# Euroopa Liidu L 172/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 172 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik5. juuli 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 172

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik5. juuli 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1190, 12. juuni 2017, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu alusel loodud Euroopa Liidu ja Šveitsi GNSSi komitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht GNSSi komitee kodukorra vastuvõtmise kohta | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1191, 16. juuni 2017, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/56/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatias | 8 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1192, 26. juuni 2017, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees (CESNI) ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu kohtumisel seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega | 10 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1193, 4. juuli 2017, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) | 12 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1194, 4. juuli 2017, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) | 13 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1195, 4. juuli 2017, millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1196, 3. juuli 2017, millega muudetakse rakendusotsust 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4432 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1197, 3. juuli 2017, millega muudetakse rakendusotsust 2012/340/EL, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ kohase ajutise katse korraldamist seoses ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamisega eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4442 all)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2017/1198, 27. juuni 2017, riikide pädevate asutuste poolt Euroopa Keskpangale esitatava krediidiasutuste rahastamiskavade aruandluse kohta (EKP/2017/21) | 32 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1190, 12. juuni 2017, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu alusel loodud Euroopa Liidu ja Šveitsi GNSSi komitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht GNSSi komitee kodukorra vastuvõtmise kohta

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1191, 16. juuni 2017, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/56/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatias

8

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1192, 26. juuni 2017, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees (CESNI) ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu kohtumisel seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

10

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1193, 4. juuli 2017, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah)

12

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1194, 4. juuli 2017, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

13

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1195, 4. juuli 2017, millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks

14

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1196, 3. juuli 2017, millega muudetakse rakendusotsust 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4432 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4432 all)

1

16

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1197, 3. juuli 2017, millega muudetakse rakendusotsust 2012/340/EL, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ kohase ajutise katse korraldamist seoses ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamisega eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4442 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4442 all)

1

30

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2017/1198, 27. juuni 2017, riikide pädevate asutuste poolt Euroopa Keskpangale esitatava krediidiasutuste rahastamiskavade aruandluse kohta (EKP/2017/21)

32

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 11. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/1986 (millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 842/2011) parandus ( ELT L 296, 12.11.2015 ) | 36 |

Parandused

*

Komisjoni 11. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/1986 (millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 842/2011) parandus ( ELT L 296, 12.11.2015 )

( ELT L 296, 12.11.2015 )

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1190,

12. juuni 2017,

millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu alusel loodud Euroopa Liidu ja Šveitsi GNSSi komitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht GNSSi komitee kodukorra vastuvõtmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 172 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitlevat koostöölepingut (1) (edaspidi „leping“) on liidu pädevusse kuuluvate punktide osas ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitlevat koostöölepingut (1) (edaspidi „leping“) on liidu pädevusse kuuluvate punktide osas ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2014.

| (2) | Lepingu artikliga 20 luuakse Euroopa Liidu – Šveitsi GNSSi komitee (edaspidi „ühiskomitee“) ning nähakse ette, et ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikliga 20 luuakse Euroopa Liidu – Šveitsi GNSSi komitee (edaspidi „ühiskomitee“) ning nähakse ette, et ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.

| (3) | Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise suhtes, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu alusel loodud Euroopa Liidu – Šveitsi GNSSi komitees (edaspidi „ühiskomitee“) liidu nimel võetav seisukoht ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

2.   Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 12. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CAMILLERI

---

(1)  
  ELT L 15, 20.1.2014, lk 3.

1

---

EELNÕU

EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI GNSSi KOMITEE OTSUS nr 1/2017,

...,

millega võetakse vastu GNSSi komitee kodukord

EUROOPA LIIDU/ŠVEITSI GNSSi KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist koostöölepingut Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide kohta, eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitlevat koostöölepingut (1) (edaspidi „leping“) on Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits“) ja liidu vahel liidu pädevusse kuuluvate punktide osas ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitlevat koostöölepingut (1) (edaspidi „leping“) on Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits“) ja liidu vahel liidu pädevusse kuuluvate punktide osas ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2014.

| (2) | Lepingu artikli 20 lõike 2 kohaselt peab Euroopa Liidu – Šveitsi GNSSi komitee (edaspidi „ühiskomitee“) võtma vastu oma kodukorra. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 20 lõike 2 kohaselt peab Euroopa Liidu – Šveitsi GNSSi komitee (edaspidi „ühiskomitee“) võtma vastu oma kodukorra.

| (3) | Lepingu artikli 20 lõike 4 kohaselt võib ühiskomitee omal äranägemisel otsustada luua töörühmi või eksperdirühmi, mis abistaksid ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 20 lõike 4 kohaselt võib ühiskomitee omal äranägemisel otsustada luua töörühmi või eksperdirühmi, mis abistaksid ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

| (4) | Lepingu artikli 27 lõike 2 kohaselt koosneb ühiskomitee lepingu ajutise kohaldamise ajal Šveitsi ja liidu esindajatest. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 27 lõike 2 kohaselt koosneb ühiskomitee lepingu ajutise kohaldamise ajal Šveitsi ja liidu esindajatest.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga võetakse vastu ühiskomitee kodukord otsuse lisas esitatud kujul.

