt 36, ja viidatud kohtupraktika.

22

(23)  
  14. oktoobri 1987. aasta otsus kohtuasjas C-248/84: Saksamaa Liitvabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, EU:C:1987:437; Üldkohtu 12. mai 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-267/08: Région Nord-Pas-de-Calais, EU:T:2011:209, ja T-279/08: Communauté d'agglomération du Douaisis vs. Euroopa Komisjon, EU:T:2011:209, punkt 108.

23

vs

vs

(24)  
  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415.

24

(25)  Komisjoni teatis Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes, punkt 47 (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4).

25

(26)  
  27. märtsi 1974. aasta otsus kohtuasjas C-127/73: Belgische Radio en Televisie vs. SV SABAM ja NV Fonior, EU:C:1974:6, punktid 19–20; 11. aprilli 1989. aasta otsus kohtuasjas C-66/86: Ahmed Saeed Flugreisen ja Silver Line Reisebüro GmbH vs. Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V, EU:C:1989:140, punktid 55–57; 2. märtsi 1983. aasta otsus kohtuasjas C-7/82: Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, EU:C:1983:52; 14. juuli 1981. aasta otsus kohtuasjas C-172/80: Gerhard Züchner vs. Bayerische Vereinsbank AG, EU:C:1981:178.

26

vs

vs

vs

vs

(27)  Komisjoni teatis „Üldhuviteenused Euroopas“ (2001. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatis) (EÜT C 17, 19.1.2001, lk 4).

27

(28)  
  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, punkt 87. 7. novembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-137/10: CBI vs. komisjon, veel avaldamata, punktid 97 ja 98.

28

vs

(29)  
  ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.

29

(30)  Kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 punkt a.

30

(31)  Vt otsuse 2005/842/EÜ artikkel 10, kus on esitatud otsuse jõustumise kuupäev, eeskätt otsuse artikli 4 punktide c, d ja e ning artikli 6 jõustumise kuupäev.

31

(32)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

32

(33)  
  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

33

(34)  
  ELT C 8, 11.1.2012, lk 15.

34

(35)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 172.

35

(36)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 137.

36

(37)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 113.

37

(38)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 120.

38

(39)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 116.

39

(40)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 124.

40

(41)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 125.

41

(42)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 131.

42

(43)  Odavlennufirma Wizz Air alustas Timișoara lennujaamas tegevust alles 2008. aasta lõpus.

43

(44)  Riigiabi SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) korral, mida Prantsusmaa andis Nîmes – Uzès – Le Vigani kaubandus- ja tööstuskojale, ettevõtjale Veolia Transport Aéroport de Nîmes, ettevõtjale Ryanair Limited ja ettevõtjale Airport Marketing Services Limited (ELT L 113, 27.4.2016, lk 32), leidis komisjon, et Nîmes'i lennujaamale antud abi mõju lähedalasuva Montpellier' lennujaama konkurentsipositsioonile oli muu hulgas piiratud ka selle tõttu, et Nîmes'i lennujaama reisijate arv oli kuus korda väiksem kui Montpellier' lennujaamal.

44

(45)  Lähedalasuvate lennujaamade reisijate arvu vahelise vastastikuse seose puudumine oli ühtlasi üks kriteerium, millest lähtuti Pau lennujaamale antud abi kokkusobivuse põhjendamisel riigiabi SA.22614 (C 53/07) korral, mida Prantsusmaa andis Pau-Béarni kaubandus-tööstuskojale ning ettevõtjatele Ryanair, Airport Marketing Services ja Transavia (ELT L 201, 30.7.2015, lk 109).

45

(46)  Eeskätt tuleb pärast aprilli 2014 antud abi puhul 2014. aasta lennundussuuniste punkti 115 kohaselt tõendada kahjumliku lennujaama väljavaateid katta üleminekuperioodi lõpuks täielikult tegevuskulud (vt 2014. aasta lennundussuuniste punktid 128–130); 2014. aasta lennundussuuniste punkti 132 kohaselt peavad liikmesriigid tõendama, et kõik teeninduspiirkonna lennujaamad suudavad katta üleminekuperioodi lõpuks täielikult tegevuskulud.

46

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/58

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 469/15/COL,

4. november 2015,

lõpetada ametlik uurimismenetlus äriühingule Innovasjon Norge antud väidetava riigiabi kohta seoses tema tegevusega veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul ning piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele antud võimaliku abi kohta (Norra) [2017/1150]

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet“),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikli 61 lõiget 1,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), eriti selle II osa artikli 7 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 1,

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | TellUs IT AS, mis ühines hiljem äriühinguga New Mind (1) (edaspidi „New Mind | tellUs“ või „kaebuse esitaja“), esitas 5. juuli 2013. aasta kirjas (2) järelevalveametile riigiabi käsitleva kaebuse äriühingu Innovasjon Norge (edaspidi „IN“) äritegevuse suhtes veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul turismisektoris. Järelevalveamet sai ja registreeris kaebuse 8. juulil 2013. |
| --- | --- |

(1)

TellUs IT AS, mis ühines hiljem äriühinguga New Mind (1) (edaspidi „New Mind | tellUs“ või „kaebuse esitaja“), esitas 5. juuli 2013. aasta kirjas (2) järelevalveametile riigiabi käsitleva kaebuse äriühingu Innovasjon Norge (edaspidi „IN“) äritegevuse suhtes veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul turismisektoris. Järelevalveamet sai ja registreeris kaebuse 8. juulil 2013.

1

2

| (2) | Pärast kaebuse esialgset läbivaatamist otsustas järelevalveamet 16. juulil 2014 algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse, võttes vastu otsuse nr 300/14/COL (edaspidi „algatamisotsus“) (3). Kõnealuse otsusega kutsus järelevalveamet Norra ametiasutusi ja huvitatud isikuid märkusi esitama. |
| --- | --- |

(2)

Pärast kaebuse esialgset läbivaatamist otsustas järelevalveamet 16. juulil 2014 algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse, võttes vastu otsuse nr 300/14/COL (edaspidi „algatamisotsus“) (3). Kõnealuse otsusega kutsus järelevalveamet Norra ametiasutusi ja huvitatud isikuid märkusi esitama.

3

| (3) | Norra ametiasutused esitasid 1. septembri 2014. aasta kirjas (4) algatamisotsuse kohta märkusi. 30. septembril 2014 kohtus järelevalveamet Norra ametiasutuste ja INiga. Kohtumisel andsid Norra ametiasutused uut teavet ja selgitasid oma 1. septembril 2014 esitatud märkusi. Järelevalveamet esitas lisaküsimusi ka INile ning sai neile vastused 17. oktoobri 2014. aasta e-kirjas (5). |
| --- | --- |

(3)

Norra ametiasutused esitasid 1. septembri 2014. aasta kirjas (4) algatamisotsuse kohta märkusi. 30. septembril 2014 kohtus järelevalveamet Norra ametiasutuste ja INiga. Kohtumisel andsid Norra ametiasutused uut teavet ja selgitasid oma 1. septembril 2014 esitatud märkusi. Järelevalveamet esitas lisaküsimusi ka INile ning sai neile vastused 17. oktoobri 2014. aasta e-kirjas (5).

4

5

| (4) | Järelevalveametile esitas 9. oktoobri 2014. aasta e-kirjas (6) märkusi üks huvitatud isik, kaebuse esitaja. Järelevalveamet saatis need 10. oktoobri 2014 kirjaga (7) edasi Norra ametiasutustele. Järelevalveametil olid 27. oktoobril 2014 ja 5. novembril 2014 INiga konverentskõned. |
| --- | --- |

(4)

Järelevalveametile esitas 9. oktoobri 2014. aasta e-kirjas (6) märkusi üks huvitatud isik, kaebuse esitaja. Järelevalveamet saatis need 10. oktoobri 2014 kirjaga (7) edasi Norra ametiasutustele. Järelevalveametil olid 27. oktoobril 2014 ja 5. novembril 2014 INiga konverentskõned.

6

7

| (5) | 24. novembri 2014. aasta kirjas (8) esitasid Norra ametiasutused oma märkused kaebuse esitaja väidete kohta ja andsid juhtumi kohta lisateavet. |
| --- | --- |

(5)

24. novembri 2014. aasta kirjas (8) esitasid Norra ametiasutused oma märkused kaebuse esitaja väidete kohta ja andsid juhtumi kohta lisateavet.

8

| (6) | Pärast seda on järelevalveamet saanud juhtumi kohta lisateavet kaebuse esitajalt ja INilt (9). Kaebuse esitajalt saadud teave edastati Norra ametiasutustele. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda on järelevalveamet saanud juhtumi kohta lisateavet kaebuse esitajalt ja INilt (9). Kaebuse esitajalt saadud teave edastati Norra ametiasutustele.

9

2.   MEETMETE KIRJELDUS

MEETMETE KIRJELDUS

| (7) | Käesolevas otsuses käsitletakse INi tegevust turismisektoris. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses käsitletakse INi tegevust turismisektoris.

| (8) | IN on avaliku sektori äriühing, millele on tehtud ülesandeks toetada Norra ettevõtjate ja tööstuse innovatsiooni ja arendustegevust. IN toetab üleriigilist turismitööstust ning on Norra külastatuima turismisaidi visitnorway.com (10) asutaja ja haldaja. |
| --- | --- |

(8)

IN on avaliku sektori äriühing, millele on tehtud ülesandeks toetada Norra ettevõtjate ja tööstuse innovatsiooni ja arendustegevust. IN toetab üleriigilist turismitööstust ning on Norra külastatuima turismisaidi visitnorway.com (10) asutaja ja haldaja.

10

| (9) | visitnorway.com'i kaudu osutab IN teenuseid piirkondlikele turismiametitele (11) ja sihtkohtade turismiasutustele (12). Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused on kohalikud/piirkondlikud organisatsioonid, mis edendavad turismi oma geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(9)

visitnorway.com'i kaudu osutab IN teenuseid piirkondlikele turismiametitele (11) ja sihtkohtade turismiasutustele (12). Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused on kohalikud/piirkondlikud organisatsioonid, mis edendavad turismi oma geograafilises piirkonnas.

11

12

| (10) | Kõnealused teenused hõlmavad i) veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ning ii) turundus- ja müügiedendusteenuseid turismisektoris (13). |
| --- | --- |

(10)

Kõnealused teenused hõlmavad i) veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ning ii) turundus- ja müügiedendusteenuseid turismisektoris (13).

13

| (11) | Kaebuses ja algatamisotsuses osutatakse võimalikele riigiabi meetmetele seoses veebitaristu ja sellega seotud teenustega. Täpsemalt osutatakse algatamisotsuse artiklis 1 kolmele võimalikule riigiabimeetmele. |
| --- | --- |

(11)

Kaebuses ja algatamisotsuses osutatakse võimalikele riigiabi meetmetele seoses veebitaristu ja sellega seotud teenustega. Täpsemalt osutatakse algatamisotsuse artiklis 1 kolmele võimalikule riigiabimeetmele.

| (12) | Esimene väidetav riigiabimeede seisneb riigiabi andmises INile kasumist loobumise näol piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisel. |
| --- | --- |

(12)

Esimene väidetav riigiabimeede seisneb riigiabi andmises INile kasumist loobumise näol piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisel.

| (13) | Teine meede seisneb selles, et IN ei kasuta väidetavalt raamatupidamisarvestuste eristamist ega läbipaistvat kulude paigutuse metoodikat, millega hoitaks lahus INi majanduslikku ja mittemajanduslikku tegevust. Oluline on eelkõige küsimus, kas INi-poolset veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ristsubsideeritakse avaliku sektori rahalistest vahenditest, mis on saadud mittemajandusliku teenuse osutamiseks, st Norra üldiseks turundamiseks turismisihtkohana. |
| --- | --- |

(13)

Teine meede seisneb selles, et IN ei kasuta väidetavalt raamatupidamisarvestuste eristamist ega läbipaistvat kulude paigutuse metoodikat, millega hoitaks lahus INi majanduslikku ja mittemajanduslikku tegevust. Oluline on eelkõige küsimus, kas INi-poolset veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ristsubsideeritakse avaliku sektori rahalistest vahenditest, mis on saadud mittemajandusliku teenuse osutamiseks, st Norra üldiseks turundamiseks turismisihtkohana.

| (14) | Kolmas väidetav riigiabimeede seisneb riigiabi andmises piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele seeläbi, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste eest küsitud hind ei ole piisav, et IN saaks oma investeeringutelt mõistlikku tulu. |
| --- | --- |

(14)

Kolmas väidetav riigiabimeede seisneb riigiabi andmises piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele seeläbi, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste eest küsitud hind ei ole piisav, et IN saaks oma investeeringutelt mõistlikku tulu.

2.1.   VÄIDETAVA RIIGIABI SAAJAD

| (15) | INi asutas 2003. aastal Norra valitsus Innovasjon Norge seaduse (14) alusel (edaspidi „INi seadus“). 51 % äriühingust kuulub riigile ja ülejäänud 49 % maakondadele (15). |
| --- | --- |

(15)

INi asutas 2003. aastal Norra valitsus Innovasjon Norge seaduse (14) alusel (edaspidi „INi seadus“). 51 % äriühingust kuulub riigile ja ülejäänud 49 % maakondadele (15).

14

15

| (16) | Äriühing asutati Norra valitsuse abivahendina väärtust loova äriarenduse edendamiseks kogu riigis (16). IN haldab ja rakendab mitut Norra abimeedet. IN toetab üleriigilist turismisektorit. Norra ametiasutused märkisid, et „INile on pandud muu hulgas ülesanne pakkuda ametlikul veebisaidil visitnorway.com veebiturundusteenuseid välisriikide ja Norra elanikkonnani jõudmiseks“ (17). |
| --- | --- |

(16)

Äriühing asutati Norra valitsuse abivahendina väärtust loova äriarenduse edendamiseks kogu riigis (16). IN haldab ja rakendab mitut Norra abimeedet. IN toetab üleriigilist turismisektorit. Norra ametiasutused märkisid, et „INile on pandud muu hulgas ülesanne pakkuda ametlikul veebisaidil visitnorway.com veebiturundusteenuseid välisriikide ja Norra elanikkonnani jõudmiseks“ (17).

16

17

| (17) | Kohaliku ja piirkondliku turismiedendusega tegelevad piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused. Norra ametiasutuste antud teabe (18) kohaselt on Norras ligikaudu 300 piirkondlikku ja kohalikku turismiorganisatsiooni, st piirkondlikku turismiametit ja sihtkoha turismiasutust. Nende peamine eesmärk on korraldada turismitegevusi ja anda turismiinfot. Piirkondlikud turismiametid keskenduvad piirkonna rahvusvahelisele turundamisele ning sihtkohtade turismiasutused turundavad nii rahvusvaheliselt kui ka riigisiseselt kindlaid sihtkohti (19). Nende osanikud on enamasti nii avaliku kui ka erasektori äriühingud (20). Piirkondlikud turismiametid on enamasti osaühingud, mille osad kuuluvad maakonnavalitsustele ja turismisektori esindajatele. Sihtkohtade turismiasutused on kohalikud organisatsioonid ja nende osanike koosseis varieerub. Enamasti kuuluvad nad siiski kohalikele omavalitsustele ja kohalikele turismiettevõtjatele. |
| --- | --- |

(17)

Kohaliku ja piirkondliku turismiedendusega tegelevad piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused. Norra ametiasutuste antud teabe (18) kohaselt on Norras ligikaudu 300 piirkondlikku ja kohalikku turismiorganisatsiooni, st piirkondlikku turismiametit ja sihtkoha turismiasutust. Nende peamine eesmärk on korraldada turismitegevusi ja anda turismiinfot. Piirkondlikud turismiametid keskenduvad piirkonna rahvusvahelisele turundamisele ning sihtkohtade turismiasutused turundavad nii rahvusvaheliselt kui ka riigisiseselt kindlaid sihtkohti (19). Nende osanikud on enamasti nii avaliku kui ka erasektori äriühingud (20). Piirkondlikud turismiametid on enamasti osaühingud, mille osad kuuluvad maakonnavalitsustele ja turismisektori esindajatele. Sihtkohtade turismiasutused on kohalikud organisatsioonid ja nende osanike koosseis varieerub. Enamasti kuuluvad nad siiski kohalikele omavalitsustele ja kohalikele turismiettevõtjatele.

18

19

20

| (18) | Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei püüa omanikele võimalikult suurt kasumit teenida. Pigem on nende eesmärk ergutada turismisektori majandustegevust oma piirkonnas (21). |
| --- | --- |

(18)

Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei püüa omanikele võimalikult suurt kasumit teenida. Pigem on nende eesmärk ergutada turismisektori majandustegevust oma piirkonnas (21).

21

2.2.   VEEBITARISTU JA SELLEGA SEOTUD TEENUSED

| (19) | Veebitaristut ja sellega seotud teenuseid turismisektoris pakutakse niinimetatud sihtkoha haldamise süsteemi (destination management system, DMS) (22) kaudu. |
| --- | --- |

(19)

Veebitaristut ja sellega seotud teenuseid turismisektoris pakutakse niinimetatud sihtkoha haldamise süsteemi (destination management system, DMS) (22) kaudu.

destination management system

22

| (20) | IT-ettevõtja pakub sihtkoha haldamise süsteemi kaudu teenust, mis võimaldab tema klientidel (sihtkohtade turismiasutustel) (23) anda ja korrapäraselt ajakohastada teavet turismisihtkohtade, hotellide, restoranide, sündmuste jms kohta samaaegselt omaenda veebilehel ja välistes kanalites, nagu visitnorway.com, Google Maps, turismiinfopunktid, mobiiliportaalid ja trükimeedia. Teave on üldkasutatav broneeringute tegemiseks ja muudel otstarvetel. |
| --- | --- |

(20)

IT-ettevõtja pakub sihtkoha haldamise süsteemi kaudu teenust, mis võimaldab tema klientidel (sihtkohtade turismiasutustel) (23) anda ja korrapäraselt ajakohastada teavet turismisihtkohtade, hotellide, restoranide, sündmuste jms kohta samaaegselt omaenda veebilehel ja välistes kanalites, nagu visitnorway.com, Google Maps, turismiinfopunktid, mobiiliportaalid ja trükimeedia. Teave on üldkasutatav broneeringute tegemiseks ja muudel otstarvetel.

23

| (21) | Sihtkoha haldamise süsteem võib pakkuda eri funktsioone: i) suunamisfunktsioon (st huviväärsuste või teadaannete andmebaasi loomine sündmuste, hotellide, restoranide, kunstinäituste jne kohta), ii) levitamisfunktsioon (st andmebaasi salvestatud teabe levitamine eri kanalite ja platvormide kaudu) ja iii) otsingufunktsioon (kasutatakse veebisaitidel turismitoodete otsimiseks ja tutvustamiseks). |
| --- | --- |

(21)

Sihtkoha haldamise süsteem võib pakkuda eri funktsioone: i) suunamisfunktsioon (st huviväärsuste või teadaannete andmebaasi loomine sündmuste, hotellide, restoranide, kunstinäituste jne kohta), ii) levitamisfunktsioon (st andmebaasi salvestatud teabe levitamine eri kanalite ja platvormide kaudu) ja iii) otsingufunktsioon (kasutatakse veebisaitidel turismitoodete otsimiseks ja tutvustamiseks).

suunamisfunktsioon

levitamisfunktsioon

otsingufunktsioon

| (22) | Need teenused on kujutatud graafiliselt allpool põhjenduses 43. |
| --- | --- |

(22)

Need teenused on kujutatud graafiliselt allpool põhjenduses 43.

2.3.   TURUNDUS- JA MÜÜGIEDENDUSTEENUSED TURISMISEKTORIS

| (23) | Turismi turundus- ja müügiedendusteenused võivad tähendada mingi geograafilise piirkonna üldist turundamist või kindlate ettevõtjate turundamist. |
| --- | --- |

(23)

Turismi turundus- ja müügiedendusteenused võivad tähendada mingi geograafilise piirkonna üldist turundamist või kindlate ettevõtjate turundamist.

| (24) | Üldine turundamine hõlmab külastajatele üldise turismiinfo andmist maastike, traditsioonilise köögi, ilma jne kohta. Kindlate ettevõtjate turundamine tähendab konkreetse sisu turundamist (st teave hotellide, restoranide, kultuurisündmuste jne kohta). |
| --- | --- |

(24)

Üldine turundamine hõlmab külastajatele üldise turismiinfo andmist maastike, traditsioonilise köögi, ilma jne kohta. Kindlate ettevõtjate turundamine tähendab konkreetse sisu turundamist (st teave hotellide, restoranide, kultuurisündmuste jne kohta).

| (25) | Konkreetse sisu turundamiseks veebisaidil visitnorway.com on kaks eri võimalust: teave avaldatakse kas otse veebisaidil (st teave asub veebisaidil) või lingina välisele veebisaidile, millel asjaomane teave on avaldatud. |
| --- | --- |

(25)

Konkreetse sisu turundamiseks veebisaidil visitnorway.com on kaks eri võimalust: teave avaldatakse kas otse veebisaidil (st teave asub veebisaidil) või lingina välisele veebisaidile, millel asjaomane teave on avaldatud.

2.4.   INi TEGEVUS TURISMISEKTORIS

| (26) | INi ülesannete hulka kuulub turismitööstuse edendamine üleriigilisel tasandil. Norra valitsus on olnud turismisektoris aktiivne huvipool alates 1903. aastast (24). Piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegelevad turismiedendusega piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused, nagu on märgitud eespool põhjenduses 17. INi tegevusjuhised turismisektoris on antud riigi aastaeelarve seletuskirja INi käsitlevas peatükis (25). |
| --- | --- |

(26)

INi ülesannete hulka kuulub turismitööstuse edendamine üleriigilisel tasandil. Norra valitsus on olnud turismisektoris aktiivne huvipool alates 1903. aastast (24). Piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegelevad turismiedendusega piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused, nagu on märgitud eespool põhjenduses 17. INi tegevusjuhised turismisektoris on antud riigi aastaeelarve seletuskirja INi käsitlevas peatükis (25).