Sõlmitud inglise keeles ... Brüsselis ja ... Bernis.

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Euroopa Liidu määratud sekretär

Šveitsi määratud sekretär

---

(1)  
  ELT L 15, 20.1.2014, lk 3.

1

LISA

EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI GNSSi KOMITEE (ÜHISKOMITEE) KODUKORD

Artikkel 1

Ühiskomitee koosseis

1.   Ühiskomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon“) ja Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajad ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits“) föderaalvalitsuse esindajad. Pooli nimetatakse edaspidi eraldi „lepinguosaline“ või koos „lepinguosalised“.

2.   Lepinguosaliste esindajatel võib kaasas olla teisi lepinguosaliste nimel tegutsevaid ametnikke.

3.   Lepingu ajutise kohaldamise ajal koosneb ühiskomitee ühelt poolt Šveitsi esindajatest ja teiselt poolt Euroopa Liidu esindajatest.

Artikkel 2

Eesistuja

1.   Ühiskomiteed juhatavad lepinguosalised vaheldumisi 12 kuu kaupa.

Lepingu jõustumise kalendriaastal juhatab ühiskomiteed Šveits.

2.   Ühiskomiteed juhatav lepinguosaline nimetab ühiskomitee eesistuja ja tema asetäitja.

3.   Eesistuja juhib ühiskomitee tööd.

4.   Lepingu ajutise kohaldamise ajal kohaldatakse käesolevat artiklit mutatis mutandis.

Artikkel 3

Vaatlejad

Ühiskomitee võib mõlema lepinguosalise nõusolekul kutsuda komitee koosolekutele vaatlejatena eksperte või muude organite esindajaid, et saada neilt teavet konkreetsete teemade kohta. Ühiskomitee lepib kokku tingimustes, mille alusel sellised vaatlejad võivad koosolekutel osaleda.

Artikkel 4

Sekretariaat

1.   Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Šveitsi valitsuse ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

2.   Ühiskomitee sekretärid vastutavad lepinguosaliste vahelise teabevahetuse, sealhulgas dokumentide edastamise eest.

3.   Sekretariaadi ülesannete täitmise eest vastutab lepinguosaline, kes juhatab ühiskomiteed.

Artikkel 5

Ühiskomitee koosolekud

1.   Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, üldjuhul üks kord aastas.

Eesistuja kutsub pärast lepinguosalistega konsulteerimist ühiskomitee koosoleku kokku kokkulepitud ajal ja kohas. Lepinguosaliste nõusolekul võib pidada ka telefoni- või videokonverentse.

Eesistuja kutsub kas Euroopa Liidu või Šveitsi taotlusel kokku ühiskomitee erakorralise koosoleku.

Ühiskomitee tuleb kokku 15 päeva jooksul pärast lepingu artikli 22 lõike 2 kohase taotluse esitamist.

2.   Ühiskomitee koosolekud toimuvad Brüsselis või Šveitsis, sõltuvalt sellest, kumb lepinguosaline komiteed juhatab, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

3.   Eesistuja saadab teate koosoleku kokkukutsumise kohta koos päevakorraprojekti ja koosoleku dokumentidega lepinguosaliste esindajatele vähemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku toimumist. Lepingu artikli 22 lõike 2 kohaselt kokku kutsutud koosolekute dokumendid edastatakse vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

4.   Konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema lepinguosalise nõusolekul lõikes 3 sätestatud tähtaegu lühendada.

5.   Eesistujale teatatakse vähemalt 7 kalendripäeva enne koosoleku toimumist kummagi lepinguosalise delegatsiooni koosseis.

6.   Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.

Artikkel 6

Päevakord

1.   Esimees, keda abistavad sekretärid, koostab iga koosoleku esialgse päevakorra.

2.   Kumbki lepinguosaline võib taotleda täiendavate punktide lisamist päevakorda. Kõik sellised taotlused tuleb nõuetekohaselt põhjendada ja saata kirjalikult eesistujale vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

3.   Ühiskomitee kiidab päevakorra heaks iga koosoleku alguses.

Artikkel 7

Ühiskomitee töörühmad

1.   Lepingu artikli 20 lõike 4 kohaselt moodustatud ühiskomitee töörühmade või eksperdirühmade koosseis ja töökord määratakse kindlaks vastavalt ühiskomitee kehtestatud volitustele.

2.   Töörühmad ja eksperdirühmad kohaldavad käesolevat kodukorda mutatis mutandis.

3.   Töörühmad ja eksperdirühmad töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Neil ei ole õigust võtta vastu otsuseid, kuid nad võivad anda ühiskomiteele soovitusi.