24

25

| (27) | 2007. aastal võtsid Norra ametiasutused vastu riikliku turismindusstrateegia, milles seadsid valitsuse peamised eesmärgid sektori jaoks (26). Üks nendest eesmärkidest oli parandada Norra teadvustamist turismisihtkohana. Seda silmas pidades töötas IN 2007. aastal välja ja avas veebisaidi visitnorway.com. Turismindusstrateegias on märgitud, et „[v]eebisait innustab külalisi Norrasse reisima ning annab head ja põhjalikku teavet Norra ja sealse turismitööstuse pakutavate võimaluste kohta“ (27). |
| --- | --- |

(27)

2007. aastal võtsid Norra ametiasutused vastu riikliku turismindusstrateegia, milles seadsid valitsuse peamised eesmärgid sektori jaoks (26). Üks nendest eesmärkidest oli parandada Norra teadvustamist turismisihtkohana. Seda silmas pidades töötas IN 2007. aastal välja ja avas veebisaidi visitnorway.com. Turismindusstrateegias on märgitud, et „[v]eebisait innustab külalisi Norrasse reisima ning annab head ja põhjalikku teavet Norra ja sealse turismitööstuse pakutavate võimaluste kohta“ (27).

26

27

| (28) | Alates veebisaidi visitnorway.com avamisest on IN lisaks Norra kohta üldise sisu edastamisele (mittemajanduslik tegevus) pakkunud ka piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele võimalust turundada veebisaidil visitnorway.com oma konkreetset turismialast sisu (st teavet sündmuste, hotellide, transpordi jne kohta). IN on sõlminud piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega tüüplepingud, mille alusel piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste konkreetset turismialast sisu avaldatakse (otse või hüperlinkidena) veebisaidil visitnorway.com aastamaksu eest, mis arvutatakse iga piirkondliku turismiameti ja sihtkoha turismiasutuse aastakäibe põhjal. Piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel on traditsiooniliselt olnud ka omaenda veebisaidid, millel nad annavad üldist teavet oma geograafilise piirkonna kohta ja turundavad kindlaid turismitooteid, st oma huvipoolte ja omanike majanduslikke teenuseid. |
| --- | --- |

(28)

Alates veebisaidi visitnorway.com avamisest on IN lisaks Norra kohta üldise sisu edastamisele (mittemajanduslik tegevus) pakkunud ka piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele võimalust turundada veebisaidil visitnorway.com oma konkreetset turismialast sisu (st teavet sündmuste, hotellide, transpordi jne kohta). IN on sõlminud piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega tüüplepingud, mille alusel piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste konkreetset turismialast sisu avaldatakse (otse või hüperlinkidena) veebisaidil visitnorway.com aastamaksu eest, mis arvutatakse iga piirkondliku turismiameti ja sihtkoha turismiasutuse aastakäibe põhjal. Piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel on traditsiooniliselt olnud ka omaenda veebisaidid, millel nad annavad üldist teavet oma geograafilise piirkonna kohta ja turundavad kindlaid turismitooteid, st oma huvipoolte ja omanike majanduslikke teenuseid.

| (29) | 2012. aastal võttis Norra valitsus vastu uue turismistrateegia, mille eesmärk on parandada kogu riigi turismisektori struktuuri (28). Uue strateegia eesmärgid olid tõhustada riigi toetust sektorile, vähendada sektoris tegutsejate arvu ja suurendada nendevahelist koordineeritust. Lisaks on Norra ametiasutused seadnud eesmärgi vältida Norra turismi turundamist paljudel eri veebisaitidel, mis on erineva ülesehituse ja kujundusega, erinevate broneerimissüsteemidega, eri keeltes jne ning mida kõiki rahastavad osaliselt eri valitsusasutused, maakonnad või kohalikud omavalitsused. |
| --- | --- |

(29)

2012. aastal võttis Norra valitsus vastu uue turismistrateegia, mille eesmärk on parandada kogu riigi turismisektori struktuuri (28). Uue strateegia eesmärgid olid tõhustada riigi toetust sektorile, vähendada sektoris tegutsejate arvu ja suurendada nendevahelist koordineeritust. Lisaks on Norra ametiasutused seadnud eesmärgi vältida Norra turismi turundamist paljudel eri veebisaitidel, mis on erineva ülesehituse ja kujundusega, erinevate broneerimissüsteemidega, eri keeltes jne ning mida kõiki rahastavad osaliselt eri valitsusasutused, maakonnad või kohalikud omavalitsused.

28

| (30) | Sellest lähtudes kiitis kaubandus-, tööstus- ja kalandusministeerium 2013. aastal heaks „turismisektori uue struktuuri“, mille eesmärk on teha Norra turismisihtkohaks valimine turistidele lihtsaks (29). |
| --- | --- |

(30)

Sellest lähtudes kiitis kaubandus-, tööstus- ja kalandusministeerium 2013. aastal heaks „turismisektori uue struktuuri“, mille eesmärk on teha Norra turismisihtkohaks valimine turistidele lihtsaks (29).

29

| (31) | INi 2013. aasta eelarve seletuskirjas (edaspidi „2013. aasta eelarve seletuskiri“) (30) on märgitud, et „Innovasjon Norge peab tagama Norras reisimise kogemuse tõhusa levitamise veebisaidi visitnorway.com kaudu ja aitama muuta turismitööstuses tegutsejaid [...]“. Visitnorway.com'i käsitleti seega Norra turismiedendusstrateegia võtmeelemendina (31). INile anti ülesanne veebisaiti laiendada ja turismitööstuse toetamist suurendada. Eesmärk oli pakkuda ametlikul veebisaidil visitnorway.com veebiturundusteenuseid, et jõuda nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste adressaatideni (32). |
| --- | --- |

(31)

INi 2013. aasta eelarve seletuskirjas (edaspidi „2013. aasta eelarve seletuskiri“) (30) on märgitud, et „Innovasjon Norge peab tagama Norras reisimise kogemuse tõhusa levitamise veebisaidi visitnorway.com kaudu ja aitama muuta turismitööstuses tegutsejaid [...]“. Visitnorway.com'i käsitleti seega Norra turismiedendusstrateegia võtmeelemendina (31). INile anti ülesanne veebisaiti laiendada ja turismitööstuse toetamist suurendada. Eesmärk oli pakkuda ametlikul veebisaidil visitnorway.com veebiturundusteenuseid, et jõuda nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste adressaatideni (32).

30

31

32

| (32) | Seda eesmärki silmas pidades algatas IN projekti nimega „Visitnorway uus struktuur“ (edaspidi „uus struktuur“) (33). Uus struktuur ei pakkunud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele mitte ainult turundus- ja müügiedendusteenuseid (nagu oli tehtud tüüplepingute raames, vt põhjendus 28), vaid ka muid teenuseid. |
| --- | --- |

(32)

Seda eesmärki silmas pidades algatas IN projekti nimega „Visitnorway uus struktuur“ (edaspidi „uus struktuur“) (33). Uus struktuur ei pakkunud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele mitte ainult turundus- ja müügiedendusteenuseid (nagu oli tehtud tüüplepingute raames, vt põhjendus 28), vaid ka muid teenuseid.

33

| (33) | IN on teinud platvormi visitnorway.com omadustes ja funktsioonides vajalikke muudatusi, et tehnoloogia arenguga kaasas käia ja platvormi pika aja vältel tõhusalt käitada. 2013. aastal hakkas IN pakkuma mõningaid sihtkoha haldamise süsteemi funktsioone (mida määratletakse siin ühiselt kui „veebitaristu ja sellega seotud teenused“) nendele Norra piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes soovisid oma veebisaidi sisu üle viia visitnorway.com'ile. Selline sisu koondamine platvormile visitnorway.com on kooskõlas Norra ametiasutuste uues turismistrateegias seatud eesmärkidega, mille hulgas on Norra turismile pühendatud eri veebisaitide rohkuse vältimine (vt eespool põhjendus 29). |
| --- | --- |

(33)

IN on teinud platvormi visitnorway.com omadustes ja funktsioonides vajalikke muudatusi, et tehnoloogia arenguga kaasas käia ja platvormi pika aja vältel tõhusalt käitada. 2013. aastal hakkas IN pakkuma mõningaid sihtkoha haldamise süsteemi funktsioone (mida määratletakse siin ühiselt kui „veebitaristu ja sellega seotud teenused“) nendele Norra piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes soovisid oma veebisaidi sisu üle viia visitnorway.com'ile. Selline sisu koondamine platvormile visitnorway.com on kooskõlas Norra ametiasutuste uues turismistrateegias seatud eesmärkidega, mille hulgas on Norra turismile pühendatud eri veebisaitide rohkuse vältimine (vt eespool põhjendus 29).

| (34) | Seetõttu pakuti kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele 2014. aastal boonuspartnerluslepinguid koos võimalusega kasutada visitnorway.com'i oma kodulehena, selle asemel et omaenda koduleht luua või seda üleval hoida. visitnorway.com'ile üleminek eeldas nende enda veebisaidi sulgemist. Kõnealuseid teenuseid pakuti ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, mitte kogu turul, st mitte kõikidele võimalikele kasutajatele, kelle hulka kuuluvad ka piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste osanikud või nende kolmandatest isikutest kliendid (34). |
| --- | --- |

(34)

Seetõttu pakuti kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele 2014. aastal boonuspartnerluslepinguid koos võimalusega kasutada visitnorway.com'i oma kodulehena, selle asemel et omaenda koduleht luua või seda üleval hoida. visitnorway.com'ile üleminek eeldas nende enda veebisaidi sulgemist. Kõnealuseid teenuseid pakuti ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, mitte kogu turul, st mitte kõikidele võimalikele kasutajatele, kelle hulka kuuluvad ka piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste osanikud või nende kolmandatest isikutest kliendid (34).

34

| (35) | Pärast üleviimist kaob vajadus osa teenuste järele, mida piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused olid varem ostnud ettevõtjatelt, näiteks kaebuse esitajalt. Eelkõige kaob piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel otsingufunktsiooni vajadus ning litsentsilepingud selliste äriühingutega nagu New Mind | tellUs enamasti lõpetatakse. Muud funktsioonid – nagu suunamisfunktsioon – jäävad siiski endiselt vajalikuks, et luua ja hallata huvipunkte ja teadaandeid, mis visitnorway.com'il avaldatakse. |
| --- | --- |

(35)

Pärast üleviimist kaob vajadus osa teenuste järele, mida piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused olid varem ostnud ettevõtjatelt, näiteks kaebuse esitajalt. Eelkõige kaob piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel otsingufunktsiooni vajadus ning litsentsilepingud selliste äriühingutega nagu New Mind | tellUs enamasti lõpetatakse. Muud funktsioonid – nagu suunamisfunktsioon – jäävad siiski endiselt vajalikuks, et luua ja hallata huvipunkte ja teadaandeid, mis visitnorway.com'il avaldatakse.

otsingufunktsiooni

suunamisfunktsioon

| (36) | Ehkki boonuspartnerluslepinguid pakuti kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, ei olnud/ole kõik nendest uutest teenustest huvitatud, sest üleminek visitnorway.com'ile eeldas muu hulgas nõustumist INi kehtestatud toimetamistingimuste ja -piirangutega (35). Seetõttu jääb osa piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi tüüplepingute juurde, mille alusel IN pakub neile müügiedendus- ja turundusteenuseid (vt eespool põhjendus 28). |
| --- | --- |

(36)

Ehkki boonuspartnerluslepinguid pakuti kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, ei olnud/ole kõik nendest uutest teenustest huvitatud, sest üleminek visitnorway.com'ile eeldas muu hulgas nõustumist INi kehtestatud toimetamistingimuste ja -piirangutega (35). Seetõttu jääb osa piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi tüüplepingute juurde, mille alusel IN pakub neile müügiedendus- ja turundusteenuseid (vt eespool põhjendus 28).

35

| (37) | visitnorway.com'i uue struktuuri projekt (vt eespool põhjendus 32) hõlmas ka kahte katseprojekti – ALFA ja Beta –, mis viidi ellu 2013. aastal, enne eespool põhjenduses 34 kirjeldatud boonuspartnerluslepingute sõlmimist 2014. aastal. Neid kirjeldatakse täpsemalt alljärgnevalt. |
| --- | --- |

(37)

visitnorway.com'i uue struktuuri projekt (vt eespool põhjendus 32) hõlmas ka kahte katseprojekti – ALFA ja Beta –, mis viidi ellu 2013. aastal, enne eespool põhjenduses 34 kirjeldatud boonuspartnerluslepingute sõlmimist 2014. aastal. Neid kirjeldatakse täpsemalt alljärgnevalt.

Projekt „Pilot ALFA“

Projekt „Pilot ALFA“

| (38) | 2013. aasta märtsis käivitas IN projekti nimega „Pilot ALFA“ koos kahe katsekliendiga, kelleks olid VisitSørlandet ja VisitTrondheim. „Pilot ALFA“ tähendas Visit Sørlandet ASi (36) (piirkondlik turismiamet) ja Visit Trondheim ASi (37) (sihtkoha turismiasutus) veebisaidi üleviimist platvormile visitnorway.com. |
| --- | --- |

(38)

2013. aasta märtsis käivitas IN projekti nimega „Pilot ALFA“ koos kahe katsekliendiga, kelleks olid VisitSørlandet ja VisitTrondheim. „Pilot ALFA“ tähendas Visit Sørlandet ASi (36) (piirkondlik turismiamet) ja Visit Trondheim ASi (37) (sihtkoha turismiasutus) veebisaidi üleviimist platvormile visitnorway.com.

36

37

| (39) | Kõnealused kaks äriühingut valiti katseprojekti osalisteks ja nad kirjutasid INiga alla boonuspartnerluslepingu veebisaidi visitnorway.com kasutamiseks. Lepingust tulenevalt suunasid mõlemad äriühingud oma URLi (38) ümber visitnorway.com'ile ja lõpetasid omaenda kodulehe kasutamise. Nende kodulehtedel avaldatud teave (st üldine turismiinfo ja konkreetne turismialane sisu) viidi üle veebisaidile visitnorway.com. |
| --- | --- |

(39)

Kõnealused kaks äriühingut valiti katseprojekti osalisteks ja nad kirjutasid INiga alla boonuspartnerluslepingu veebisaidi visitnorway.com kasutamiseks. Lepingust tulenevalt suunasid mõlemad äriühingud oma URLi (38) ümber visitnorway.com'ile ja lõpetasid omaenda kodulehe kasutamise. Nende kodulehtedel avaldatud teave (st üldine turismiinfo ja konkreetne turismialane sisu) viidi üle veebisaidile visitnorway.com.

38

| (40) | Sel ajal kui kõnealused kaks äriühingut omaenda kodulehte käigus hoidsid, olid nad kaebuse esitaja kliendid. Nad kasutasid tellUs'i suunamis- ja otsingufunktsiooni ning maksid kaebuse esitajale nende kasutamise eest litsentsitasu. Pärast oma URLi ümbersuunamist visitnorway.com'ile ja omaenda kodulehe sulgemist lõpetasid need äriühingud aga otsingufunktsiooni kasutamise lepingu, sest tehnilistel põhjustel saab visitnorway.com'il kasutada ainult INi otsingufunktsiooni (veebisaidil on ainult INi arendatud ja platvormile installitud otsimootor). |
| --- | --- |

(40)

Sel ajal kui kõnealused kaks äriühingut omaenda kodulehte käigus hoidsid, olid nad kaebuse esitaja kliendid. Nad kasutasid tellUs'i suunamis- ja otsingufunktsiooni ning maksid kaebuse esitajale nende kasutamise eest litsentsitasu. Pärast oma URLi ümbersuunamist visitnorway.com'ile ja omaenda kodulehe sulgemist lõpetasid need äriühingud aga otsingufunktsiooni kasutamise lepingu, sest tehnilistel põhjustel saab visitnorway.com'il kasutada ainult INi otsingufunktsiooni (veebisaidil on ainult INi arendatud ja platvormile installitud otsimootor).

suunamis

otsingufunktsiooni

| (41) | Mõlemad äriühingud vajasid endiselt lepingut kaebuse esitaja või muu sarnase äriühinguga suunamisfunktsiooni kasutamiseks. IN seda teenust ei paku. Kaebuse esitaja oli varem ainus sihtkoha haldamise süsteemi teenuste pakkuja Norra turul. 2012.–2013. aastal sisenes aga turule rahvusvaheline konkurent CityBreak, kes pakkus suunamisfunktsiooni, st võimaldas turismiteenuse osutajatel luua huviväärsuste andmebaasi (39). |
| --- | --- |

(41)

Mõlemad äriühingud vajasid endiselt lepingut kaebuse esitaja või muu sarnase äriühinguga suunamisfunktsiooni kasutamiseks. IN seda teenust ei paku. Kaebuse esitaja oli varem ainus sihtkoha haldamise süsteemi teenuste pakkuja Norra turul. 2012.–2013. aastal sisenes aga turule rahvusvaheline konkurent CityBreak, kes pakkus suunamisfunktsiooni, st võimaldas turismiteenuse osutajatel luua huviväärsuste andmebaasi (39).

suunamisfunktsiooni

suunamisfunktsiooni

39

| (42) | Veebisaidile visitnorway.com üle läinud piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused said seega valida mitme suunamisfunktsiooni pakkuva äriühingu vahel (New Mind | tellUs, CityBreak või mis tahes muu turule siseneda võiv ettevõtja), samal ajal kui tellUs'i otsinguteenust kasutavad kliendid said kasutada ainult tellUs'i suunamisfunktsiooni. Sel ajal kui New Mind | tellUs oli ainus veebi- ja taristuteenuste pakkuja, pidid kõik piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused sõlmima New Mind | tellUs'iga lepingu nii otsingu- kui ka suunamisfunktsiooni kasutamiseks. |
| --- | --- |

(42)

Veebisaidile visitnorway.com üle läinud piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused said seega valida mitme suunamisfunktsiooni pakkuva äriühingu vahel (New Mind | tellUs, CityBreak või mis tahes muu turule siseneda võiv ettevõtja), samal ajal kui tellUs'i otsinguteenust kasutavad kliendid said kasutada ainult tellUs'i suunamisfunktsiooni. Sel ajal kui New Mind | tellUs oli ainus veebi- ja taristuteenuste pakkuja, pidid kõik piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused sõlmima New Mind | tellUs'iga lepingu nii otsingu- kui ka suunamisfunktsiooni kasutamiseks.

suunamisfunktsiooni

otsinguteenust

suunamisfunktsiooni

otsingu

suunamisfunktsiooni

| (43) | Eri funktsioonide kasutamine enne ja pärast katseprojekti „Pilot ALFA“ on kujutatud järgmisel joonisel:



  Tekst pildi

  Sihtkoha turismiasutuse enda veebisait (enne projekti „Pilot ALFA“)
  Sihtkoha turismiasutuse sait
  tellUs’i otsing
  tellUs’i andmebaas
  tellUs’i suunamine
  Sihtkoha asutus
  Visitnorway.com (pärast projekti „Pilot ALFA“)
  tellUs’i suunamine
  CityBreaki suunamine
  VisitNorway otsing
  Visitnorway.com
  Sihtkoha asutus
  Sihtkoha asutus
  CityBreaki andmebaas
  tellUs’i andmebaas
  INi andmebaas


  Allikas: järelevalveamet Norra ametiasutuste esitatud teabe põhjal (dokument nr 688213). |
| --- | --- |

(43)

Eri funktsioonide kasutamine enne ja pärast katseprojekti „Pilot ALFA“ on kujutatud järgmisel joonisel:

Sihtkoha turismiasutuse enda veebisait (enne projekti „Pilot ALFA“)

Sihtkoha turismiasutuse sait

tellUs’i otsing

tellUs’i andmebaas

tellUs’i suunamine

Sihtkoha asutus

Visitnorway.com (pärast projekti „Pilot ALFA“)

tellUs’i suunamine

CityBreaki suunamine

VisitNorway otsing

Visitnorway.com

Sihtkoha asutus

Sihtkoha asutus

CityBreaki andmebaas

tellUs’i andmebaas

INi andmebaas

Allikas: järelevalveamet Norra ametiasutuste esitatud teabe põhjal (dokument nr 688213).

Allikas

| (44) | Teenuseid, mida IN pakkus piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele enne uue struktuuri projekti (st veebiturundus- ja müügiedendusteenuseid veebisaidil visitnorway.com), pakuti tasu eest, mis arvutati nende aastakäibe põhjal, mitte saadud teenuste turuhinna põhjal (vt eespool põhjendus 28). Sama hinnastamissüsteemi kasutati ka projekti „Pilot ALFA“ raames, ilma et INi pakutud lisateenuste (veebitaristu ja sellega seotud teenuste) eest oleks küsitud täiendavat tasu. |
| --- | --- |

(44)

Teenuseid, mida IN pakkus piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele enne uue struktuuri projekti (st veebiturundus- ja müügiedendusteenuseid veebisaidil visitnorway.com), pakuti tasu eest, mis arvutati nende aastakäibe põhjal, mitte saadud teenuste turuhinna põhjal (vt eespool põhjendus 28). Sama hinnastamissüsteemi kasutati ka projekti „Pilot ALFA“ raames, ilma et INi pakutud lisateenuste (veebitaristu ja sellega seotud teenuste) eest oleks küsitud täiendavat tasu.

| (45) | Norra ametiasutuste selgitusel (40) ei küsitud lisateenuste eest täiendavat tasu seetõttu, et uued teenused olid arendusjärgus ning kaks katseprojektis osalevat äriühingut panustasid märkimisväärsel hulgal aega ja tööd, et aidata INil uusi funktsioone välja töötada, tasudes seega INile väärtusliku tagasiside ja sisendi andmisega uute teenuste jaoks. |
| --- | --- |

(45)

Norra ametiasutuste selgitusel (40) ei küsitud lisateenuste eest täiendavat tasu seetõttu, et uued teenused olid arendusjärgus ning kaks katseprojektis osalevat äriühingut panustasid märkimisväärsel hulgal aega ja tööd, et aidata INil uusi funktsioone välja töötada, tasudes seega INile väärtusliku tagasiside ja sisendi andmisega uute teenuste jaoks.

40

Projekt „Pilot Beta“

Projekt „Pilot Beta“

| (46) | 2013. aasta juulist novembrini viis IN ellu projekti „Pilot Beta“. Selle katseprojekti käigus uuris IN uusi ärimudeleid, kaasa arvatud võimalus pakkuda uusi boonuspartnerluslepinguid kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele. |
| --- | --- |

(46)

2013. aasta juulist novembrini viis IN ellu projekti „Pilot Beta“. Selle katseprojekti käigus uuris IN uusi ärimudeleid, kaasa arvatud võimalus pakkuda uusi boonuspartnerluslepinguid kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele.

| (47) | Alates 1. jaanuarist 2014 pakkus IN boonuspartnerluslepinguid mittevalikuliselt kõikidele huvitatud sihtkohtade turismiasutustele ja piirkondlikele turismiametitele. IN võttis nende teenuste hinnastamiseks kasutusele uue meetodi, mille kohaselt küsitud hind pidi Norra ametiasutuste sõnul vastama INi osutatud teenuste kulule, millele lisandub mõistlik kasum. Uut hinnastamismeetodit rakendati alates 1. jaanuarist 2014 ka kahele katseprojektides osalenule, st äriühingutele VisitSørlandet ja VisitTrondheim. |
| --- | --- |

(47)

Alates 1. jaanuarist 2014 pakkus IN boonuspartnerluslepinguid mittevalikuliselt kõikidele huvitatud sihtkohtade turismiasutustele ja piirkondlikele turismiametitele. IN võttis nende teenuste hinnastamiseks kasutusele uue meetodi, mille kohaselt küsitud hind pidi Norra ametiasutuste sõnul vastama INi osutatud teenuste kulule, millele lisandub mõistlik kasum. Uut hinnastamismeetodit rakendati alates 1. jaanuarist 2014 ka kahele katseprojektides osalenule, st äriühingutele VisitSørlandet ja VisitTrondheim.

| (48) | Nagu on näitlikustatud allpool joonisel 2, pakkus IN piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele seega kahte eri võimalust: (41) i) boonuspartnerluslepingute kohased teenused (42) ja ii) tavalepingute kohane müügiedendus (43). Sõltumatult oma suhetest piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega turundab visitnorway.com Norrat turismisihtkohana, andes riigi kohta üldist teavet (44). |
| --- | --- |

(48)

Nagu on näitlikustatud allpool joonisel 2, pakkus IN piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele seega kahte eri võimalust: (41) i) boonuspartnerluslepingute kohased teenused (42) ja ii) tavalepingute kohane müügiedendus (43). Sõltumatult oma suhetest piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega turundab visitnorway.com Norrat turismisihtkohana, andes riigi kohta üldist teavet (44).

41

42

43

44

| (49) | Boonuspartnerluslepingud sõlmiti nende piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega, kes tahtsid visitnorway.com'ile üle minna. Nendele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei soovinud oma veebisaiti visitnorway.com'ile üle viia (tavapartneritele), pakkus IN tüüplepingute alusel samu müügiedendus- ja turundusteenuseid nagu enne.

  Joonis 2


  Veebisaidi visitnorway.com praegune struktuur




  CBIS Product database
  Tellus Product database
  VisitNorway product database
  Full Ownership and full rights
  Full Ownership and full rights
  Standard Presentation OSLO
  Standard Presentation Fjord Norge
  RTB Fjord Norge
  DMO Oslo
  Right to edit
  Right to edit
  New Structure DMO Trondheim
  New Structure RTB Sørlandet
  NORWAY
  POWERED BY NATURE
  Generic Marketing
  DMO Specific
  Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

  Allikas: IN. |
| --- | --- |

(49)

Boonuspartnerluslepingud sõlmiti nende piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega, kes tahtsid visitnorway.com'ile üle minna. Nendele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei soovinud oma veebisaiti visitnorway.com'ile üle viia (tavapartneritele), pakkus IN tüüplepingute alusel samu müügiedendus- ja turundusteenuseid nagu enne.

Joonis 2

Joonis 2

Veebisaidi visitnorway.com praegune struktuur

Veebisaidi visitnorway.com praegune struktuur

CBIS Product database

Tellus Product database

VisitNorway product database

Full Ownership and full rights

Full Ownership and full rights

Standard Presentation OSLO

Standard Presentation Fjord Norge

RTB Fjord Norge

DMO Oslo

Right to edit

Right to edit

New Structure DMO Trondheim

New Structure RTB Sørlandet

NORWAY

POWERED BY NATURE

Generic Marketing

DMO Specific

Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

Allikas: IN.

Allikas

3.   KAEBUS

KAEBUS

| (50) | New Mind | tellUs märgib kaebuses, et INi müügiedendustegevust ja veebisaidiga visitnorway.com kui üleriigilise turismiportaaliga seotud ülesandeid võib EMP riigiabieeskirjade kohaselt pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks. |
| --- | --- |

(50)

New Mind | tellUs märgib kaebuses, et INi müügiedendustegevust ja veebisaidiga visitnorway.com kui üleriigilise turismiportaaliga seotud ülesandeid võib EMP riigiabieeskirjade kohaselt pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks.

| (51) | 2013. aastal aga sisenes IN uuele turule, (45) hakates pakkuma piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele uusi majanduslikke teenuseid, mis võimaldavad neil oma veebisaidi sisu üle viia platvormile visitnorway.com (st veebitaristut ja sellega seotud teenuseid). New Mind | tellUs leiab, et kõnealused teenused ei ole osa INile pandud ülesannetest ja nende osutamine ei ole kooskõlas Altmarki (46) kohtulahendiga. |
| --- | --- |

(51)

2013. aastal aga sisenes IN uuele turule, (45) hakates pakkuma piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele uusi majanduslikke teenuseid, mis võimaldavad neil oma veebisaidi sisu üle viia platvormile visitnorway.com (st veebitaristut ja sellega seotud teenuseid). New Mind | tellUs leiab, et kõnealused teenused ei ole osa INile pandud ülesannetest ja nende osutamine ei ole kooskõlas Altmarki (46) kohtulahendiga.

45

46

| (52) | Kaebuse esitaja rõhutab, et majanduslikke teenuseid osutades ei tohiks IN riigiabi saada (47). |
| --- | --- |

(52)

Kaebuse esitaja rõhutab, et majanduslikke teenuseid osutades ei tohiks IN riigiabi saada (47).

47

| (53) | Täpsemalt osutatakse kaebuses väidetava riigiabi neljale eri vormile:






  a) | ärilise tegevuse suhtes raamatupidamisarvestuste eristamise mittekasutamine INis; |
| --- | --- | --- |

(53)

Täpsemalt osutatakse kaebuses väidetava riigiabi neljale eri vormile:

a)

ärilise tegevuse suhtes raamatupidamisarvestuste eristamise mittekasutamine INis;

| b) | INi majandusliku tegevuse mittetulundusliku suunitluse tõttu saamata jäänud kasum; |
| --- | --- |

b)

INi majandusliku tegevuse mittetulundusliku suunitluse tõttu saamata jäänud kasum;

| c) | väidetav abi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, mida IN andis turuhinnast madalama hinnaga veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol; |
| --- | --- |

c)

väidetav abi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, mida IN andis turuhinnast madalama hinnaga veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol;

| d) | INi üldine tulumaksuvabastus, mida kohaldatakse ka INi majanduslike tegevuste suhtes. |
| --- | --- |

d)

INi üldine tulumaksuvabastus, mida kohaldatakse ka INi majanduslike tegevuste suhtes.

| (54) | Viimaks väidab New Mind | tellUs, et IN kutsub oma kliente üles lõpetama varasemaid lepinguid New Mind | tellUs'iga, pakkudes visitnorway.com'ile üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta tõlketeenust (48). |
| --- | --- |

(54)

Viimaks väidab New Mind | tellUs, et IN kutsub oma kliente üles lõpetama varasemaid lepinguid New Mind | tellUs'iga, pakkudes visitnorway.com'ile üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta tõlketeenust (48).

48

4.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (55) | 16. juulil 2014 otsustas järelevalveamet algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(55)

16. juulil 2014 otsustas järelevalveamet algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse.

| (56) | Järelevalveamet piiras ametliku uurimise ulatuse siiski ainult kolme kaebuse esitaja osutatud meetmega: i) ärilise tegevuse suhtes raamatupidamisarvestuste eristamise mittekasutamine INis ja kulude paigutuse metoodika puudumine; ii) majandusliku tegevuse mittetulundusliku suunitluse tõttu saamata jäänud kasum ja iii) INi väidetav abi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste hinna näol, mis ei ole piisav investeeringult mõistliku tulu saamiseks. |
| --- | --- |

(56)

Järelevalveamet piiras ametliku uurimise ulatuse siiski ainult kolme kaebuse esitaja osutatud meetmega: i) ärilise tegevuse suhtes raamatupidamisarvestuste eristamise mittekasutamine INis ja kulude paigutuse metoodika puudumine; ii) majandusliku tegevuse mittetulundusliku suunitluse tõttu saamata jäänud kasum ja iii) INi väidetav abi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste hinna näol, mis ei ole piisav investeeringult mõistliku tulu saamiseks.

| (57) | INi üldine tulumaksuvabastus jäeti algatamisotsusest välja (49). Selle suhtes on algatatud olemasoleva abi menetlus. |
| --- | --- |

(57)

INi üldine tulumaksuvabastus jäeti algatamisotsusest välja (49). Selle suhtes on algatatud olemasoleva abi menetlus.

49

| (58) | Algatamisotsusega hõlmatud meetmete suhtes leidis järelevalveamet esialgu, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumine on majanduslik tegevus, mis on eraldiseisev lihtsalt Norra turundamisest turismisihtkohana. Kõnealuseid uusi teenuseid hakati pakkuma kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele alles alates 1. jaanuarist 2014. Järelevalveamet järeldas seega, et kui meetmed peaksid osutuma riigiabiks, oleks tegemist uue abiga (50). |
| --- | --- |

(58)

Algatamisotsusega hõlmatud meetmete suhtes leidis järelevalveamet esialgu, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumine on majanduslik tegevus, mis on eraldiseisev lihtsalt Norra turundamisest turismisihtkohana. Kõnealuseid uusi teenuseid hakati pakkuma kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele alles alates 1. jaanuarist 2014. Järelevalveamet järeldas seega, et kui meetmed peaksid osutuma riigiabiks, oleks tegemist uue abiga (50).

50

| (59) | Peale selle oli järelevalveamet seisukohal, et kui leiab tõendamist, et IN ei küsi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest konkurentsipõhist turuhinda, siis ei saa välistada, et neile on antud uut riigiabi. |
| --- | --- |

(59)

Peale selle oli järelevalveamet seisukohal, et kui leiab tõendamist, et IN ei küsi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest konkurentsipõhist turuhinda, siis ei saa välistada, et neile on antud uut riigiabi.

| (60) | Viimaks kahtles järelevalveamet, kas väidetavaid riigiabimeetmeid saab pidada EMP lepinguga kokkusobivaks vastavalt artikli 61 lõike 3 punktile c kui abi turismi edendamiseks (51). |
| --- | --- |

(60)

Viimaks kahtles järelevalveamet, kas väidetavaid riigiabimeetmeid saab pidada EMP lepinguga kokkusobivaks vastavalt artikli 61 lõike 3 punktile c kui abi turismi edendamiseks (51).

51

| (61) | Neid esialgseid järeldusi arvesse võttes leidis järelevalveamet, et tal ei ole piisavalt teavet, et välistada riigiabi olemasolu või selle kokkusobimatus EMP lepinguga. Seetõttu algatati ametlik uurimismenetlus. |
| --- | --- |

(61)

Neid esialgseid järeldusi arvesse võttes leidis järelevalveamet, et tal ei ole piisavalt teavet, et välistada riigiabi olemasolu või selle kokkusobimatus EMP lepinguga. Seetõttu algatati ametlik uurimismenetlus.

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

| (62) | Algatamisotsuse kohta esitas märkusi ainult New Mind | tellUs, kaebuse esitaja. |
| --- | --- |

(62)

Algatamisotsuse kohta esitas märkusi ainult New Mind | tellUs, kaebuse esitaja.

| (63) | Lühidalt rõhutab kaebuse esitaja, et IN on sisenenud veebitaristu ja sellega seotud teenuste – mis on majanduslikud teenused – hästi toimivale turule. Kõnealusele turule sisenemine ei tulene riigi korraldusest ja on vastuolus INi peamise ülesandega, mis on eraettevõtluse edendamine. |
| --- | --- |

(63)

Lühidalt rõhutab kaebuse esitaja, et IN on sisenenud veebitaristu ja sellega seotud teenuste – mis on majanduslikud teenused – hästi toimivale turule. Kõnealusele turule sisenemine ei tulene riigi korraldusest ja on vastuolus INi peamise ülesandega, mis on eraettevõtluse edendamine.

| (64) | New Mind | tellUs toetab järelevalveameti esialgseid järeldusi riigi ressursside olemasolu, omistatavuse, valikulisuse ja võimaliku konkurentsimoonutuse kohta. |
| --- | --- |

(64)

New Mind | tellUs toetab järelevalveameti esialgseid järeldusi riigi ressursside olemasolu, omistatavuse, valikulisuse ja võimaliku konkurentsimoonutuse kohta.

| (65) | Eelise olemasolu küsimuses leiab kaebuse esitaja, et IN on ristsubsideerinud oma veebitaristut ja sellega seotud teenuseid, sest INis puudub nõuetekohane raamatupidamisarvestuste eristamine ja IN ei saa piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele kõnealuseid majanduslikke teenuseid osutades kasumit. Kaebuse esitaja rõhutab ka veel kord, et IN pakub tasuta tõlketeenust (vt eespool põhjendus 54). |
| --- | --- |

(65)

Eelise olemasolu küsimuses leiab kaebuse esitaja, et IN on ristsubsideerinud oma veebitaristut ja sellega seotud teenuseid, sest INis puudub nõuetekohane raamatupidamisarvestuste eristamine ja IN ei saa piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele kõnealuseid majanduslikke teenuseid osutades kasumit. Kaebuse esitaja rõhutab ka veel kord, et IN pakub tasuta tõlketeenust (vt eespool põhjendus 54).

| (66) | Piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele antud väidetava abi küsimuses väidab kaebuse esitaja, et Norra ametiasutused ei ole neid algatamisotsusest teavitanud. |
| --- | --- |

(66)

Piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele antud väidetava abi küsimuses väidab kaebuse esitaja, et Norra ametiasutused ei ole neid algatamisotsusest teavitanud.

| (67) | Lisaks väidetakse, et katseprojektide käigus ei maksnud väljavalitud katsekliendid saadud teenuste eest. INi hiljem kasutusele võetud hinnastamismeetod ei kata kõiki asjakohaseid kulusid ega taga mõistlikku kasumit. Eelkõige ei hõlma INi arvutused kõiki uue struktuuri jaoks loodud taristu arenduskulusid (18 miljonit Norra krooni) ning IN ei arvuta investeeringutasuvust. See annab piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele eelise. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks väidetakse, et katseprojektide käigus ei maksnud väljavalitud katsekliendid saadud teenuste eest. INi hiljem kasutusele võetud hinnastamismeetod ei kata kõiki asjakohaseid kulusid ega taga mõistlikku kasumit. Eelkõige ei hõlma INi arvutused kõiki uue struktuuri jaoks loodud taristu arenduskulusid (18 miljonit Norra krooni) ning IN ei arvuta investeeringutasuvust. See annab piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele eelise.

| (68) | Kokkusobivuse kohta väidab kaebuse esitaja, et asjaomasel turul ei ole turutõrget. Asjaolu, et IN pakub platvormile visitnorway.com üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta või subsideeritud tõlketeenust, kujutab endast lisaks konkurentsieeskirjadega vastuolus olevat sidustingimust, mistõttu väidetavat riigiabi ei saa kokkusobivaks tunnistada. |
| --- | --- |

(68)

Kokkusobivuse kohta väidab kaebuse esitaja, et asjaomasel turul ei ole turutõrget. Asjaolu, et IN pakub platvormile visitnorway.com üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta või subsideeritud tõlketeenust, kujutab endast lisaks konkurentsieeskirjadega vastuolus olevat sidustingimust, mistõttu väidetavat riigiabi ei saa kokkusobivaks tunnistada.

| (69) | 13. jaanuaril 2015 saatis kaebuse esitaja järelevalveametile 2015. aasta riigieelarve seletuskirja koopia (52). Kõnealune seletuskiri kinnitab tema hinnangul, et INi tegevus veebitaristu ja sellega seotud teenuste valdkonnas ei kuulu INi ülesannete hulka, mis piirduvad Norra üldise turundamisega turismisihtkohana. |
| --- | --- |

(69)

13. jaanuaril 2015 saatis kaebuse esitaja järelevalveametile 2015. aasta riigieelarve seletuskirja koopia (52). Kõnealune seletuskiri kinnitab tema hinnangul, et INi tegevus veebitaristu ja sellega seotud teenuste valdkonnas ei kuulu INi ülesannete hulka, mis piirduvad Norra üldise turundamisega turismisihtkohana.

52

6.   NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE JA KOLMANDA ISIKU MÄRKUSTE KOHTA

NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE JA KOLMANDA ISIKU MÄRKUSTE KOHTA

| (70) | Norra ametiasutused väitsid vastuses algatamisotsusele, (53) et asjaomased meetmed ei kujuta endast riigiabi ja et kui mõni nendest meetmetest siiski on riigiabi, tuleb seda käsitleda olemasoleva abina, sest Norra turismi edendamine kuulus INi eelkäija ülesannete hulka enne EMP lepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

(70)

Norra ametiasutused väitsid vastuses algatamisotsusele, (53) et asjaomased meetmed ei kujuta endast riigiabi ja et kui mõni nendest meetmetest siiski on riigiabi, tuleb seda käsitleda olemasoleva abina, sest Norra turismi edendamine kuulus INi eelkäija ülesannete hulka enne EMP lepingu sõlmimist.

53

| (71) | Alternatiivsel juhul, kui tehakse siiski kindlaks uue abi olemasolu, tuleb seda käsitleda EMP lepinguga kokkusobivana kui hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest või kui abi turismisektori edendamiseks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(71)

Alternatiivsel juhul, kui tehakse siiski kindlaks uue abi olemasolu, tuleb seda käsitleda EMP lepinguga kokkusobivana kui hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest või kui abi turismisektori edendamiseks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c.

| (72) | Norra ametiasutused märgivad, et „kui majandustegevust saab eristada avaliku sektori asutuse ülesandest, võib asutust selles rollis ettevõtjaks pidada. Kui aga tegevusi ei ole võimalik üksteisest eristada, tuleb kõiki tegevusi pidada mittemajanduslikeks“ (54). Sellest lähtudes leiavad Norra ametiasutused, et järelevalveamet on asjaoludest valesti aru saanud, sest asjaomaseid teenuseid, st veebitaristut ja sellega seotud teenuseid, ei osutata mitte eraldiseisvana, vaid üksnes lahutamatu osana veebisaidi visitnorway.com kaudu pakutavatest teenustest, mida tuleb tervikuna käsitleda mittemajandusliku tegevusena. Kõnealuste teenuste pakkumine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele on osa INi ülesandest turundada Norrat turismisihtkohana, mis on osa ettevõtluse edendamisele suunatud riiklikust turismistrateegiast. Seega ei saa veebitaristut ja sellega seotud teenuseid hinnata eraldi, vaid üksnes osana INi edendustegevusest. |
| --- | --- |

(72)

Norra ametiasutused märgivad, et „kui majandustegevust saab eristada avaliku sektori asutuse ülesandest, võib asutust selles rollis ettevõtjaks pidada. Kui aga tegevusi ei ole võimalik üksteisest eristada, tuleb kõiki tegevusi pidada mittemajanduslikeks“ (54). Sellest lähtudes leiavad Norra ametiasutused, et järelevalveamet on asjaoludest valesti aru saanud, sest asjaomaseid teenuseid, st veebitaristut ja sellega seotud teenuseid, ei osutata mitte eraldiseisvana, vaid üksnes lahutamatu osana veebisaidi visitnorway.com kaudu pakutavatest teenustest, mida tuleb tervikuna käsitleda mittemajandusliku tegevusena. Kõnealuste teenuste pakkumine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele on osa INi ülesandest turundada Norrat turismisihtkohana, mis on osa ettevõtluse edendamisele suunatud riiklikust turismistrateegiast. Seega ei saa veebitaristut ja sellega seotud teenuseid hinnata eraldi, vaid üksnes osana INi edendustegevusest.

54

| (73) | Igal juhul kasutab IN tasuliste teenuste osutamise lepinguid sõlmides soetusmaksumusmeetodit, et võtta arvesse kõik INi asjakohased teenustega seotud kulud. Kõnealune metoodika on sätestatud INi 2011. aasta eelarve seletuskirjas sisalduvates „Suunistes kasutajatasude kohta“ (55) ning IN on rakendanud seda alates 2011. aastast. Seda kulude paigutuse metoodikat on IN kasutanud ka boonuslepingutes ning see võimaldab INil katta kõik boonuslepingutega seotud kulud. Samuti on IN lisanud oma eelarvesse ja hindadele eeldatava kasumi suurusega [... % kuni ... %]. Norra ametiasutused selgitasid ka, et turismisektor ja eriti veebitaristu teenuste turg on väga kiiresti arenev majandusharu. Seetõttu peavad IN ja visitnorway.com kohandama pakutavaid teenuseid tehnoloogia ja turu muutumisega. |
| --- | --- |

(73)

Igal juhul kasutab IN tasuliste teenuste osutamise lepinguid sõlmides soetusmaksumusmeetodit, et võtta arvesse kõik INi asjakohased teenustega seotud kulud. Kõnealune metoodika on sätestatud INi 2011. aasta eelarve seletuskirjas sisalduvates „Suunistes kasutajatasude kohta“ (55) ning IN on rakendanud seda alates 2011. aastast. Seda kulude paigutuse metoodikat on IN kasutanud ka boonuslepingutes ning see võimaldab INil katta kõik boonuslepingutega seotud kulud. Samuti on IN lisanud oma eelarvesse ja hindadele eeldatava kasumi suurusega [... % kuni ... %]. Norra ametiasutused selgitasid ka, et turismisektor ja eriti veebitaristu teenuste turg on väga kiiresti arenev majandusharu. Seetõttu peavad IN ja visitnorway.com kohandama pakutavaid teenuseid tehnoloogia ja turu muutumisega.

55

| (74) | Kokkusobivuse küsimuses väidavad Norra ametiasutused, et kohaldada tuleb üldist majandushuvi pakkuva teenuse eeskirju. Norra ametiasutused märgivad, et kui käesolevas juhtumis hinnatavaid teenuseid peaks käsitletama majandustegevusena ja kui peaks leitama, et tegu on abiga, siis tuleks asjaomast abi hinnata üldist majandushuvi pakkuva teenuse kokkusobivuse eeskirjade kohaselt (56). Norra ametiasutused on seisukohal, et kõnealuste teenuste osutamine vastab komisjoni otsuse 2012/21/EL (57) mõttele. |
| --- | --- |

(74)

Kokkusobivuse küsimuses väidavad Norra ametiasutused, et kohaldada tuleb üldist majandushuvi pakkuva teenuse eeskirju. Norra ametiasutused märgivad, et kui käesolevas juhtumis hinnatavaid teenuseid peaks käsitletama majandustegevusena ja kui peaks leitama, et tegu on abiga, siis tuleks asjaomast abi hinnata üldist majandushuvi pakkuva teenuse kokkusobivuse eeskirjade kohaselt (56). Norra ametiasutused on seisukohal, et kõnealuste teenuste osutamine vastab komisjoni otsuse 2012/21/EL (57) mõttele.

56

57

| (75) | Norra ametiasutused väidavad ka, et kõnealused meetmed tuleks tunnistada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c kui riigiabi turismisektori edendamiseks. |
| --- | --- |

(75)

Norra ametiasutused väidavad ka, et kõnealused meetmed tuleks tunnistada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c kui riigiabi turismisektori edendamiseks.

| (76) | Norra ametiasutused rõhutavad, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele platvormile juurdepääsu andmine on suurendanud konkurentsi järgneval suunamisteenuste turul. Seda tuleb arvesse võtta vastukaaluna väidetava abi võimalikule kahjulikule mõjule. Norra ametiasutused selgitavad, et kuna visitnorway.com koondab turismitoodetealast teavet kõikidelt võimalikelt konkurentidelt, st New Mind | tellUs'ilt, CityBreakilt või mis tahes muult turule siseneda võivalt äriühingult, on konkurents asjaomasel turul suurenenud. Varem oli New Mind | tellUs sellel turul ainuke teenuseosutaja. Lisaks pakub IN platvormi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei konkureeri ettevõtjatega väljaspool Norrat. |
| --- | --- |

(76)

Norra ametiasutused rõhutavad, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele platvormile juurdepääsu andmine on suurendanud konkurentsi järgneval suunamisteenuste turul. Seda tuleb arvesse võtta vastukaaluna väidetava abi võimalikule kahjulikule mõjule. Norra ametiasutused selgitavad, et kuna visitnorway.com koondab turismitoodetealast teavet kõikidelt võimalikelt konkurentidelt, st New Mind | tellUs'ilt, CityBreakilt või mis tahes muult turule siseneda võivalt äriühingult, on konkurents asjaomasel turul suurenenud. Varem oli New Mind | tellUs sellel turul ainuke teenuseosutaja. Lisaks pakub IN platvormi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei konkureeri ettevõtjatega väljaspool Norrat.

suunamisteenuste

| (77) | Norra ametiasutused vaidlustavad väite, et IN pakub boonuslepingu sõlminud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta tõlketeenust, ning selgitavad, kuidas IN eri olukordades tõlkekulud katab. Üldiselt katab IN osa piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste üldhuvitava teabega seotud tõlkekuludest osana oma ülesandest turundada Norrat turismisihtkohana. Küll aga kannab ta ainult 50 % piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste konkreetsete huviväärsustega seotud tõlkekuludest (58). See on üldine põhimõte, mida järgitakse kõikide piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste suhtes. Visitnorway.com'ile üle läinud piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste (st boonuspartnerite) puhul seevastu ei kata IN mingeid tõlkekulusid. Teiste sõnadega: boonuspartnerid kaotavad tõlkevõimaluse. Erinevalt kaebuse esitaja väidetust ei ole seega stiimulit sõlmida boonuspartnerlusleping selleks, et saada hüvitist tõlkekulude eest. |
| --- | --- |

(77)

Norra ametiasutused vaidlustavad väite, et IN pakub boonuslepingu sõlminud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta tõlketeenust, ning selgitavad, kuidas IN eri olukordades tõlkekulud katab. Üldiselt katab IN osa piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste üldhuvitava teabega seotud tõlkekuludest osana oma ülesandest turundada Norrat turismisihtkohana. Küll aga kannab ta ainult 50 % piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste konkreetsete huviväärsustega seotud tõlkekuludest (58). See on üldine põhimõte, mida järgitakse kõikide piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste suhtes. Visitnorway.com'ile üle läinud piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste (st boonuspartnerite) puhul seevastu ei kata IN mingeid tõlkekulusid. Teiste sõnadega: boonuspartnerid kaotavad tõlkevõimaluse. Erinevalt kaebuse esitaja väidetust ei ole seega stiimulit sõlmida boonuspartnerlusleping selleks, et saada hüvitist tõlkekulude eest.

58

| (78) | Kaebuse esitaja märkustele vastates rõhutavad Norra ametiasutused, et IN ei ole New Mind | tellUs'i konkurent. See, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele on antud juurdepääs visitnorway.com'ile, on küll muutnud osa varasemaid väliste IT-ettevõtjate pakutud teenuseid tarbetuks, kuid IN ei konkureeri otse kaebuse esitajaga. Teiste sõnadega: IN ei asenda New Mind | tellUs'i IT-teenuste osutajana, kuid osa funktsioone (nagu TellUs'i otsingufunktsioon) ei ole enam vajalikud või tehniliselt teostatavad. |
| --- | --- |

(78)

Kaebuse esitaja märkustele vastates rõhutavad Norra ametiasutused, et IN ei ole New Mind | tellUs'i konkurent. See, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele on antud juurdepääs visitnorway.com'ile, on küll muutnud osa varasemaid väliste IT-ettevõtjate pakutud teenuseid tarbetuks, kuid IN ei konkureeri otse kaebuse esitajaga. Teiste sõnadega: IN ei asenda New Mind | tellUs'i IT-teenuste osutajana, kuid osa funktsioone (nagu TellUs'i otsingufunktsioon) ei ole enam vajalikud või tehniliselt teostatavad.

otsingufunktsioon

| (79) | Norra ametiasutused esitasid järelevalveametile tõendeid ka selle kohta, et IN on teavitanud piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi algatamisotsusest. IN saatis e-kirjad kõikidele boonuspartneritele (väidetavatele riigiabi saajatele) ning algatamisotsusele osutati ka INi veebisaidil (59). |
| --- | --- |

(79)

Norra ametiasutused esitasid järelevalveametile tõendeid ka selle kohta, et IN on teavitanud piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi algatamisotsusest. IN saatis e-kirjad kõikidele boonuspartneritele (väidetavatele riigiabi saajatele) ning algatamisotsusele osutati ka INi veebisaidil (59).

59

| (80) | Viimaks märkisid Norra ametiasutused vastuses kaebuse esitaja viimasele e-kirjale (60) (millele on osutatud eespool põhjenduses 69), et New Mind | tellUs'i tõstatatud küsimusele on juba ammendavalt vastatud, mistõttu edasised selgitused ei ole vajalikud (61). |
| --- | --- |

(80)

Viimaks märkisid Norra ametiasutused vastuses kaebuse esitaja viimasele e-kirjale (60) (millele on osutatud eespool põhjenduses 69), et New Mind | tellUs'i tõstatatud küsimusele on juba ammendavalt vastatud, mistõttu edasised selgitused ei ole vajalikud (61).

60

61

II.   HINDAMINE

HINDAMINE

1.   RIIGIABI OLEMASOLU

RIIGIABI OLEMASOLU

| (81) | EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine:

  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.“ |
| --- | --- |

(81)

EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.“

| (82) | Meede on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt riigiabi, kui see vastab neljale tingimusele. Esiteks, meede peab olema rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest ja olema omistatav riigile. Teiseks, meede peab andma eelise. Kolmandaks, meede peab soodustama valitud ettevõtjaid või majandustegevusi. Neljandaks, meede võib mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi EMPs. |
| --- | --- |

(82)

Meede on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt riigiabi, kui see vastab neljale tingimusele. Esiteks, meede peab olema rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest ja olema omistatav riigile. Teiseks, meede peab andma eelise. Kolmandaks, meede peab soodustama valitud ettevõtjaid või majandustegevusi. Neljandaks, meede võib mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi EMPs.

| (83) | Riigiabi on olemas, kui täidetud on kõik artikli 61 lõike 1 kumulatiivsed tingimused (62). |
| --- | --- |

(83)

Riigiabi on olemas, kui täidetud on kõik artikli 61 lõike 1 kumulatiivsed tingimused (62).

62

1.1.   KÄESOLEVA OTSUSE ULATUS

| (84) | Algatamisotsuses osutatakse väidetavale riigiabi andmisele nii INile kui ka piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele. Pärast kaebuse esitajalt ja Norra ametiasutustelt teabe saamist keskendusid järelevalveameti kahtlused veebitaristule ja sellega seotud teenustele, mida IN osutab piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonuspartnerluslepingute alusel. |
| --- | --- |

(84)

Algatamisotsuses osutatakse väidetavale riigiabi andmisele nii INile kui ka piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele. Pärast kaebuse esitajalt ja Norra ametiasutustelt teabe saamist keskendusid järelevalveameti kahtlused veebitaristule ja sellega seotud teenustele, mida IN osutab piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonuspartnerluslepingute alusel.

| (85) | Ametliku uurimismenetluse käigus jõudis järelevalveamet aga järeldusele, et selleks, et hinnata INi tegevust veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul, tuleb hinnata ka INi muid äriteenuseid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, st konkreetse sisu müügiedenduse ja turundamise teenuseid. Põhjus on selles, et INi uue struktuuri äriplaan hõlmab mõlemat liiki teenuseid. |
| --- | --- |

(85)

Ametliku uurimismenetluse käigus jõudis järelevalveamet aga järeldusele, et selleks, et hinnata INi tegevust veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul, tuleb hinnata ka INi muid äriteenuseid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, st konkreetse sisu müügiedenduse ja turundamise teenuseid. Põhjus on selles, et INi uue struktuuri äriplaan hõlmab mõlemat liiki teenuseid.

| (86) | Seega hoolimata sellest, et konkreetse sisu müügiedendus- ja turundusteenused ei olnud hõlmatud algatamisotsusega ega ole hõlmatud käesoleva otsusega, osutab järelevalveamet neile niivõrd, kuivõrd on vaja otsuse langetamiseks väidetavate riigiabimeetmete suhtes veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol. |
| --- | --- |

(86)

Seega hoolimata sellest, et konkreetse sisu müügiedendus- ja turundusteenused ei olnud hõlmatud algatamisotsusega ega ole hõlmatud käesoleva otsusega, osutab järelevalveamet neile niivõrd, kuivõrd on vaja otsuse langetamiseks väidetavate riigiabimeetmete suhtes veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol.

1.2.   VÕIMALIKUD INILE ANTUD RIIGIABI MEETMED

1.2.1.   
  Kas INi saab käsitleda ettevõtjana?

Kas INi saab käsitleda ettevõtjana?

| (87) | EMP lepingu artikli 61 lõikest 1 tuleneb, et selleks, et meede oleks riigiabi, peab see soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. EMP lepingu artikli 61 lõige 1 on kohaldatav üksnes juhul, kui abi saaja on ettevõtja. Seega tuleb uurida, kas IN on ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(87)

EMP lepingu artikli 61 lõikest 1 tuleneb, et selleks, et meede oleks riigiabi, peab see soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. EMP lepingu artikli 61 lõige 1 on kohaldatav üksnes juhul, kui abi saaja on ettevõtja. Seega tuleb uurida, kas IN on ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

| (88) | Ettevõtjad on majandustegevusega tegelevad üksused, olenemata sellest, milline on nende õiguslik seisund ja mil viisil neid rahastatakse (63). Majandustegevus seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul (64). Kõiki riigist õiguslikult eraldiseisvaid ja majandustegevusega tegelevaid üksusi käsitletakse ettevõtjatena. EMP lepingu artikli 61 lõige 1 hõlmab kõiki era- ja avalik-õiguslikke äriühinguid (65). |
| --- | --- |

(88)

Ettevõtjad on majandustegevusega tegelevad üksused, olenemata sellest, milline on nende õiguslik seisund ja mil viisil neid rahastatakse (63). Majandustegevus seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul (64). Kõiki riigist õiguslikult eraldiseisvaid ja majandustegevusega tegelevaid üksusi käsitletakse ettevõtjatena. EMP lepingu artikli 61 lõige 1 hõlmab kõiki era- ja avalik-õiguslikke äriühinguid (65).

63

64

65

| (89) | Kui üksus tegeleb majandustegevusega, tuleb teda käsitleda ettevõtjana ainult selle tegevuse ulatuses, sõltumatult tema muude tegevuste liigist (66). |
| --- | --- |

(89)

Kui üksus tegeleb majandustegevusega, tuleb teda käsitleda ettevõtjana ainult selle tegevuse ulatuses, sõltumatult tema muude tegevuste liigist (66).

66

| (90) | Norra ametiasutused väitsid, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ei saa käsitleda majandustegevusena. Nad leiavad, et kõnealuseid teenuseid ei saa eristada nendest teenustest, mida pakutakse piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele Norra turundamiseks turismisihtkohana veebisaidi visitnorway.com kaudu. Kuna kõnealuse platvormi arendamine ja haldamine vastab eesmärgile turundada Norrat turismisihtkohana ning kuna seda üldist ülesannet ei saa käsitleda majandustegevusena, ei saa sellena käsitleda ka käesolevas juhtumis uurimise all olevaid IT-teenuseid. |
| --- | --- |

(90)

Norra ametiasutused väitsid, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ei saa käsitleda majandustegevusena. Nad leiavad, et kõnealuseid teenuseid ei saa eristada nendest teenustest, mida pakutakse piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele Norra turundamiseks turismisihtkohana veebisaidi visitnorway.com kaudu. Kuna kõnealuse platvormi arendamine ja haldamine vastab eesmärgile turundada Norrat turismisihtkohana ning kuna seda üldist ülesannet ei saa käsitleda majandustegevusena, ei saa sellena käsitleda ka käesolevas juhtumis uurimise all olevaid IT-teenuseid.

| (91) | Järelevalveamet jääb vastupidise järelduse juurde ja kinnitab esialgset seisukohta, mida ta väljendas algatamisotsuses. |
| --- | --- |

(91)

Järelevalveamet jääb vastupidise järelduse juurde ja kinnitab esialgset seisukohta, mida ta väljendas algatamisotsuses.

| (92) | Järelevalveamet märgib esiteks, et 2013. aasta eelarve seletuskiri (67) võimaldab INil tegeleda nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega, kuna seal tehakse vahet nende tegevuste rahastamisel: majandustegevusega tuleb tegeleda turutingimustel ning seega peavad seda rahastama kliendid. Järelikult on INil õiguslikult võimalik osutada samaaegselt majanduslikke ja mittemajanduslikke teenuseid. |
| --- | --- |

(92)

Järelevalveamet märgib esiteks, et 2013. aasta eelarve seletuskiri (67) võimaldab INil tegeleda nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega, kuna seal tehakse vahet nende tegevuste rahastamisel: majandustegevusega tuleb tegeleda turutingimustel ning seega peavad seda rahastama kliendid. Järelikult on INil õiguslikult võimalik osutada samaaegselt majanduslikke ja mittemajanduslikke teenuseid.

67

| (93) | Teiseks märgib järelevalveamet, et asjaolu, et IN toimib teatavatel juhtudel riigi abivahendina Norra üldiseks turundamiseks ega paku seda tehes turul teenuseid ega kaupu, ei anna piisavalt alust järeldada, et IN ei paku turismisektoris muid majanduslikke teenuseid. |
| --- | --- |

(93)

Teiseks märgib järelevalveamet, et asjaolu, et IN toimib teatavatel juhtudel riigi abivahendina Norra üldiseks turundamiseks ega paku seda tehes turul teenuseid ega kaupu, ei anna piisavalt alust järeldada, et IN ei paku turismisektoris muid majanduslikke teenuseid.

| (94) | Kolmandaks nõustub järelevalveamet, et Norra turundamine turismisihtkohana ei ole majandustegevus. Küll aga pakub IN platvormil eri liiki teenuseid. IN turundab ja reklaamib üldist sisu Norra kohta, st üldist teavet valgete ööde, ilma, maa geograafia jne kohta, aga ka konkreetset turismialast sisu, st turundab hotelle, restorane ja muid ettevõtteid. Üldise Norrat käsitleva teabe turundamine ei ole majandustegevus, küll aga on seda kindlate turismiettevõtjate reklaamimine. |
| --- | --- |

(94)

Kolmandaks nõustub järelevalveamet, et Norra turundamine turismisihtkohana ei ole majandustegevus. Küll aga pakub IN platvormil eri liiki teenuseid. IN turundab ja reklaamib üldist sisu Norra kohta, st üldist teavet valgete ööde, ilma, maa geograafia jne kohta, aga ka konkreetset turismialast sisu, st turundab hotelle, restorane ja muid ettevõtteid. Üldise Norrat käsitleva teabe turundamine ei ole majandustegevus, küll aga on seda kindlate turismiettevõtjate reklaamimine.

| (95) | Järelevalveamet ei saa nõustuda väitega, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele ei ole majandustegevus seetõttu, et lõppeesmärk on mittemajanduslik tegevus, st Norra üldine turundamine turismisihtkohana. Järelevalveamet on seisukohal, et Norra ametiasutuste eesmärk ei ole asjakohane selle kindlakstegemisel, kas IN tegeleb majandustegevusega. Järelevalveamet leiab, et eraõiguslike turismiettevõtjate turundamine hõlmab majandustegevust. |
| --- | --- |

(95)

Järelevalveamet ei saa nõustuda väitega, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele ei ole majandustegevus seetõttu, et lõppeesmärk on mittemajanduslik tegevus, st Norra üldine turundamine turismisihtkohana. Järelevalveamet on seisukohal, et Norra ametiasutuste eesmärk ei ole asjakohane selle kindlakstegemisel, kas IN tegeleb majandustegevusega. Järelevalveamet leiab, et eraõiguslike turismiettevõtjate turundamine hõlmab majandustegevust.

| (96) | Kohtupraktikas on teatavatel juhtudel mööndud, et „ostmistegevuse laadi hindamisel ei tule eraldada kauba ostmistegevust selle kauba hilisemast kasutamisest, nagu antud juhul tehti, ja et ostetud kauba hilisema kasutamise majanduslik või mittemajanduslik laad määrab tingimata ka ostmistegevuse laadi“ (68). Järelevalveamet meenutab aga, et ka INi IT-teenuste saajad, piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused, kasutavad neid teenuseid nii majanduslikuks kui ka mittemajanduslikuks tegevuseks. Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused turundavad üldiselt turismi oma piirkonnas, aga ka oma osanike ja klientide kindlaid turismitegevusi. Järelevalveamet järeldab seega, et IN pakub majanduslikke teenuseid. |
| --- | --- |

(96)

Kohtupraktikas on teatavatel juhtudel mööndud, et „ostmistegevuse laadi hindamisel ei tule eraldada kauba ostmistegevust selle kauba hilisemast kasutamisest, nagu antud juhul tehti, ja et ostetud kauba hilisema kasutamise majanduslik või mittemajanduslik laad määrab tingimata ka ostmistegevuse laadi“ (68). Järelevalveamet meenutab aga, et ka INi IT-teenuste saajad, piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused, kasutavad neid teenuseid nii majanduslikuks kui ka mittemajanduslikuks tegevuseks. Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused turundavad üldiselt turismi oma piirkonnas, aga ka oma osanike ja klientide kindlaid turismitegevusi. Järelevalveamet järeldab seega, et IN pakub majanduslikke teenuseid.

68

| (97) | Neljandaks leiab järelevalveamet vastupidiselt Norra ametiasutuste väitele (vt eespool põhjendus 90), et Norra turundamiseks turismisihtkohana ei ole vajalik osutada ühtlasi ka veebitaristut ja sellega seotud teenuseid. 2013. aastani edendas IN edukalt Norras turismi, hoolimata sellest, et ta pakub boonuspartnerluslepingute alusel asjaomaseid veebiteenuseid alles alates nimetatud aastast. Järelevalveamet rõhutab, et Norra ametiasutused ei ole esitanud tõendeid, mille alusel saaks järeldada, et kui visitnorway.com'i kaudu ei pakutaks kõnealuseid veebiteenuseid, oleksid INi pingutused riigis turismi edendamiseks tulemusetud. Seetõttu ei ole järelevalveamet nõus, et Norra turundamiseks turismisihtkohana on vajalik pakkuda ka veebitaristut ja sellega seotud teenuseid. Järelevalveamet ei leia seega, et need teenused oleksid teineteisest lahutamatud. |
| --- | --- |

(97)

Neljandaks leiab järelevalveamet vastupidiselt Norra ametiasutuste väitele (vt eespool põhjendus 90), et Norra turundamiseks turismisihtkohana ei ole vajalik osutada ühtlasi ka veebitaristut ja sellega seotud teenuseid. 2013. aastani edendas IN edukalt Norras turismi, hoolimata sellest, et ta pakub boonuspartnerluslepingute alusel asjaomaseid veebiteenuseid alles alates nimetatud aastast. Järelevalveamet rõhutab, et Norra ametiasutused ei ole esitanud tõendeid, mille alusel saaks järeldada, et kui visitnorway.com'i kaudu ei pakutaks kõnealuseid veebiteenuseid, oleksid INi pingutused riigis turismi edendamiseks tulemusetud. Seetõttu ei ole järelevalveamet nõus, et Norra turundamiseks turismisihtkohana on vajalik pakkuda ka veebitaristut ja sellega seotud teenuseid. Järelevalveamet ei leia seega, et need teenused oleksid teineteisest lahutamatud.

| (98) | Viiendaks tuletab järelevalveamet meelde, et teenuse määratlemisel majanduslikuna on oluline tegur konkurentsi olemasolu asjaomasel turul, st kas seal on muid osalisi, kes pakuvad samu või samaväärseid kaupu ja teenuseid (69). Veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakuvad ka eraettevõtjad, näiteks kaebuse esitaja, mistõttu järelevalveamet järeldab, et see tingimus on praegusel juhul täidetud. |
| --- | --- |

(98)

Viiendaks tuletab järelevalveamet meelde, et teenuse määratlemisel majanduslikuna on oluline tegur konkurentsi olemasolu asjaomasel turul, st kas seal on muid osalisi, kes pakuvad samu või samaväärseid kaupu ja teenuseid (69). Veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakuvad ka eraettevõtjad, näiteks kaebuse esitaja, mistõttu järelevalveamet järeldab, et see tingimus on praegusel juhul täidetud.

69

| (99) | Euroopa Liidu Kohus on oma kohtupraktikas rõhutanud, et majandustegevusega tegeletakse tavaliselt tasu eest (70). Nii kaebuse esitaja kui ka IN pakuvad veebitaristut ja sellega seotud teenuseid tasu eest, mistõttu järelevalveamet käsitleb seda veel ühe põhjusena määratleda kõnealuseid teenuseid majanduslikena. |
| --- | --- |

(99)

Euroopa Liidu Kohus on oma kohtupraktikas rõhutanud, et majandustegevusega tegeletakse tavaliselt tasu eest (70). Nii kaebuse esitaja kui ka IN pakuvad veebitaristut ja sellega seotud teenuseid tasu eest, mistõttu järelevalveamet käsitleb seda veel ühe põhjusena määratleda kõnealuseid teenuseid majanduslikena.

70

| (100) | Järelevalveamet on seisukohal, et see järeldus kehtib isegi juhul, kui IN ei paku veebitaristut ja sellega seotud teenuseid eraldiseisva teenusena; kui piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste veebisaidid liidetakse visitnorway.com'iga, saavad piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused platvormi kaudu teenuseid, mida nad varem ostsid tasu eest eraettevõtjatelt. Seega ei ole oluline, kas kõnealuseid teenuseid pakutakse ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele või ka muudele sihtkoha haldamisega tegelevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(100)

Järelevalveamet on seisukohal, et see järeldus kehtib isegi juhul, kui IN ei paku veebitaristut ja sellega seotud teenuseid eraldiseisva teenusena; kui piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste veebisaidid liidetakse visitnorway.com'iga, saavad piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused platvormi kaudu teenuseid, mida nad varem ostsid tasu eest eraettevõtjatelt. Seega ei ole oluline, kas kõnealuseid teenuseid pakutakse ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele või ka muudele sihtkoha haldamisega tegelevatele ettevõtjatele.

| (101) | Järelevalveamet järeldab seega, et IN on veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakkudes ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(101)

Järelevalveamet järeldab seega, et IN on veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakkudes ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

1.2.2.   
  Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (102) | Nagu juba märgitud, väitsid Norra ametiasutused, et veebitaristut ja sellega seotud teenuste pakkumist tuleb käsitleda INi turismiedendustegevuse kontekstis osana Norra eesmärgist vähendada piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste arvu ning tõhustada turismitööstust. Järelevalveamet tuletab meelde, et EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 ei eristata riigi sekkumise viise nende põhjuste või eesmärkide alusel, vaid neid määratletakse toime põhjal (71). Euroopa Liidu Kohus on märkinud, et „riigiabi mõiste on seega objektiivne; selle näitaja on, kas riigi meede annab eelise ühele või mitmele kindlale ettevõtjale“ (72). Norra turismisektori uue struktuuri eesmärgid ei ole seega asjakohased selle kindlakstegemisel, kas väidetavad meetmed toovad kaasa eelise ja riigiabi. |
| --- | --- |

(102)

Nagu juba märgitud, väitsid Norra ametiasutused, et veebitaristut ja sellega seotud teenuste pakkumist tuleb käsitleda INi turismiedendustegevuse kontekstis osana Norra eesmärgist vähendada piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste arvu ning tõhustada turismitööstust. Järelevalveamet tuletab meelde, et EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 ei eristata riigi sekkumise viise nende põhjuste või eesmärkide alusel, vaid neid määratletakse toime põhjal (71). Euroopa Liidu Kohus on märkinud, et „riigiabi mõiste on seega objektiivne; selle näitaja on, kas riigi meede annab eelise ühele või mitmele kindlale ettevõtjale“ (72). Norra turismisektori uue struktuuri eesmärgid ei ole seega asjakohased selle kindlakstegemisel, kas väidetavad meetmed toovad kaasa eelise ja riigiabi.

71

72

| (103) | Käesoleval juhul sõltub eelise olemasolu sellest, i) kas IN on ristsubsideerinud oma majandustegevust mittemajandusliku tegevuse hüvitusena saadud avaliku sektori vahenditest ja ii) kas piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud majanduslikud teenused on taganud INile piisava kapitalitasuvuse (mõistliku kasumi). |
| --- | --- |

(103)

Käesoleval juhul sõltub eelise olemasolu sellest, i) kas IN on ristsubsideerinud oma majandustegevust mittemajandusliku tegevuse hüvitusena saadud avaliku sektori vahenditest ja ii) kas piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud majanduslikud teenused on taganud INile piisava kapitalitasuvuse (mõistliku kasumi).

| (104) | Neid kahte küsimust hinnatakse järgnevas kahes alajaotuses. Nende hindamiseks teeb järelevalveamet kindlaks, kas piirkondlikelt turismiametitelt ja sihtkohtade turismiasutustelt küsiti INilt ostetud teenuste eest madalamat hinda, kui oleks tavaline konkurentsipõhises turukontekstis (st turuvõimu puudumisel). Järelevalveamet käsitleb sellise konkurentsipõhise taseme mõistliku lähendina hinda, mis kataks piirkulu, st otse teenusele omistatavad muutuvkulud ja piisava osa üldkuludest (püsikuludest), pluss piisav kapitalitasuvus (73). |
| --- | --- |

(104)

Neid kahte küsimust hinnatakse järgnevas kahes alajaotuses. Nende hindamiseks teeb järelevalveamet kindlaks, kas piirkondlikelt turismiametitelt ja sihtkohtade turismiasutustelt küsiti INilt ostetud teenuste eest madalamat hinda, kui oleks tavaline konkurentsipõhises turukontekstis (st turuvõimu puudumisel). Järelevalveamet käsitleb sellise konkurentsipõhise taseme mõistliku lähendina hinda, mis kataks piirkulu, st otse teenusele omistatavad muutuvkulud ja piisava osa üldkuludest (püsikuludest), pluss piisav kapitalitasuvus (73).

73

1.2.2.1.   Veebitaristu ja sellega seotud teenuste ristsubsideerimine

Veebitaristu ja sellega seotud teenuste ristsubsideerimine

| (105) | Kui üksus tegeleb nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega, peab olema kasutusel kuluarvestussüsteem tagamaks, et majandustegevust ei subsideerita selle üksuse mittemajanduslikuks tegevuseks eraldatud riigi ressurssidest (74). |
| --- | --- |

(105)

Kui üksus tegeleb nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega, peab olema kasutusel kuluarvestussüsteem tagamaks, et majandustegevust ei subsideerita selle üksuse mittemajanduslikuks tegevuseks eraldatud riigi ressurssidest (74).

74

| (106) | Kasutusel peaksid olema objektiivsed ja läbipaistvad kulude paigutuse meetodid tagamaks, et üksuse mittemajanduslikuks tegevuseks eraldatud riigi ressurssidest ei kaetaks majandustegevusega seotud piirkulusid. Kui selliseid meetodeid ei kasutata, võib majandustegevus saada eelise mittemajanduslikuks tegevuseks antud avaliku sektori vahendite arvelt. Samuti peab sisemine raamatupidamisarvestus võimaldama kindlaks määrata eri teenustele vastavad kulud ja tulud (75). |
| --- | --- |

(106)

Kasutusel peaksid olema objektiivsed ja läbipaistvad kulude paigutuse meetodid tagamaks, et üksuse mittemajanduslikuks tegevuseks eraldatud riigi ressurssidest ei kaetaks majandustegevusega seotud piirkulusid. Kui selliseid meetodeid ei kasutata, võib majandustegevus saada eelise mittemajanduslikuks tegevuseks antud avaliku sektori vahendite arvelt. Samuti peab sisemine raamatupidamisarvestus võimaldama kindlaks määrata eri teenustele vastavad kulud ja tulud (75).

75

| (107) | Järelevalveamet kontrollib seega, kas IN on kasutanud oma majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse kulusid ja tulusid eristada võimaldavat metoodikat, et välistada eri tegevuste vahelise ristsubsideerimise ohtu. Järelevalveamet hindab ka INi raamatupidamisarvestust piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud majanduslike teenuste kohta. |
| --- | --- |

(107)

Järelevalveamet kontrollib seega, kas IN on kasutanud oma majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse kulusid ja tulusid eristada võimaldavat metoodikat, et välistada eri tegevuste vahelise ristsubsideerimise ohtu. Järelevalveamet hindab ka INi raamatupidamisarvestust piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud majanduslike teenuste kohta.

Kulude paigutuse metoodika

Kulude paigutuse metoodika

| (108) | Nagu on juba märgitud, peab nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega tegelev avalik-õiguslik äriühing kasutama arvestussüsteeme ja -toiminguid, mis võimaldavad tal paigutada kõik majandusliku teenuse osutamise piirkulud majandustegevuse kontodele (76). |
| --- | --- |

(108)

Nagu on juba märgitud, peab nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega tegelev avalik-õiguslik äriühing kasutama arvestussüsteeme ja -toiminguid, mis võimaldavad tal paigutada kõik majandusliku teenuse osutamise piirkulud majandustegevuse kontodele (76).

76

| (109) | INi antud teabe põhjal järeldas järelevalveamet, et üldkulud on järgmised: i) uue struktuuri projekti arenduskulud; ii) üldised tegevuskulud, st järelteenused ja haldus, veebmeistri tugi jne; ning iii) platvormi tehnilise käitamise kulud, st IT-nõustajad, tarkvara iga-aastased litsentsitasud, riistvara ja tarkvara hooldus jne (77). |
| --- | --- |

(109)

INi antud teabe põhjal järeldas järelevalveamet, et üldkulud on järgmised: i) uue struktuuri projekti arenduskulud; ii) üldised tegevuskulud, st järelteenused ja haldus, veebmeistri tugi jne; ning iii) platvormi tehnilise käitamise kulud, st IT-nõustajad, tarkvara iga-aastased litsentsitasud, riistvara ja tarkvara hooldus jne (77).

77

| (110) | Norra ametiasutused selgitasid, et arenduskulud hõlmavad kulusid seoses projekti juhtimisega, kontseptsiooni väljatöötamisega, tehnilise arendamise ja täiustamisega, katsetamisega ja nõustajate tööga visitnorway.com'i ettevalmistamiseks uue struktuuri projekti jaoks. Arenduskulud olid 2013. aastal ligikaudu 18 miljonit Norra krooni (78). |
| --- | --- |

(110)

Norra ametiasutused selgitasid, et arenduskulud hõlmavad kulusid seoses projekti juhtimisega, kontseptsiooni väljatöötamisega, tehnilise arendamise ja täiustamisega, katsetamisega ja nõustajate tööga visitnorway.com'i ettevalmistamiseks uue struktuuri projekti jaoks. Arenduskulud olid 2013. aastal ligikaudu 18 miljonit Norra krooni (78).

arenduskulud

78

| (111) | Norra ametiasutuste vastuses algatamisotsusele (79) on märgitud, et platvormi kaudu osutatud majanduslikele teenustele omistati 4 miljonit Norra krooni. Esitatud teabe kohaselt on uue struktuuri käitamis- ja tehnilised kulud valdavalt (ligikaudu 89 % ulatuses) seotud Norra üldise turundamisega (mittemajanduslik tegevus), kui lähtuda kulude jagamisest täieliku läbipaistvuse põhjal üldise turunduse ja konkreetse sisu turunduse vahel (80). Seetõttu sisaldas INi ärimudel 4 miljonit Norra krooni arenduskuludest investeeringukuluna. Norra ametiasutused esitasid teavet, mis kinnitab, et see on mõistlik arenduskulude paigutus. Täpsemalt teatas IN järelevalveametile, et 15 766 toimetatud lehekülje ja 19 000 ärikuulutuse sõeluuringu põhjal on välja arvutatud, et 84,3 % kõikidest ajavahemikus 23. märtsist 2014 kuni 23. märtsini 2015 vaadatud lehekülgedest on määratletud kui üldine turundus ja 15,7 % on ärikuulutused (81). Seetõttu tuleb suurem osa arenduskulust omistada platvormi mittemajanduslikele teenustele. |
| --- | --- |

(111)

Norra ametiasutuste vastuses algatamisotsusele (79) on märgitud, et platvormi kaudu osutatud majanduslikele teenustele omistati 4 miljonit Norra krooni. Esitatud teabe kohaselt on uue struktuuri käitamis- ja tehnilised kulud valdavalt (ligikaudu 89 % ulatuses) seotud Norra üldise turundamisega (mittemajanduslik tegevus), kui lähtuda kulude jagamisest täieliku läbipaistvuse põhjal üldise turunduse ja konkreetse sisu turunduse vahel (80). Seetõttu sisaldas INi ärimudel 4 miljonit Norra krooni arenduskuludest investeeringukuluna. Norra ametiasutused esitasid teavet, mis kinnitab, et see on mõistlik arenduskulude paigutus. Täpsemalt teatas IN järelevalveametile, et 15 766 toimetatud lehekülje ja 19 000 ärikuulutuse sõeluuringu põhjal on välja arvutatud, et 84,3 % kõikidest ajavahemikus 23. märtsist 2014 kuni 23. märtsini 2015 vaadatud lehekülgedest on määratletud kui üldine turundus ja 15,7 % on ärikuulutused (81). Seetõttu tuleb suurem osa arenduskulust omistada platvormi mittemajanduslikele teenustele.

79

80

81

| (112) | Järelevalveamet märgib eespool esitatud ja osutatud teabe põhjal, et INi majanduslikele teenustele omistatud arenduskulu osakaal on enam kui 20 %, mis on suurem kui konkreetse sisu turundamisega seotud kulu tegelik osakaal, nagu on eespool osutatud. Järelevalveamet järeldab seetõttu, et 4 miljoni Norra krooni omistamine sooduspartnerluslepingute ärimudelile on mõistlik ja põhjendatud. |
| --- | --- |

(112)

Järelevalveamet märgib eespool esitatud ja osutatud teabe põhjal, et INi majanduslikele teenustele omistatud arenduskulu osakaal on enam kui 20 %, mis on suurem kui konkreetse sisu turundamisega seotud kulu tegelik osakaal, nagu on eespool osutatud. Järelevalveamet järeldab seetõttu, et 4 miljoni Norra krooni omistamine sooduspartnerluslepingute ärimudelile on mõistlik ja põhjendatud.

| (113) | Kaebuse esitaja väidab, et arenduskulud peaksid hõlmama ka osa kuludest, mis on seotud platvormi enda loomisega 2007. aastal. |
| --- | --- |

(113)

Kaebuse esitaja väidab, et arenduskulud peaksid hõlmama ka osa kuludest, mis on seotud platvormi enda loomisega 2007. aastal.

| (114) | IN kinnitab, et neid kulusid ei ole kulude arvutamisel arvesse võetud. IN väidab, et platvorm oli enne boonuslepingute sõlmimist juba olemas ning piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel olid juba koostöölepingud ja nad maksid iga-aastast partnerlustasu, mis aitas kaasa platvormi loomisele (82). Algseid kulusid ei võetud arvesse ka seetõttu, et neid ei kapitaliseeritud, (83) mis on lubatud Norra raamatupidamisstandardite kohaselt (NRS 19) (84). NRS 19 käsitleb asjakohast otsekulu ja kulude kapitaliseerimist. Kõnealuse standardi kohaselt ei tule kapitaliseerida immateriaalset vara, st mitteainelist ja mitterahalist vara, mida äriühing kasutab kaupade ja teenuste valmistamiseks ja müügiks. Nende eeskirjade kohaselt ei ole seetõttu ühtegi osa visitnorway.com'i arenduskuludest kapitaliseeritud. |
| --- | --- |

(114)

IN kinnitab, et neid kulusid ei ole kulude arvutamisel arvesse võetud. IN väidab, et platvorm oli enne boonuslepingute sõlmimist juba olemas ning piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel olid juba koostöölepingud ja nad maksid iga-aastast partnerlustasu, mis aitas kaasa platvormi loomisele (82). Algseid kulusid ei võetud arvesse ka seetõttu, et neid ei kapitaliseeritud, (83) mis on lubatud Norra raamatupidamisstandardite kohaselt (NRS 19) (84). NRS 19 käsitleb asjakohast otsekulu ja kulude kapitaliseerimist. Kõnealuse standardi kohaselt ei tule kapitaliseerida immateriaalset vara, st mitteainelist ja mitterahalist vara, mida äriühing kasutab kaupade ja teenuste valmistamiseks ja müügiks. Nende eeskirjade kohaselt ei ole seetõttu ühtegi osa visitnorway.com'i arenduskuludest kapitaliseeritud.

82

83

84

| (115) | Lisaks selgitavad Norra ametiasutused, et 2015. aastal võetakse visitnorway.com'i jaoks kasutusele uus pilvepõhine sihtkoha haldamise süsteemi platvorm. Praegune platvorm koos kogu sisu, rutiinide, tarkvaralitsentside ja muuga jääb kasutusse 2015. aasta lõpuni, misjärel see suletakse. Uuele platvormile viiakse üle ainult tekst ja fotod ning vanale tehnilisele platvormile ei jää turul toimunud tehnilise arengu tõttu mingit väärtust. Seetõttu ei ole INi sõnul mingit majanduslikku põhjust visitnorway.com'i suguste IT-projektide kapitaliseerimiseks. |
| --- | --- |

(115)

Lisaks selgitavad Norra ametiasutused, et 2015. aastal võetakse visitnorway.com'i jaoks kasutusele uus pilvepõhine sihtkoha haldamise süsteemi platvorm. Praegune platvorm koos kogu sisu, rutiinide, tarkvaralitsentside ja muuga jääb kasutusse 2015. aasta lõpuni, misjärel see suletakse. Uuele platvormile viiakse üle ainult tekst ja fotod ning vanale tehnilisele platvormile ei jää turul toimunud tehnilise arengu tõttu mingit väärtust. Seetõttu ei ole INi sõnul mingit majanduslikku põhjust visitnorway.com'i suguste IT-projektide kapitaliseerimiseks.

| (116) | Järelevalveamet nõustub selle põhjendusega, kuivõrd Norra raamatupidamisstandardite kohaselt ei pea selliseid kulusid kapitaliseerima. Järelevalveamet leiab, et kuigi seda asjaolu võib pidada eeliseks, ei ole see valikuline, kuna kõik Norra äriühingud võivad sellised kulud kapitaliseerimata jätta. Meede (võimalus kulu mitte kapitaliseerida) on avatud kõikidele majandusharudele, igat liiki äriühingutele ja igasugusele toodangule. Seega ei ole kõnealune meede eeskirjaga NRS 19 hõlmatud kulutuste puhul ei valikuline eelis ega riigiabi (85). |
| --- | --- |

(116)

Järelevalveamet nõustub selle põhjendusega, kuivõrd Norra raamatupidamisstandardite kohaselt ei pea selliseid kulusid kapitaliseerima. Järelevalveamet leiab, et kuigi seda asjaolu võib pidada eeliseks, ei ole see valikuline, kuna kõik Norra äriühingud võivad sellised kulud kapitaliseerimata jätta. Meede (võimalus kulu mitte kapitaliseerida) on avatud kõikidele majandusharudele, igat liiki äriühingutele ja igasugusele toodangule. Seega ei ole kõnealune meede eeskirjaga NRS 19 hõlmatud kulutuste puhul ei valikuline eelis ega riigiabi (85).

85

| (117) | Üldiste tegevuskulude puhul kasutab IN perioodil 2013–2018 eri kulude paigutamiseks tunnipõhist täiskuluarvestust (86). See metoodika põhineb eespool põhjenduses 73 viidatud suunistel, mis võeti vastu 2011. aastal ning mida on sealtpeale rakendatud. Selle metoodika kohaselt põhineb teenuse hind töötajate poolt teenuse osutamisele kulutatud tundide arvul (87). INi tunnikulu hõlmab töö tegija otseseid personalikulusid ja üldkulusid, mis on vajalikud selleks, et ta saaks oma tööd teha (88). Üldkulud hõlmavad renti, bürood, telefoni, juhtimist ja ühiseid teenuseid, nagu finants-, IT-, personali- jms teenused. Alates 2014. aastast suurendab IN tunnikulu igal aastal 3 % tagamaks, et kõik kulud oleksid jätkuvalt kaetud (89). |
| --- | --- |

(117)

Üldiste tegevuskulude puhul kasutab IN perioodil 2013–2018 eri kulude paigutamiseks tunnipõhist täiskuluarvestust (86). See metoodika põhineb eespool põhjenduses 73 viidatud suunistel, mis võeti vastu 2011. aastal ning mida on sealtpeale rakendatud. Selle metoodika kohaselt põhineb teenuse hind töötajate poolt teenuse osutamisele kulutatud tundide arvul (87). INi tunnikulu hõlmab töö tegija otseseid personalikulusid ja üldkulusid, mis on vajalikud selleks, et ta saaks oma tööd teha (88). Üldkulud hõlmavad renti, bürood, telefoni, juhtimist ja ühiseid teenuseid, nagu finants-, IT-, personali- jms teenused. Alates 2014. aastast suurendab IN tunnikulu igal aastal 3 % tagamaks, et kõik kulud oleksid jätkuvalt kaetud (89).

Üldiste tegevuskulude

86

87

88

89

| (118) | Selle metoodika kasutamisega tagab IN, et eri projekte rahastatakse üksikute klientide makstud tasudest, millest kaetakse INi poolt neile teenuse osutamiseks kantud kulud. |
| --- | --- |

(118)

Selle metoodika kasutamisega tagab IN, et eri projekte rahastatakse üksikute klientide makstud tasudest, millest kaetakse INi poolt neile teenuse osutamiseks kantud kulud.

| (119) | Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et vähemalt käesoleval juhul on see piisav metoodika üldkulude paigutamiseks. |
| --- | --- |

(119)

Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et vähemalt käesoleval juhul on see piisav metoodika üldkulude paigutamiseks.

| (120) | Järelevalveamet märgib, et katseuuringu ajal (2012–2013) oli kahele katseuuringule omistatud tunnikulu madalam kui INi kehtestatud standardne täiskulu tunnimäär (90). Vähendatud tunnimäär tasaarvestati aga selle aja arvessevõtmise kaudu, mille piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused kulutasid sisu, tagasiside ja abi panustamiseks uue struktuuri arendamisse (91). |
| --- | --- |

(120)

Järelevalveamet märgib, et katseuuringu ajal (2012–2013) oli kahele katseuuringule omistatud tunnikulu madalam kui INi kehtestatud standardne täiskulu tunnimäär (90). Vähendatud tunnimäär tasaarvestati aga selle aja arvessevõtmise kaudu, mille piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused kulutasid sisu, tagasiside ja abi panustamiseks uue struktuuri arendamisse (91).

90

91

| (121) | Tehniliste kulude paigutamiseks kasutab IN metoodikat, mis põhineb vaatamise hinnal (92). Selle metoodika kohaselt arvutab IN lehekülje vaatamise hinna platvormil ning seejärel selle osa tehnilistest kuludest, mille peavad maksma piirkondlikud turismiametid / sihtkohtade turismiasutused vastavalt oma tegelikule osakaalule vaatamistest. Järelevalveamet on seisukohal, et see metoodika võimaldab INil omistada kulusid asjakohaselt üldisele turundusele ja äriteenustele. INi äriplaani kohaselt küsitakse piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest selle metoodika järgi tasu 2018. aastani. |
| --- | --- |

(121)

Tehniliste kulude paigutamiseks kasutab IN metoodikat, mis põhineb vaatamise hinnal (92). Selle metoodika kohaselt arvutab IN lehekülje vaatamise hinna platvormil ning seejärel selle osa tehnilistest kuludest, mille peavad maksma piirkondlikud turismiametid / sihtkohtade turismiasutused vastavalt oma tegelikule osakaalule vaatamistest. Järelevalveamet on seisukohal, et see metoodika võimaldab INil omistada kulusid asjakohaselt üldisele turundusele ja äriteenustele. INi äriplaani kohaselt küsitakse piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest selle metoodika järgi tasu 2018. aastani.

Tehniliste kulude

92

| (122) | Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et kasutusel on objektiivne ja läbipaistev kulude paigutuse metoodika, mis võimaldab INil kindlustada, et majandustegevusega seotud kulude (mis hõlmavad piirkulu ja asjakohast osa üldkuludest) katmiseks kasutatakse ainult nendest tegevustest saadavat tulu. |
| --- | --- |

(122)

Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et kasutusel on objektiivne ja läbipaistev kulude paigutuse metoodika, mis võimaldab INil kindlustada, et majandustegevusega seotud kulude (mis hõlmavad piirkulu ja asjakohast osa üldkuludest) katmiseks kasutatakse ainult nendest tegevustest saadavat tulu.

Raamatupidamisarvestuste eristamine

Raamatupidamisarvestuste eristamine

| (123) | Ametliku uurimismenetluse käigus andsid Norra ametiasutused järelevalveametile lisateavet INi sisemise arvestussüsteemi kohta. |
| --- | --- |

(123)

Ametliku uurimismenetluse käigus andsid Norra ametiasutused järelevalveametile lisateavet INi sisemise arvestussüsteemi kohta.

| (124) | INi raamatupidamise aastaaruanne hõlmab äriühingu konsolideeritud aastaaruannet, sh kasum ja kahjum, bilanss ja märkused vastavalt Norra raamatupidamisseadusele. Kõnealust aruannet auditeerib välisaudiitor, selle kiidab heaks INi üldkoosolek ning see kantakse Norra riiklikku äriregistrisse. Konsolideeritud aastaaruanne jaguneb kaheksaks eri allkontoks, üks iga INi tegevuse/programmi kohta (laenud, rahalised vahendid, projektid jne). Allkontodel on oma kasumi-, kahjumi- ja bilansikonto. |
| --- | --- |

(124)

INi raamatupidamise aastaaruanne hõlmab äriühingu konsolideeritud aastaaruannet, sh kasum ja kahjum, bilanss ja märkused vastavalt Norra raamatupidamisseadusele. Kõnealust aruannet auditeerib välisaudiitor, selle kiidab heaks INi üldkoosolek ning see kantakse Norra riiklikku äriregistrisse. Konsolideeritud aastaaruanne jaguneb kaheksaks eri allkontoks, üks iga INi tegevuse/programmi kohta (laenud, rahalised vahendid, projektid jne). Allkontodel on oma kasumi-, kahjumi- ja bilansikonto.

| (125) | Visitnorway.com kajastub projektide kontol. IN selgitas, et igal projektil – nagu visitnorway.com – on eraldi allkonto. Täpsemalt on projektidel eraldi projektinumbrid välise äritegevuse jaoks (93). Sel viisil tagatakse kõikide INi tegevuste tulude ja kulude nõuetekohane liigitamine ja paigutus. |
| --- | --- |

(125)

Visitnorway.com kajastub projektide kontol. IN selgitas, et igal projektil – nagu visitnorway.com – on eraldi allkonto. Täpsemalt on projektidel eraldi projektinumbrid välise äritegevuse jaoks (93). Sel viisil tagatakse kõikide INi tegevuste tulude ja kulude nõuetekohane liigitamine ja paigutus.

93

| (126) | visitnorway.com'il on neli projektikontot, mille vahel IN jaotab kõik platvormi käitamisega seotud kulud ja tulud (94). Need neli projektiallkontot on järgmised: i) toimetamisteenuste välisnõustajad; ii) täiustamis- ja hooldusteenuste välisnõustajad; iii) tehnilise käitamise välisteenused ja iv) uue struktuuri välisteenused (95). Boonuslepingute kulud ja tulud kajastuvad uue struktuuri välisteenuste projektikontol (96). |
| --- | --- |

(126)

visitnorway.com'il on neli projektikontot, mille vahel IN jaotab kõik platvormi käitamisega seotud kulud ja tulud (94). Need neli projektiallkontot on järgmised: i) toimetamisteenuste välisnõustajad; ii) täiustamis- ja hooldusteenuste välisnõustajad; iii) tehnilise käitamise välisteenused ja iv) uue struktuuri välisteenused (95). Boonuslepingute kulud ja tulud kajastuvad uue struktuuri välisteenuste projektikontol (96).

94

95

96

| (127) | Kõnealused neli projektiallkontot hõlmavad platvormi visitnorway.com kulusid ja tulusid tervikuna. Majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulud ja tulud on selgelt kindlaks määratud, kuid kajastatud koos. Järelevalveamet ei ole leidnud mingit märki sellest, et kulusid ja tulusid ei oleks selgelt määratletud kas majanduslike või mittemajanduslikena. Seega võib järeldada, et vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine puudub, kuid eri liiki teenuste kulud ja tulud on siiski võimalik üheselt kindlaks teha. |
| --- | --- |

(127)

Kõnealused neli projektiallkontot hõlmavad platvormi visitnorway.com kulusid ja tulusid tervikuna. Majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulud ja tulud on selgelt kindlaks määratud, kuid kajastatud koos. Järelevalveamet ei ole leidnud mingit märki sellest, et kulusid ja tulusid ei oleks selgelt määratletud kas majanduslike või mittemajanduslikena. Seega võib järeldada, et vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine puudub, kuid eri liiki teenuste kulud ja tulud on siiski võimalik üheselt kindlaks teha.

vormiline

| (128) | Ametliku uurimismenetluse käigus (97) võttis IN kohustuse muuta oma turismisektoriga seotud majandustegevuse arvestussüsteem läbipaistvamaks ja pidada alates 1. jaanuarist 2014 üksikasjalikumat arvestust. |
| --- | --- |

(128)

Ametliku uurimismenetluse käigus (97) võttis IN kohustuse muuta oma turismisektoriga seotud majandustegevuse arvestussüsteem läbipaistvamaks ja pidada alates 1. jaanuarist 2014 üksikasjalikumat arvestust.

97

| (129) | Praeguse arvestussüsteemi läbipaistvamaks muutmiseks vaatab IN läbi visitnorway.com'i projektikonto olemasolevad neli allkontot. Iga allkonto kulud ja tulud jagatakse täiendavalt majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse vahel. Vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine võetakse seega kasutusele alates 2014. aasta jaanuarist. |
| --- | --- |

(129)

Praeguse arvestussüsteemi läbipaistvamaks muutmiseks vaatab IN läbi visitnorway.com'i projektikonto olemasolevad neli allkontot. Iga allkonto kulud ja tulud jagatakse täiendavalt majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse vahel. Vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine võetakse seega kasutusele alates 2014. aasta jaanuarist.

| (130) | Järelevalveamet leiab, et täpne ja vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine alates 1. jaanuarist 2014 on piisav, et hoida ära boonuspartnerluslepingute alusel osutatavate majanduslike teenuste ristsubsideerimine. Järelevalveamet märgib, et enne 2014. aastat osutas IN majanduslikke teenuseid ainult katseprojektide klientidele ning alates 1. jaanuarist 2014 pakkus IN katseprojektide klientidele samu hindu, nagu kasutatakse ülejäänud boonuslepingute puhul. |
| --- | --- |

(130)

Järelevalveamet leiab, et täpne ja vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine alates 1. jaanuarist 2014 on piisav, et hoida ära boonuspartnerluslepingute alusel osutatavate majanduslike teenuste ristsubsideerimine. Järelevalveamet märgib, et enne 2014. aastat osutas IN majanduslikke teenuseid ainult katseprojektide klientidele ning alates 1. jaanuarist 2014 pakkus IN katseprojektide klientidele samu hindu, nagu kasutatakse ülejäänud boonuslepingute puhul.

| (131) | Järelevalveamet rõhutab, et kaheksa konto loomise võimalikkus näitab, et praegune arvestus on juba piisavalt läbipaistev. Järelevalveamet leiab seega, et INi senine arvestussüsteem võimaldab eristada piisavalt täpselt majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulusid, kuigi majanduslike ja mittemajanduslike teenuste raamatupidamisarvestuse vormiline eristus puudub. |
| --- | --- |

(131)

Järelevalveamet rõhutab, et kaheksa konto loomise võimalikkus näitab, et praegune arvestus on juba piisavalt läbipaistev. Järelevalveamet leiab seega, et INi senine arvestussüsteem võimaldab eristada piisavalt täpselt majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulusid, kuigi majanduslike ja mittemajanduslike teenuste raamatupidamisarvestuse vormiline eristus puudub.

vormiline

| (132) | Kokkuvõttes võtab järelevalveamet arvesse Norra ametiasutuste ettepaneku ja järeldab, et praegune arvestussüsteem võimaldab juba kindlaks teha visitnorway.com'i kaudu osutatavate majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulud ja tulud ning et puuduvad tõendid majanduslike teenuste ristsubsideerimisest mittemajanduslike teenuste arvelt. |
| --- | --- |

(132)

Kokkuvõttes võtab järelevalveamet arvesse Norra ametiasutuste ettepaneku ja järeldab, et praegune arvestussüsteem võimaldab juba kindlaks teha visitnorway.com'i kaudu osutatavate majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulud ja tulud ning et puuduvad tõendid majanduslike teenuste ristsubsideerimisest mittemajanduslike teenuste arvelt.

1.2.2.2.   Väidetav saamata jäänud kasum

Väidetav saamata jäänud kasum

| (133) | Avaliku sektori äriühingud peavad käituma turul tavaliste ettevõtjatena (98). Riik ei anna eelist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui erainvestor käituks eeldatavalt samal viisil, st kui avaliku sektori äriühing tegutseb kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega (99). |
| --- | --- |

(133)

Avaliku sektori äriühingud peavad käituma turul tavaliste ettevõtjatena (98). Riik ei anna eelist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui erainvestor käituks eeldatavalt samal viisil, st kui avaliku sektori äriühing tegutseb kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega (99).

98

99

| (134) | Iga ettevõtteomanik või investor peab tavaliselt äriühingusse investeerimiseks oma investeeringult tulu saama (100). Selline kasumiootus tähendab äriühingu jaoks tavalist ja ootuspärast ärikulu. Seega ei ole saadud riigi ressurssidest rahastatud eelist, kui avaliku sektori äriühing katab oma kulud (muutuvkulud ja asjakohase osa üldkuludest) ning sellele lisandub piisav investeeritud kapitali tasuvus (101). |
| --- | --- |

(134)

Iga ettevõtteomanik või investor peab tavaliselt äriühingusse investeerimiseks oma investeeringult tulu saama (100). Selline kasumiootus tähendab äriühingu jaoks tavalist ja ootuspärast ärikulu. Seega ei ole saadud riigi ressurssidest rahastatud eelist, kui avaliku sektori äriühing katab oma kulud (muutuvkulud ja asjakohase osa üldkuludest) ning sellele lisandub piisav investeeritud kapitali tasuvus (101).

100

101

| (135) | Järelevalveamet on juba märkinud oma tootmissektori suunistes, et „[k]ui avaliku sektori ettevõtte tasuvusmäär on ebapiisav, võib EFTA järelevalveamet leida, et selline olukord hõlmab abi elemente, mida tuleb analüüsida artikli 61 alusel. Sellises olukorras saab avaliku sektori ettevõte faktiliselt oma kapitali turutasemest odavamalt, st samaväärselt subsiidiumiga“ (102). |
| --- | --- |

(135)

Järelevalveamet on juba märkinud oma tootmissektori suunistes, et „[k]ui avaliku sektori ettevõtte tasuvusmäär on ebapiisav, võib EFTA järelevalveamet leida, et selline olukord hõlmab abi elemente, mida tuleb analüüsida artikli 61 alusel. Sellises olukorras saab avaliku sektori ettevõte faktiliselt oma kapitali turutasemest odavamalt, st samaväärselt subsiidiumiga“ (102).

102

| (136) | Järelevalveamet meenutab aga ka, et nendesamade suuniste kohaselt on investoril lai otsustusruum ja „selle laia otsustusruumi piirides ei saa investori otsustusi käsitleda riigiabi hõlmavana“. Sellest tuleneb, et „[a]inult juhul, kui ei ole objektiivset alust mõistlikult eeldada, et investeering on piisava tasuvusega, mis rahuldaks erainvestorit tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsevas võrreldavas eraettevõttes, on tegemist riigiabiga, isegi kui seda rahastatakse täielikult või osaliselt avaliku sektori rahalistest vahenditest“ (103). |
| --- | --- |

(136)

Järelevalveamet meenutab aga ka, et nendesamade suuniste kohaselt on investoril lai otsustusruum ja „selle laia otsustusruumi piirides ei saa investori otsustusi käsitleda riigiabi hõlmavana“. Sellest tuleneb, et „[a]inult juhul, kui ei ole objektiivset alust mõistlikult eeldada, et investeering on piisava tasuvusega, mis rahuldaks erainvestorit tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsevas võrreldavas eraettevõttes, on tegemist riigiabiga, isegi kui seda rahastatakse täielikult või osaliselt avaliku sektori rahalistest vahenditest“ (103).

103

| (137) | Seega hindas järelevalveamet INi hinnakujunduspõhimõtteid seoses katseprojektide raames ja boonuspartnerluslepingute alusel platvormi visitnorway.com kaudu osutatavate majanduslike teenustega. Eesmärk on hinnata, kas INi ärimudel visitnorway.com'i uue struktuuri (st boonuspartnerluslepingute) raames osutatavate IT-teenuste jaoks sisaldas mõistlikku kasumiootust. |
| --- | --- |

(137)

Seega hindas järelevalveamet INi hinnakujunduspõhimõtteid seoses katseprojektide raames ja boonuspartnerluslepingute alusel platvormi visitnorway.com kaudu osutatavate majanduslike teenustega. Eesmärk on hinnata, kas INi ärimudel visitnorway.com'i uue struktuuri (st boonuspartnerluslepingute) raames osutatavate IT-teenuste jaoks sisaldas mõistlikku kasumiootust.

| (138) | Norra ametiasutuste selgitusel (104) tagavad INi hinnakujunduspõhimõtted, et majandustegevuse tulu katab kõik asjakohased kulud ja annab mõistliku kasumi (105). Kuigi nad leiavad, et INi tegevus asjaomases sektoris ei ole majandusliku iseloomuga, on ärilepingud koostatud nii, et need kataksid kõik kulud ja tooksid INile kasumit. |
| --- | --- |

(138)

Norra ametiasutuste selgitusel (104) tagavad INi hinnakujunduspõhimõtted, et majandustegevuse tulu katab kõik asjakohased kulud ja annab mõistliku kasumi (105). Kuigi nad leiavad, et INi tegevus asjaomases sektoris ei ole majandusliku iseloomuga, on ärilepingud koostatud nii, et need kataksid kõik kulud ja tooksid INile kasumit.

104

105

| (139) | Eespool põhjendustes 108–122 kirjeldatud kulude paigutuse metoodikale tuginedes selgitasid Norra ametiasutused katseprojektide ja boonuspartnerluslepingute raames kasutatud hinnastamismudelit näitamaks, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumise hinnad on piisavad, et tagada mõistlik tasuvus. |
| --- | --- |

(139)

Eespool põhjendustes 108–122 kirjeldatud kulude paigutuse metoodikale tuginedes selgitasid Norra ametiasutused katseprojektide ja boonuspartnerluslepingute raames kasutatud hinnastamismudelit näitamaks, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumise hinnad on piisavad, et tagada mõistlik tasuvus.

| (140) | Kõnealust kasumlikkust ei hinnata platvormi visitnorway.com põhjal tervikuna, (106) vaid üksnes majandustegevuse (majanduslike teenuste osutamine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonus- ja tüüplepingute alusel) kasumlikkuse põhjal. INi algne äriplaan uue struktuuri jaoks nägi ette piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest tulu saamist kahte liiki lepingute alusel: i) boonuslepingud ja ii) tüüplepingud. |
| --- | --- |

(140)

Kõnealust kasumlikkust ei hinnata platvormi visitnorway.com põhjal tervikuna, (106) vaid üksnes majandustegevuse (majanduslike teenuste osutamine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonus- ja tüüplepingute alusel) kasumlikkuse põhjal. INi algne äriplaan uue struktuuri jaoks nägi ette piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest tulu saamist kahte liiki lepingute alusel: i) boonuslepingud ja ii) tüüplepingud.

106

| (141) | Esitatud teabe üksikasjaliku hindamise tulemusena ei ilmnenud tõendeid, et IN ei püüa ärilepingute, kaasa arvatud boonuslepingute pealt mõistlikku kasumit teenida. Vastupidi, on tõendeid, et tegelikult lootis IN selle majandustegevusega ajavahemikus 2013–2018 kasumit teenida. IN esitas järelevalveametile ärilepingute hinnangulistel kuludel ja tuludel põhineva majandusliku põhjenduse, mis näitab positiivset nüüdispuhasväärtust, (107) kui diskontomäär on 7 %. Täpsemalt prognoositi INi ärimudelis netokasumit vahemikus [... % kuni ... %] (108). |
| --- | --- |

(141)

Esitatud teabe üksikasjaliku hindamise tulemusena ei ilmnenud tõendeid, et IN ei püüa ärilepingute, kaasa arvatud boonuslepingute pealt mõistlikku kasumit teenida. Vastupidi, on tõendeid, et tegelikult lootis IN selle majandustegevusega ajavahemikus 2013–2018 kasumit teenida. IN esitas järelevalveametile ärilepingute hinnangulistel kuludel ja tuludel põhineva majandusliku põhjenduse, mis näitab positiivset nüüdispuhasväärtust, (107) kui diskontomäär on 7 %. Täpsemalt prognoositi INi ärimudelis netokasumit vahemikus [... % kuni ... %] (108).

107

108

| (142) | Ametliku uurimise ajal selgitas IN samuti, (109) et ta on üle minemas uuele pilvepõhisele sihtkoha haldamise süsteemile, kus tal on [...]. |
| --- | --- |

(142)

Ametliku uurimise ajal selgitas IN samuti, (109) et ta on üle minemas uuele pilvepõhisele sihtkoha haldamise süsteemile, kus tal on [...].

109

| (143) | Järelevalveamet märgib, et avaliku sektori ja erasektori ettevõtja käitumist tuleb võrrelda sellest seisukohast, milline on eraettevõtja suhtumine investeeringu tegemise või äriplaani koostamise ajal, „võttes arvesse olemasolevat teavet ja ettenähtavaid muutusi ajas“ (110). Visitnorway.com'i muutused, mis tehti pärast uue struktuuri ärimudeli koostamist, ei ole seetõttu riigiabi hindamise seisukohast asjakohased. Asjakohane küsimus on see, kas algse ärimudeli eesmärk oli saada piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele teenuste osutamiselt kasumit. |
| --- | --- |

(143)

Järelevalveamet märgib, et avaliku sektori ja erasektori ettevõtja käitumist tuleb võrrelda sellest seisukohast, milline on eraettevõtja suhtumine investeeringu tegemise või äriplaani koostamise ajal, „võttes arvesse olemasolevat teavet ja ettenähtavaid muutusi ajas“ (110). Visitnorway.com'i muutused, mis tehti pärast uue struktuuri ärimudeli koostamist, ei ole seetõttu riigiabi hindamise seisukohast asjakohased. Asjakohane küsimus on see, kas algse ärimudeli eesmärk oli saada piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele teenuste osutamiselt kasumit.

110

| (144) | Kahe katseprojekti analüüsis – projekti „Pilot ALFA“ etapis – rõhutavad Norra ametiasutused, et VisitSørlandet ja VisitTrondheim aitasid aktiivselt kaasa mudeli arendamisele ja panustasid projektidesse märkimisväärselt aega. INi algatamisotsusele antud vastuse 6. lisas (111) esitati konkreetne nimekiri selle kohta, mis laadi lisatöid katseprojektide raames 2013. aastal visitnorway.com'i uue struktuuri kavandamise ajal tehti. Katseklientide tehtud lisatööde hulgas nimetab IN i) selle hindamist, missugune sisu peaks platvormile edasi jääma; ii) olemasolevatest lahendustest linkide üleviimise kavandamist, et säilitada olemasoleva sisu koht otsimootorites; iii) põhistruktuuri, esilehe, alamlehtede ja kaustastruktuuri loomist/hindamist sisu jaoks, mis ei ole nende enda veebileht, jne. |
| --- | --- |

(144)

Kahe katseprojekti analüüsis – projekti „Pilot ALFA“ etapis – rõhutavad Norra ametiasutused, et VisitSørlandet ja VisitTrondheim aitasid aktiivselt kaasa mudeli arendamisele ja panustasid projektidesse märkimisväärselt aega. INi algatamisotsusele antud vastuse 6. lisas (111) esitati konkreetne nimekiri selle kohta, mis laadi lisatöid katseprojektide raames 2013. aastal visitnorway.com'i uue struktuuri kavandamise ajal tehti. Katseklientide tehtud lisatööde hulgas nimetab IN i) selle hindamist, missugune sisu peaks platvormile edasi jääma; ii) olemasolevatest lahendustest linkide üleviimise kavandamist, et säilitada olemasoleva sisu koht otsimootorites; iii) põhistruktuuri, esilehe, alamlehtede ja kaustastruktuuri loomist/hindamist sisu jaoks, mis ei ole nende enda veebileht, jne.

111

| (145) | Seetõttu ei saa katseprojektide kasumlikkust hinnata eraldivõetuna, vaid üksnes osana pikaajalisest projektist. Küsimus ei ole selles, kas IN saab lühikeses perspektiivis katseprojektidelt kasumit, vaid selles, kas uus struktuur ja boonuspartnerluslepingud tagavad pikaajalise kasumlikkuse (112). Avaliku või erasektori ettevõtjad ei korraldagi katseprojekte juba nende olemuse poolest mitte kohese kasumi ootuses, vaid selleks, et hinnata majanduslikku ja ärilist põhjendatust (113). Kohtupraktika kohaselt ei pruugi iga kord olla automaatselt tegu riigiabiga, kui riik tulust loobub. Euroopa Liidu Kohtu (114) ja komisjoni (115) praktikast lähtudes leiab järelevalveamet, et vähendatud hinnad ei tähenda riigiabi, kui neil on objektiivne majanduslik põhjendus. |
| --- | --- |

(145)

Seetõttu ei saa katseprojektide kasumlikkust hinnata eraldivõetuna, vaid üksnes osana pikaajalisest projektist. Küsimus ei ole selles, kas IN saab lühikeses perspektiivis katseprojektidelt kasumit, vaid selles, kas uus struktuur ja boonuspartnerluslepingud tagavad pikaajalise kasumlikkuse (112). Avaliku või erasektori ettevõtjad ei korraldagi katseprojekte juba nende olemuse poolest mitte kohese kasumi ootuses, vaid selleks, et hinnata majanduslikku ja ärilist põhjendatust (113). Kohtupraktika kohaselt ei pruugi iga kord olla automaatselt tegu riigiabiga, kui riik tulust loobub. Euroopa Liidu Kohtu (114) ja komisjoni (115) praktikast lähtudes leiab järelevalveamet, et vähendatud hinnad ei tähenda riigiabi, kui neil on objektiivne majanduslik põhjendus.

112

113

114

115

| (146) | Lisaks märgib järelevalveamet, et alates 2014. aastast on kahele katseprojekti kliendile pakutud boonuspartnerluslepingut sama hinnamudeliga nagu ülejäänud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele (116). See seletab kaebuse esitaja osutust „hinnatõusule“ üleminekul vanadelt boonuslepingutelt uutele. Alates 2014. aastast sõlmitud partnerluslepingutega on tõepoolest ette nähtud kõrgem tasu kui see, mida küsiti katsejärkudes (vt eespool põhjendus 44) (117). |
| --- | --- |

(146)

Lisaks märgib järelevalveamet, et alates 2014. aastast on kahele katseprojekti kliendile pakutud boonuspartnerluslepingut sama hinnamudeliga nagu ülejäänud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele (116). See seletab kaebuse esitaja osutust „hinnatõusule“ üleminekul vanadelt boonuslepingutelt uutele. Alates 2014. aastast sõlmitud partnerluslepingutega on tõepoolest ette nähtud kõrgem tasu kui see, mida küsiti katsejärkudes (vt eespool põhjendus 44) (117).

116

117

| (147) | Järelevalveametile saadetud andmed (118) tõestavad, et algselt kavandatud keskmine kasum boonuspartnerluslepingutelt perioodil 2013–2018 (vahemikus [... % kuni ... %]) on kooskõlas kasumimääraga, mida teenisid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid pakkuvad eraettevõtjad (119). |
| --- | --- |

(147)

Järelevalveametile saadetud andmed (118) tõestavad, et algselt kavandatud keskmine kasum boonuspartnerluslepingutelt perioodil 2013–2018 (vahemikus [... % kuni ... %]) on kooskõlas kasumimääraga, mida teenisid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid pakkuvad eraettevõtjad (119).

118

119

| (148) | IN selgitas oma vastuses algatamisotsusele, (120) et kuigi ta ei tea, millised on tema konkurentide hinnakujundusmudelid, on ta kogunud andmeid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele teenuseid osutavate peamiste veebiarendusettevõtjate avalikult kättesaadavatest raamatupidamise aastaaruannetest. INi teatel on piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid osutavate eraettevõtjate keskmine kasuminorm [...] (121). Seetõttu väidab IN, et tema hinnanguline kasuminorm vahemikus [... % kuni ... %] on kooskõlas turul saadava kasumiga (122). |
| --- | --- |

(148)

IN selgitas oma vastuses algatamisotsusele, (120) et kuigi ta ei tea, millised on tema konkurentide hinnakujundusmudelid, on ta kogunud andmeid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele teenuseid osutavate peamiste veebiarendusettevõtjate avalikult kättesaadavatest raamatupidamise aastaaruannetest. INi teatel on piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid osutavate eraettevõtjate keskmine kasuminorm [...] (121). Seetõttu väidab IN, et tema hinnanguline kasuminorm vahemikus [... % kuni ... %] on kooskõlas turul saadava kasumiga (122).

120

121

122

| (149) | Järelevalveamet meenutab, et kohtupraktika kohaselt võib sektori keskmist tasuvust kasutada abi puudumise näitajana (123). Seetõttu leiab järelevalveamet, et kuna veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumise kasuminorm [...] % oleks turumajandusliku investori jaoks vastuvõetav, oli INi ärimudel turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega kooskõlas. |
| --- | --- |

(149)

Järelevalveamet meenutab, et kohtupraktika kohaselt võib sektori keskmist tasuvust kasutada abi puudumise näitajana (123). Seetõttu leiab järelevalveamet, et kuna veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumise kasuminorm [...] % oleks turumajandusliku investori jaoks vastuvõetav, oli INi ärimudel turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega kooskõlas.

123

| (150) | Viimaks esitas IN teavet (124) seoses kaebuse esitaja väitega, et visitnorway.com'il on kaubamärgi ja domeeni tõttu (kuivõrd see on üks Norra külastatumaid turismiplatvorme) omaette väärtus, mida ei ole arvesse võetud. Järelevalveamet mõistab kaebuse esitaja väidet nii, et kuna visitnorway.com'i kaubamärgil on majanduslik väärtus, peaksid piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused maksma ka kõnealuse kaubamärgi kasutamise kaudse kasumi eest. |
| --- | --- |

(150)

Viimaks esitas IN teavet (124) seoses kaebuse esitaja väitega, et visitnorway.com'il on kaubamärgi ja domeeni tõttu (kuivõrd see on üks Norra külastatumaid turismiplatvorme) omaette väärtus, mida ei ole arvesse võetud. Järelevalveamet mõistab kaebuse esitaja väidet nii, et kuna visitnorway.com'i kaubamärgil on majanduslik väärtus, peaksid piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused maksma ka kõnealuse kaubamärgi kasutamise kaudse kasumi eest.

124

| (151) | IN leiab, et kõnealune väärtus on ebaoluline. IN palkas oma järelduse toetuseks välisnõustaja NetNamesi, kes hindas domeeni väärtuseks 20 000 USA dollarit (125). Domeeni väärtus leiti võrdluse põhjal erinevate, kuid võrreldavate domeenidega. Võttes arvesse visitnorway.com'i kulusid, kinnitas välisekspert INi järeldust, et domeeni väärtus on ebaoluline. Järelevalveamet ei näe alust selle järelduse vaidlustamiseks. |
| --- | --- |

(151)

IN leiab, et kõnealune väärtus on ebaoluline. IN palkas oma järelduse toetuseks välisnõustaja NetNamesi, kes hindas domeeni väärtuseks 20 000 USA dollarit (125). Domeeni väärtus leiti võrdluse põhjal erinevate, kuid võrreldavate domeenidega. Võttes arvesse visitnorway.com'i kulusid, kinnitas välisekspert INi järeldust, et domeeni väärtus on ebaoluline. Järelevalveamet ei näe alust selle järelduse vaidlustamiseks.

125

| (152) | Seega leiab järelevalveamet, et IN tegutses õigesti, kui ei arvestanud visitnorway.com'i kaubamärgi kasutamist piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste jaoks lisakuluna. |
| --- | --- |

(152)

Seega leiab järelevalveamet, et IN tegutses õigesti, kui ei arvestanud visitnorway.com'i kaubamärgi kasutamist piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste jaoks lisakuluna.

| (153) | Järelevalveamet järeldab seega, et INi ärilepingud, kaasa arvatud boonuslepingud, on sõlmitud pikaajalise kasumlikkuse arvestusega ja kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(153)

Järelevalveamet järeldab seega, et INi ärilepingud, kaasa arvatud boonuslepingud, on sõlmitud pikaajalise kasumlikkuse arvestusega ja kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

1.2.3.   
  Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (154) | Järelevalveamet järeldab, et seoses veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisega piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele kasutab IN nõuetekohast kulude paigutuse metoodikat ja arvestussüsteemi, mis võimaldab täpselt kindlaks määrata kõnealuste teenustega seotud kulud ja tulud. |
| --- | --- |

(154)

Järelevalveamet järeldab, et seoses veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisega piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele kasutab IN nõuetekohast kulude paigutuse metoodikat ja arvestussüsteemi, mis võimaldab täpselt kindlaks määrata kõnealuste teenustega seotud kulud ja tulud.

| (155) | Samuti on tõendatud, et IN ei ole loobunud nende teenuste pakkumise eest kasumit saamast. IN on toiminud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(155)

Samuti on tõendatud, et IN ei ole loobunud nende teenuste pakkumise eest kasumit saamast. IN on toiminud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

| (156) | Järelevalveamet teeb seega järelduse, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonuspartnerluslepingute alusel veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakkudes ei ole IN saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(156)

Järelevalveamet teeb seega järelduse, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonuspartnerluslepingute alusel veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakkudes ei ole IN saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

1.2.4.   
  Väidetav riigiabi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele

Väidetav riigiabi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele

1.2.5.   
  Kas piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi saab käsitleda ettevõtjatena

Kas piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi saab käsitleda ettevõtjatena

| (157) | Nagu on juba selgitatud eespool põhjenduses 87, on EMP lepingu artikli 61 lõige 1 kohaldatav üksnes juhul, kui riigiabi saaja on ettevõtja. |
| --- | --- |

(157)

Nagu on juba selgitatud eespool põhjenduses 87, on EMP lepingu artikli 61 lõige 1 kohaldatav üksnes juhul, kui riigiabi saaja on ettevõtja.

| (158) | Nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 18, juhib järelevalveamet tähelepanu, et piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole loodud mitte eesmärgiga tuua üksusele endale või selle osanikele võimalikult suurt kasumit, vaid selleks, et suurendada ja edendada nende osanike ja klientide äritegevust. |
| --- | --- |

(158)

Nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 18, juhib järelevalveamet tähelepanu, et piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole loodud mitte eesmärgiga tuua üksusele endale või selle osanikele võimalikult suurt kasumit, vaid selleks, et suurendada ja edendada nende osanike ja klientide äritegevust.

| (159) | Järelevalveamet meenutab siiski, et riigiabi eeskirjade kohaldamine ei sõltu sellest, kas üksus on loodud kasumi teenimiseks. Kohtupraktika kohaselt võivad ka mittetulunduslikud üksused turul kaupu ja teenuseid pakkuda (126). Sellisel juhul kuuluvad mittetulunduslikud üksused riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(159)

Järelevalveamet meenutab siiski, et riigiabi eeskirjade kohaldamine ei sõltu sellest, kas üksus on loodud kasumi teenimiseks. Kohtupraktika kohaselt võivad ka mittetulunduslikud üksused turul kaupu ja teenuseid pakkuda (126). Sellisel juhul kuuluvad mittetulunduslikud üksused riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse.

126

| (160) | Järelevalveamet leiab, et sarnaselt INile osutavad ka piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused majanduslikke ja mittemajanduslikke teenuseid. Kindlate turismiteenuste müügiedendus on majandustegevus, vt eespool põhjendus 28. Seetõttu käsitletakse neid üksusi kõnealuste teenuste seisukohalt ettevõtjatena. |
| --- | --- |

(160)

Järelevalveamet leiab, et sarnaselt INile osutavad ka piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused majanduslikke ja mittemajanduslikke teenuseid. Kindlate turismiteenuste müügiedendus on majandustegevus, vt eespool põhjendus 28. Seetõttu käsitletakse neid üksusi kõnealuste teenuste seisukohalt ettevõtjatena.

1.2.6.   
  Piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi soodustava eelise olemasolu

Piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi soodustava eelise olemasolu

| (161) | IN tõendas, et kuigi ta on mittetulundusorganisatsioon, on boonuspartnerluslepingud sõlmitud mõistliku pikaajalise kasumlikkuse eeldusega. INi hinnastamismudel näeb ette tasuvuse [... % kuni ... %] (vt eespool jaotis 1.2.2.2). INi esitatud andmed tõendavad, et kõnealune oodatud kasumlikkus on ka tegelikult saavutatud. Andmed näitavad, et INi investeering visitnorway.com'i uude struktuuri tõi 2013. aastal kasumit. 2014. ja 2015. aasta oodatav kasum on negatiivne, kuid ajavahemikuks 2016–2018 prognoositakse stabiilset ja mõistlikku kasumit. Keskmine kasum on kooskõlas piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid pakkuvate eraettevõtjate omaga (127). |
| --- | --- |

(161)

IN tõendas, et kuigi ta on mittetulundusorganisatsioon, on boonuspartnerluslepingud sõlmitud mõistliku pikaajalise kasumlikkuse eeldusega. INi hinnastamismudel näeb ette tasuvuse [... % kuni ... %] (vt eespool jaotis 1.2.2.2). INi esitatud andmed tõendavad, et kõnealune oodatud kasumlikkus on ka tegelikult saavutatud. Andmed näitavad, et INi investeering visitnorway.com'i uude struktuuri tõi 2013. aastal kasumit. 2014. ja 2015. aasta oodatav kasum on negatiivne, kuid ajavahemikuks 2016–2018 prognoositakse stabiilset ja mõistlikku kasumit. Keskmine kasum on kooskõlas piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid pakkuvate eraettevõtjate omaga (127).

127

| (162) | Järelevalveamet järeldab seega, et piirkondlikud turismiametid ja/või sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud eelist turuhinnast madalama hinnaga veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol. |
| --- | --- |

(162)

Järelevalveamet järeldab seega, et piirkondlikud turismiametid ja/või sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud eelist turuhinnast madalama hinnaga veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol.

| (163) | Vastupidiselt kaebuse esitaja väidetele (vt eespool põhjendused 54 ja 65) on järelevalveametile ka kinnitatud, et INi platvormile üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele ei pakuta tasuta tõlketeenuseid. |
| --- | --- |

(163)

Vastupidiselt kaebuse esitaja väidetele (vt eespool põhjendused 54 ja 65) on järelevalveametile ka kinnitatud, et INi platvormile üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele ei pakuta tasuta tõlketeenuseid.

| (164) | Norra ametiasutused selgitasid, et boonuspartnerid ei saa tasuta tõlketeenuseid, vaid vastupidi, neile pakutakse tõlketuge väiksemas ulatuses kui mitte-boonuspartneritele, st nendele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei lähe visitnorway.com'ile üle, vt eespool põhjendus 77. |
| --- | --- |

(164)

Norra ametiasutused selgitasid, et boonuspartnerid ei saa tasuta tõlketeenuseid, vaid vastupidi, neile pakutakse tõlketuge väiksemas ulatuses kui mitte-boonuspartneritele, st nendele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei lähe visitnorway.com'ile üle, vt eespool põhjendus 77.

| (165) | Eespool öeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et väidetav boonuslepingu sõlmimise sidustingimus puudub. |
| --- | --- |

(165)

Eespool öeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et väidetav boonuslepingu sõlmimise sidustingimus puudub.

1.2.7.   
  Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (166) | Eespool öeldut arvestades leiab järelevalveamet, et INilt veebitaristut ja sellega seotud teenuseid saades ei ole piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused saanud riigiabi EMP artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(166)

Eespool öeldut arvestades leiab järelevalveamet, et INilt veebitaristut ja sellega seotud teenuseid saades ei ole piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused saanud riigiabi EMP artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (167) | Kuna järelevalveamet on järeldanud, et IN ega piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud eelist, ei ole vaja hinnata, kas EMP lepingu artikli 61 lõike 1 ülejäänud tingimused on täidetud, |
| --- | --- |

(167)

Kuna järelevalveamet on järeldanud, et IN ega piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud eelist, ei ole vaja hinnata, kas EMP lepingu artikli 61 lõike 1 ülejäänud tingimused on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Innovasjon Norge ei ole saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses tema poolt turismisektoris pakutud veebitaristu ja sellega seotud teenuste ristsubsideerimise näol avaliku sektori rahalistest vahenditest, millega hüvitati tema poolt samas sektoris osutatud mittemajanduslikke teenuseid, st Norra üldist turundamist turismisihtkohana. Innovasjon Norge on kasutanud sellist kulude paigutuse süsteemi ja raamatupidamisarvestuse metoodikat, mis võimaldab tal piisava täpsusega kindlaks teha tema pakutud veebitaristu ja sellega seotud teenuste kulud ja tulud.

2.   Innovasjon Norge ei ole saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses kasumist loobumise näol veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisel piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele.

Artikkel 2

Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses veebitaristu ja sellega seotud teenuste saamise näol konkurentsipõhisest turuhinnast madalama hinnaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 4

Ainult käesoleva otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 4. november 2015

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Sven Erik SVEDMAN

kolleegiumi liige

Helga JÓNSDÓTTIR

---

(1)  Algne kaebuse esitaja tellUs IT AS ühines 2013. aasta oktoobris äriühinguga New Mind, mille tulemusena moodustus New Mind | tellUs. Vt www.newmind.co.uk.

1

(2)  Dokument nr 678002 ning dokumentide nr 678003–678007, 678010–678013 ja 678017 lisad.

2

(3)  Avaldatud ELTs C 334, 25.9.2014, lk 8, ja EMP kaasandes nr 53, 25.9.2014, lk 1.

3

(4)  Dokument nr 720775 ja selle 12 lisa (dokumendid nr 720776–720788).

4

(5)  Dokument nr 726058.

5

(6)  Dokument nr 725167.

6

(7)  Dokument nr 725174.

7

(8)  Dokumendid nr 730559, 730560 ja 730561.

8

(9)  Järelevalveamet on saanud kaebuse esitajalt ja INilt mitu e-kirja täiendava teabega. TellUs saatis e-kirja 1. jaanuaril 2015 (dokument nr 734800). IN saatis mitu e-kirja – dokumendid nr 742759 (16. jaanuari 2015. aasta e-kiri), 744264 (5. veebruari 2015. aasta e-kiri), 753927 (14. aprilli 2015. aasta e-kiri), 754218 (17. aprilli 2015. aasta e-kiri), 757843 (20. mai 2015. aasta e-kiri) ja 758656 (29. mai 2015. aasta e-kiri) – ning pidas järelevalveametiga 16. aprillil 2015 konverentskõne.

9

(10)  Täpsemalt kogus visitnorway.com 2013. aastal 22,5 miljonit külastust ja 50 miljonit lehekülgede vaatamist ning 2014. aastal 21,3 miljonit külastust ja 50,3 miljonit lehekülgede vaatamist. Vt teavet aadressil http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom ja dokumendis nr 758656.

10

(11)  Norra keeles „
  Regionalt selskap
  “.

11

Regionalt selskap

(12)  Norra keeles „
  Destinasjonsselskap
  “.

12

Destinasjonsselskap

(13)  Järelevalveamet kirjeldab kõnealuseid teenuseid allpool punktides 2.2 ja 2.3.

13

(14)  LOV-2003-12-19-130 (norra keeles „Lov om Innovasjon Norge“), kättesaadav aadressil http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

14

(15)  INi seaduse 2. jaotis.

15

(16)  INi praeguseid ülesandeid täitsid varem üldjoontes selle neli eelkäijat: Norra tööstusliku ja piirkondliku arengu fond (SND), valitsuse nõuandebüroo leiutajatele (SVO), Norra turismiamet (NTC) ja Norra ekspordinõukogu (NEC). Norra keeles „
  Statens nærings- og distriktsutviklingsfond
  “, „
  Statens Veiledningskontor for Oppfinnere
  “, „
  Norges Turistråd ja Norges Eksportråd
  “. 2004. aastal lõpetati nende nelja organisatsiooni tegevus ja ühendati nad INiks.

16

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

Statens Veiledningskontor for Oppfinnere

Norges Turistråd

Norges Eksportråd

(17)  INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

17

(18)  INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

18

(19)  Vt „
  The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry
  “, Norra kaubandus- ja tööstusministeerium, 10. aprill 2012, lk 44. Kõnealune dokument saadeti järelevalveametile INi 28. oktoobri 2013. aasta kirja (dokument nr 688213) 4. lisana (dokument nr 688216).

19

The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry

(20)  Samas.

20

(21)  Näiteks Visit Trondheim ASi (piirkondlik turismiamet) äriprofiilis on märgitud, et äriühingu eesmärk ei ole osanikele otsest majanduslikku kasu tuua (vaba tõlge). Norra keeles „
  Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte
  “ (rõhutus lisatud). Vt avalikult kättesaadav teave juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest. Link on kättesaadav aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

21

Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte

Visit Sørlandet ASi (sihtkoha turismiasutus) kohta on märgitud, et äriühingu tegevuse eesmärk ei ole osanikele kasumit teenida. Norra keeles „
  Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet.
  Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte
  . Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap
  “ (rõhutus lisatud). Vt äriühingu äriprofiil juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest; kättesaadav aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet

Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte

Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap

(22)  Määratletud kui „[s]üsteemid, mis koondavad ja turustavad mitme eri kanali ja platvormi kaudu terviklikku turismitoodete valikut, teenindades tavaliselt kindlat piirkonda ja toetades asjaomases piirkonnas tegutseva sihtkoha turismiasutuse tegevust. Sihtkoha haldamise süsteemides püütakse kasutada kliendikeskset lähenemisviisi, et hallata ja turundada sihtkohta kui tervikut, pakkudes tavaliselt põhjalikku sihtkohaga seotud teavet, reaalajas broneerimist ja sihtkoha haldamise vahendeid ning pöörates erilist tähelepanu väikeste ja sõltumatute turismiteenuse osutajate toetamisele“. Sihtkoha haldamise süsteemi määratlus aadressil http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

22

(23)  Termin „sihtkoha turismiettevõtja“ (destination management company, DMC) tähistab turismisektoris kutseteenuseid osutavat ettevõtjat, kes pakub kohalikku teavet, asjatundlikkust ja ressursse ning on spetsialiseerunud ürituste, tegevuste, ekskursioonide, transpordi jne kavandamisele ja korraldamisele. Kõige üldisemalt tähistab see termin turismialaseid kutseteenuseid osutavaid ettevõtjaid.

23

destination management company

(24)  INi 20. detsembri 2013. aasta kiri (dokument nr 694258). Riiklik turismiassotsiatsioon, mis oli riigi, omavalitsuste ja erasektori huvipooli ühendav organisatsioon turismisektoris, asutati 1903. aastal ja see tegutses 1984. aastani. Edasi jätkas riikliku turismiassotsiatsiooni turundustegevust sihtasutus NORTRA, mis sai 1999. aastal nimeks NTC. Alates 2004. aastast, pärast NTC ja INi ühendamist, täidab NTC ülesandeid IN. Täpsemat teavet organisatsioonide kohta, mis on traditsiooniliselt täitnud Norra kui puhkusesihtkoha edendamise ülesannet, anti ka INi 20. detsembri 2013. aasta kirjas (dokument nr 694258).

24

(25)  Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, lk 14. Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf.

25

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf.

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Kättesaadav aadressil http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf.

(26)  Vt „Valitsuse turismistrateegia. Väärtuslikud kogemused. Riiklik turismindusstrateegia“, Norra kaubandus- ja tööstusministeerium, 18. detsember 2007. INi 28. oktoobri 2013. aasta kirja (dokument nr 688213) 1. lisa (dokument nr 688214).

26

(27)  Samas, alapeatükk 7.5 „Visitnorway.com“, lk 68.

27

(28)  Vt „Valitsuse turismistrateegia. Sihtkoht Norra. Turismitööstuse riiklik strateegia“, Norra kaubandus- ja tööstusministeerium, 10. aprill 2012. INi 28. oktoobri 2013. aasta kirja (dokument nr 688213) 4. lisa (dokument nr 688216). Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf.

28

(29)  Täpsema teabe saamiseks vt kaubandus-, tööstus- ja kalandusministeeriumi kava riigi turismisektori uue struktuuri kohta (versioon 1.2 20. juunist 2013): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf.

29

(30)  Vt eespool allmärkus 25.

30

(31)  2014. aasta eelarve seletuskirjas on märgitud, et „Innovasjon Norge arendab internetis edasi riiklikku turismiportaali visitnorway.com. [...]“.

31

(32)  INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

32

(33)  INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

33

(34)  Erinevalt INi andmebaasiteenustest pakutakse äriühingu New Mind | tellUs lahendust kõikidele turismisektori ettevõtjatele (mitte ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele) ning selle kaudu levitatakse andmebaasi sisestatud teavet samaaegselt mitmes eri meediakanalis.

34

(35)  IN selgitas oma vastuses algatamisotsusele (dokument nr 720775), et pakub kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele sama lepingut (olemas on lepinguvorm, millest saadeti järelevalveametile koopia). Mitu piirkondlikku turismiametit ja sihtkoha turismiasutust ei ole aga INi kehtestatud piirangute tõttu boonuslepingu sõlmimisest huvitatud. Näiteid: i) mitu sihtkoha turismiasutust peab oma piirkonna iseloomustamist visitnorway.com'i ühises üleriigilises raamistikus võõrastavaks; ii) INi toimetaja võib peatada boonuspartneri poolt nende lehel avaldatud sisu edastamise või seda muuta, kui esineb huvide konflikt või kui sisu ei vasta visitnorway.com'i profiilile; iii) kui sihtkoha turismiasutus sulgeb oma veebisaidi, kaotab ta selle domeeninime, jne.

35

(36)  Piirkondlik turismiamet asutati 2010. aastal Aust-Agderi ja Vest-Agderi piirkondliku ettevõttena. Äriühing kuulub maakonnale, kohalikele omavalitsustele ja mõnele eraettevõtjale, nagu Color Line, Fjord Line, Amusement Park jne. Vt „Valitsuse turismistrateegia. Sihtkoht Norra. Turismitööstuse riiklik strateegia“, allmärkus 19. Täpsem teave äriühingu kohta on kättesaadav juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest, aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

36

(37)  Visit Trondheim AS asutati 1989. aastal eesmärgiga arendada Trondheimi turismitööstust. Selle osanikud on Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) ja teised (73,11 %).

37

Äriühingu äriprofiilis on märgitud: „Visit Trondheim on sihtkoha turismiasutus organisatsioonidele, institutsioonidele, ettevõtjatele ja valitsusasutustele, kellel on turismitööstusega seotud huvisid Trondheimis ja Trondheimi piirkonnas. Turismisihtkohta arendatakse koostöös kogukonna-, äri- ja turismiarendusega. Visit Trondheim kavandab veebimajutus- ja profiiliturundusteenuseid ja osutab neid ning müüb, turundab ja aitab arendada Trondheimi ja Trondheimi piirkonda turismi-, konverentsi-, kultuuri- ja sündmuste sihtkohana. Visit Trondheim tagab, et kõik asjaosalised töötavad sama eesmärgi nimel kindlustamaks, et Trondheim saavutab soovitud positsiooni turismisihtkohana ning täidab atraktiivsuse ja mainega seotud eesmärgid. Äriühingu eesmärk ei ole omanikele otsest majanduslikku kasu tuua. Äriühingu likvideerimise korral läheb kasum äriühingu objektile.“ (vaba tõlge). Täpsem teave äriühingu kohta on kättesaadav juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest, aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

(38)  URL (Uniform Resource Locator) tähendab internetiaadressi. URL on kindlas vormis tekstijada, mille abil veebilehitsejad, meilikliendid ja muud programmid võrguressursi internetis ära tunnevad.

38

(39)  INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

39

(40)  INi teine 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688215). Vt ka INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

40

(41)  Joonisel 2 „ainult sihtkohtade turismiasutustele“.

41

(42)  Joonisel 2 „uus struktuur“.

42

(43)  Joonisel 2 „tavatutvustus“.

43

(44)  Joonisel 2 „üldine turundus“.

44

(45)  Kaebuse esitaja sõnastuses: „IT-platvormi taristuteenuste pakkumine turismitööstusele ei ole praeguseni INi tegevuste hulka kuulunud.“ Kaebus (dokument nr 678002), lk 8.

45

(46)  Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele Altmark Transi ja Regierungspräsidium Magdeburgi kohtuasjas (C-280/00, EU:C:2003:415) ei hõlma kohtuotsuse punktides 89–93 sätestatud neljale tingimusele vastavate teenuste hüvitamine riigiabi.

46

(47)  Kaebuse kohta vt täpsemalt eespool põhjenduses 2 viidatud algatamisotsus.

47

(48)  
  15. novembri 2013. aasta e-kiri (dokument nr 690346).

48

(49)  Vt täpsemalt algatamisotsuse põhjendused 61 ja 62.

49

(50)  Vt täpsemalt algatamisotsuse põhjendused 115–126.

50

(51)  Järelevalveameti arutluskäiku kokkusobivuse kohta vt täpsemalt algatamisotsuse põhjendused 129–137.

51

(52)  Kaebuse esitaja antud lisateave (kaebuse esitaja 13. jaanuari 2015. aasta e-kiri (dokument nr 734800)).

52

(53)  INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

53

(54)  Samas.

54

(55)  Norra ametiasutused saatsid algatamisotsuse kohta antud vastuse 2. lisana (dokument nr 720777) järelevalveametile ingliskeelse tõlke dokumendist „Review of the allocation for business development and administration in IN“ („Ülevaade eraldisest INi äriarenduseks ja juhtimiseks“, 2421. ptk, punkt 70). Soetusmaksumusmeetod põhineb tundide arvul, mille IN on tasuliste teenuste osutamiseks kulutanud.

55

(56)  Norra ametiasutused ei väida riigiabi puudumist mitte seetõttu, et kohalduvad Altmarki otsuse tingimused, vaid seetõttu, et kohaldub üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse mõte, jõudes järeldusele, et väidetavad riigiabimeetmed on kokkusobivad.

56

(57)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

57

(58)  Norra ametiasutused selgitasid, et visitnorway.com annab üldist teavet ja teavet kindlate toodete kohta. Üldine teave hõlmab üldhuvitavat teavet, nagu uudised virmaliste kohta jne. Tooteteave hõlmab konkreetset äritegevust, st hotelle, turismitegevusi jne. Vt eespool põhjendus 48.

58

(59)  INi 24. novembri 2014. aasta kirja I lisa. Märkused New Mind | tellUs'i väidete kohta (dokument nr 730560).

59

(60)  Kaebuse esitaja antud lisateave. Kaebuse esitaja 13. jaanuari 2015. aasta e-kiri (dokument nr 734800).

60

(61)  Norra ametiasutuste vastus kaebuse esitaja 13. jaanuari 2015. aasta e-kirjale, vt eelmine allmärkus (dokument nr 742759).

61

(62)  Otsused kohtuasjas Belgia vs. komisjon (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, punkt 25, ja France Télécomi (Bouygues) kohtuasjades T-425/04 RENV ja T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, punkt 186.

62

vs

(63)  Otsused kohtuasjas Höfner ja Elser vs. Macroton, C-41/90, EU:C:2011:732, punktid 21–23, Pavlovi jt kohtuasjades C-180/98 kuni C-184/98, EU:C:2000:428, ja kohtuasjas E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, EFTA kohtu lahendid 2008, lk 62, punkt 78.

63

vs

(64)  Otsus kohtuasjas Ministero dell'Economica e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, punkt 108.

64

vs

(65)  Otsus Banco Exterior de España kohtuasjas, C-37/92, EU:C:1993:836, punkt 11.

65

(66)  Majanduslikud ja mittemajanduslikud tegevused võivad esineda koos samas sektoris ning vahel võib nendega tegeleda sama organisatsioon. Sellisel juhul tuleb organisatsiooni käsitleda ettevõtjana ainult tema majandustegevuse ulatuses. Vt otsus kohtuasjas komisjon vs. Itaalia, C-118/85, EU:C:1987:283, punkt 7. Vt ka komisjoni 2. märtsi 2005. aasta otsus 2006/225/EÜ Itaalia poolt koolitusasutuste ümberkorraldamiseks rakendatud toetuskava kohta (ELT L 81, 18.3.2006, lk 25), põhjendus 43.

66

vs

(67)  Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1.

67

(68)  Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) vs. komisjon, C-205/03, EU:C:2006:453, punkt 26.

68

vs

(69)  Kohtujuristi ettepanek kohtuasjas Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) vs. komisjon, C-205/03, EU:C:2005:666, punkt 31.

69

vs

(70)  Vt Euroopa Kohtu otsused Pavel Pavlovi jt kohtuasjades C-180/98 kuni C-184/98, EU:C:2000:428, punkt 76, ja Ambulanz Glöckneri kohtuasjas C-475/99, EU:C:2001:577, punkt 20.

70

(71)  Kohtuasi E-6/98, Norra vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 1998, lk 242, punkt 34. Vt otsused kohtuasjades komisjon ja Hispaania vs. Government of Gibraltar ja Ühendkuningriik, C-106/09 ja C-107/09, EU:C:2011:732, ja kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon, C-241/94, EU:C:1996:353, punktid 19 ja 20.

71

vs

vs

vs

(72)  Otsus kohtuasjades Ladbroke Racing vs. komisjon, T-67/94, EU:T:1998:7, punkt 52, ja SIC vs. komisjon, T-46/97, EU:T:2000:123, punkt 83.

72

vs

vs

(73)  Otsus kohtuasjades Chronopost SA vs. komisjon, C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, EU:C:2003:388, punkt 40.

73

vs

(74)  Vt nt järelevalveameti otsused nr 84/15/COL Redningsselskapeti ja Tromsø ülikooli pakutavate merenduskursuste väidetava ristsubsideerimise kohta (ELT C 193, 11.6.2015, lk 9), kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf; nr 142/03/COL Work Research Institute'i ümberkorraldamise ja talle riigi vahendite ülekandmise kohta (ELT C 248, 16.10.2003, lk 6); nr 343/09/COL Time haldusüksuse tehingute kohta samas haldusüksuses asuvate katastriüksustega number 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 ja 2/32 (ELT L 123, 12.5.2011, lk 72); nr 496/13/COL Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamise kohta (ELT L 172, 12.6.2014, lk 36), põhjendus 56 ja selles viidatud otsused; nr 174/13/COL kohalike omavalitsuste jäätmekogumisettevõtete rahastamise kohta (ELT C 263, 12.9.2013, lk 5). Samamoodi on suunistes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni jaoks antava riigiabi kohta märgitud, et „[j]uhul kui sama üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, ei kuulu mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse tingimusel, et neid tegevusliike ning nende kulusid, rahastamist ja tulusid on võimalik selgelt eristada, nii et majandustegevuse ristsubsideerimine on välistatud. Kulude, rahastamise ja tulude nõuetekohast eristamist võib tõendada asjaomase üksuse raamatupidamise aastaaruanne“ (punkt 18, rõhutus lisatud).

74

(75)  Need tingimused on sätestatud läbipaistvuse direktiivis (komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17)), mis on lisatud EMP lepingusse EMP Ühiskomitee 8. juuni 2007. aasta otsusega nr 55/2007 (ELT L 266, 11.10.2007, lk 15, ja EMP kaasanne nr 48, 11.10.2007, lk 12).

75

(76)  Otsus kohtuasjades Chronopost SA vs. komisjon, C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, EU:C:2003:388, punkt 40.

76

vs

(77)  Vt joonis INi 28. oktoobri 2013. aasta kirjas (dokument nr 688215).

77

(78)  Järelevalveamet märgib, et arenduskulud kajastusid INi 2013. aasta (kulude tekkimise aasta) eelarves. Vt täpsemalt põhjendused 113–115.

78

(79)  INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

79

(80)  INi 14. aprillil 2015 järelevalveametile saadetud e-kirja manus (dokument nr 753927).

80

(81)  INi 14. aprilli 2015. aasta e-kirja 2. manus (dokument nr 753927).

81

(82)  INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa (dokument nr 720778).

82

(83)  Kapitaliseeritud kulu kajastatakse äriühingu bilansis osana põhivarast, mitte ei kanta selle tekkimise perioodil kuludesse. Kapitaliseerimata kulu on seega kulu ainult selle kandmise aastal.

83

(84)  NRS 19 koopia saadeti järelevalveametile 24. novembri 2014. aasta kirja II lisana (dokument nr 730560).

84

(85)  Meede, mis võib olla kättesaadav kõikidele ettevõtjatele, ei ole kohtupraktika kohaselt valikuline. Vt mh otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, C-156/98, EU:C:2000:467, punkt 22.

85

vs

(86)  Järelevalveamet märgib, et seda metoodikat on rakendatud järjepidevalt kõikidele boonuslepingutele alates 2013. aastast, kaasa arvatud kahe esimese katseprojekti, st VisitSØrlandeti ja VisitTrondheimi raames sõlmitud lepingutele. Algatamisotsusele antud vastuse 4. lisas (dokument nr 720779) esitas IN järelevalveametile kõikide sõlmitud boonuspartnerluslepingute koopiad.

86

(87)  Tunnipõhine täiskuluarvestus erineb osakuluarvestusest, mille puhul osa üldkuludest võib kogukulust maha arvata. Seda meetodit ei ole IN partnerluslepingute raames kasutanud. IN selgitas, et sellest meetodist loobuti alates 2011. aasta suunistest kasutajatasude kohta. Täiskuluarvestust kasutatakse kõikide INi teenuste puhul, mida võivad osutada ka eraettevõtjad (dokument nr 720775, vastus algatamisotsusele).

87

täiskuluarvestus

osakuluarvestusest

(88)  Projektile kulutatud protsent töötajate ajast on samuti ette antud (dokument nr 720778, INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa).

88

(89)  Järelevalveamet märgib, et 2013. aastal sõlmiti ainult katseprojektide lepingud.

89

(90)  INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730560).

90

(91)  Vastuses algatamisotsusele (dokument nr 720775) selgitab IN täpsemalt, et piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused on olnud uue struktuuri projektiga seotud alates 2013. aastast. Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused on panustanud ka aega ja vahendeid. Nende otsene kaasatus projekti ja selles osalemine põhjendab INi arvutatud üldisest tunnimäärast madalama määra kasutamist. Katseprojektide lisakulude täielik nimekiri esitati järelevalveametile INi poolturismiasutused, nagu on märgitud eespool põhjendusest algatamisotsusele antud vastuse 6. lisana (dokument nr 720781).

91

(92)  Sama hinnametoodikat on kasutanud ka muud asjaomasel turul tegutsevad eraettevõtjad. Selle kulude paigutuse metoodika kohta võib leida teavet aadressidel https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html või http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Näiteks kasutab seda metoodikat Google mõne oma teenuse puhul (teave aadressil https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

92

(93)  INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

93

(94)  INi 14. aprilli 2015. aasta e-kiri järelevalveametile (dokument nr 753927).

94

(95)  INi 20. mai 2015. aasta e-kiri järelevalveametile (dokument nr 757843). Järelevalveametile esitati konto koopia 28. oktoobri 2013. aasta kirja manusena (dokument nr 688215; INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa (dokument nr 720778)).

95

(96)  INi 20. mai 2015. aasta e-kiri järelevalveametile (dokument nr 757843).

96

(97)  INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775). Vt ka INi 14. aprilli 2015. aasta e-kiri (dokument nr 753927).

97

(98)  Otsus kohtuasjades EPAC vs. komisjon, T-204/97 ja T-270/97, EU:T:2000:148, punkt 122.

98

vs

(99)  Otsus kohtuasjades Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen vs. komisjon (West-LB), T-228/99 ja T-233/99, EU:T:2006:405, punkt 207.

99

vs

(100)  Otsused West-LB kohtuasjades, vt eespool, punkt 314, ja kohtuasjas Itaalia vs. komisjon (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, punkt 22.

100

vs

(101)  Otsus kohtuasjades Chronopost SA vs. komisjon, C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, EU:C:2003:388, punkt 40.

101

vs

(102)  Tootmissektori suuniste punkti 1 alapunkt 2, kus märgitakse, et „[k]äesolevas peatükis keskendutakse ühelt poolt EMP lepingu XV lisa punktis 1 viidatud õigusaktile, edaspidi „läbipaistvuse direktiiv“, ja teiselt poolt käsitletakse põhimõtet, et kui riik rahastab äriühingut asjaoludel, mis ei oleks võimalikud tavalistes turumajanduse tingimustes tegutseva investori puhul, rikub ta seda tehes turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet ning tegemist on riigiabiga“. Tootmissektori suunised on kättesaadavad aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (EÜT L 274, 26.10.2000, ja sama kuupäeva EMP kaasanne nr 48).

102

(103)  Samas, alajaotuse „Turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte praktilisus“ punkt 1.

103

(104)  INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

104

(105)  See on kooskõlas avalike teenuste kohta kehtestatud volitustega. Näiteks avaliku ringhäälinguteenuse suunistes märgib järelevalveamet, et avaliku teenuse osutamisel ei ole mõistlik nõuda kasumit. Majandustegevuse puhul seevastu on kasum – mis tähendab kapitali asjakohast tasuvust, võttes arvesse riski – mõistlik. Vt suuniste punkt 72.

105

(106)  IN osutab platvormi visitnorway.com kaudu mittemajanduslikke ja majanduslikke teenuseid. Platvormi käitamine tervikuna ei pruugi olla kasumlik. Käesolevas otsuses hinnatakse aga üksnes seda, kas IN saab mõistlikku kasumit majanduslike teenuste eest. Mittemajanduslike teenuste osutamise näitajad ei kuulu riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse.

106

(107)  INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa (dokument nr 720778). Järelevalveametile saadeti üksikasjalikud Exceli arvutustabelid boonuspartnerluslepingute kulude kohta ja kulude paigutuse majandusliku mudeli kohta (dokument nr 727330).

107

(108)  INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

108

(109)  INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730560).

109

(110)  Otsus kohtuasjas Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, punkt 70. Kohus märgib, et „[t]uleb asetada ennast selle perioodi konteksti, mille jooksul finantsabi meetmed võeti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku mõistlikkust ja vältida nii hinnangu andmist hilisema olukorra põhjal“ (punkt 71).

110

vs

(111)  Dokument nr 720781.

111

(112)  Kohtupraktika kohaselt on lubatav, et avaliku sektori äriühingud võivad pidada silmas võimalikult suure kasumi saamist pikas perspektiivis. Vt otsused kohtuasjades Itaalia vs. komisjon (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, punkt 22, Itaalia vs. komisjon (ALFA-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, punkt 20, ja Ciudad de la Luz vs. komisjon, T-319/12 ja T-321/12, EU:T:2014:604, punkt 41.

112

vs

vs

vs

(113)  Üldkohus on rõhutanud, et avalik-õiguslikud äriühingud peavad tõestama oma projektide majanduslikku põhjendatust. Vt otsus Corsica Ferriesi kohtuasjas, T-565/08, EU:T:2012:415, punkt 84.

113

(114)  Otsus van der Kooy BV kohtuasjades 67/85, 68/85 ja 70/85, EU:C:1988:38, punktid 29 ja 30, ning kohtuasjas Belgia vs. komisjon, C-56/93, EU:C:1996:64, punkt 10.

114

vs

(115)  SFMI-Chronoposti otsuses jõudis komisjon järeldusele, et see ei olnud ebatavaline, et uue ettevõtja maksed emaettevõtja osutatud logistilise ja ärialase abi eest katsid algjärgus üksnes muutuvkulusid (komisjoni 1. oktoobri 1997. aasta otsus 98/365/EÜ väidetava riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule SFMI-Chronopost (EÜT L 164, 9.6.1998, lk 37)).

115

(116)  INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730560).

116

(117)  Vt INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

117

(118)  INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688215) ja INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

118

(119)  INi vastus algatamisotsusele, 7. lisa (dokument nr 720782).

119

(120)  INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

120

(121)  INi vastus algatamisotsusele, 7. lisa (dokument nr 720782).

121

(122)  INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688215).

122

(123)  Otsused kohtuasjades WestLB vs. komisjon, punkt 254, ja Ciudad de la Luz vs. komisjon, punkt 44.

123

vs

vs

(124)  INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730559).

124

(125)  NetNamesi vastuse koopia saadeti järelevalveametile INi 24. novembri 2014. aasta kirja III lisana (dokument nr 730560).

125

(126)  Otsused Van Landewycki kohtuasjades 209/78 kuni 215/78 ja 218/78, EU:C:1980:248, punkt 88, FFSA jt kohtuasjas C-244/94, EU:C:1995:392, punkt 21, ja MOTOE kohtuasjas C-49/07, EU:C:2008:376, punktid 27 ja 28.

126

(127)  Vt INi 17. aprilli 2015. aasta e-kiri (dokument nr 754218) ja INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775), ptk 4.3.3.2.

127

---