4.   Ühiskomitee võib käesoleva kodukorra artikli 8 kohaselt otsustada töörühma või eksperdirühma volitusi muuta või need lõpetada.

Artikkel 8

Otsused ja soovitused

1.   Ühiskomitee võtab vastu otsuseid ja annab soovitusi lepinguosaliste ühisel nõusolekul vastavalt käesolevale lepingule. Need aktid kannavad nimetust „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ning viide käsitletavale teemale.

2.   Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla eesistuja ja sekretärid ning need saadetakse edasi lepinguosalistele.

3.   Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada iga ühiskomitee otsuse või soovituse oma ametlikus väljaandes. Lepinguosalised teatavad üksteisele oma kavatsusest otsus või soovitus avaldada.

4.   Ühiskomitee võib vastu võtta otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui pooled selles kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb ametlikust teadete vahetusest sekretäride vahel, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Selleks edastatakse ettepaneku tekst käesoleva kodukorra artikli 5 kohaselt ja nähakse ette vähemalt 21 kalendripäevane tähtaeg, mille jooksul tuleb teha ettepaneku kohta teatavaks reservatsioonid või muudatusettepanekud. Eesistuja võib lepinguosalistega konsulteerides seda tähtaega lühendada, et võtta arvesse erilisi asjaolusid. Kui teksti suhtes on kokku lepitud, kirjutavad otsusele või soovitusele alla eesistuja ja sekretärid.

5.   Ühiskomitee otsused, millega muudetakse lepingu I lisa, võetakse vastu lepingu autentsetes keeltes.

Artikkel 9

Koosoleku protokoll

1.   Sekretariaat koostab iga koosoleku kohta protokolli kavandi. Protokolli kavandist peavad nähtuma vastu võetud otsused ja antud soovitused. Koosoleku protokolli kavand esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks. Pärast seda, kui ühiskomitee on protokolli kavandi heaks kiitnud, kirjutavad protokollile alla eesistuja ja sekretärid.

2.   Protokolli kavand koostatakse 21 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumist ja esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks kirjaliku menetluse teel või ühiskomitee järgmisel koosolekul.

Artikkel 10

Konfidentsiaalsus

Kui lepinguosaline esitab ühiskomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, peab teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena käsitlema.

Artikkel 11

Kulud

1.   Iga lepinguosaline kannab ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee ja selle töörühmade või eksperdirühmade töös.

2.   Ühiskomitee lepib kokku ekspertide lähetuses viibimisega seotud kulude jagunemise.

3.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes koosoleku korraldab.

Artikkel 12

Kirjavahetus

Ühiskomitee eesistuja kogu kirjavahetus toimub ühiskomitee sekretariaadi kaudu.

Artikkel 13

Muutmine

Käesolevat kodukorda võib muuta ühiskomitee otsusega vastavalt artiklile 8.

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/8

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1191,

16. juuni 2017,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/56/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 28. jaanuaril 2014 otsusega 2014/56/EL (1) aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2014. aastal 5,5 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori võlaks ennustati 2014. aastal 62 % SKPst, mis oli suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 28. jaanuaril 2014 otsusega 2014/56/EL (1) aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2014. aastal 5,5 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori võlaks ennustati 2014. aastal 62 % SKPst, mis oli suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst.

| (2) | Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 28. jaanuaril 2014. aastal Horvaatiale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(2)

Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 28. jaanuaril 2014. aastal Horvaatiale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2016. aastaks.

| (3) | 2. juulil 2014 järeldas komisjon, et Horvaatia on võtnud aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta soovituse alusel tõhusaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

2. juulil 2014 järeldas komisjon, et Horvaatia on võtnud aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta soovituse alusel tõhusaid meetmeid.

| (4) | Kooskõlas aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artikliga 4 esitab komisjon statistilised andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (3) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) statistilised andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artikliga 4 esitab komisjon statistilised andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (3) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) statistilised andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

| (5) | Esitatud statistiliste andmete põhjal peab nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa prognoosiperioodil puudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ja valitsemissektori võla suhe SKPsse täidab tulevikku suunatud võla vähendamise kriteeriumi (4). |
| --- | --- |

(5)

Esitatud statistiliste andmete põhjal peab nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa prognoosiperioodil puudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ja valitsemissektori võla suhe SKPsse täidab tulevikku suunatud võla vähendamise kriteeriumi (4).

| (6) | Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt komisjoni (Eurostat) esitatud andmete põhjal on pärast 2016. aasta aprillis Horvaatia esitatud teatist, lähenemisprogrammi aastateks 2017–2020 ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjendatud alljärgnevad järeldused.






  — | Valitsemissektori eelarve puudujääk, mis 2015. aastal oli 3,4 %, oli 2016. aastal 0,8 % SKPst. Sellise paranemise tingis peamiselt: i) tulude kasvamine hoogsa SKP kasvu najal ja ii) kulude piiramine. Seega vähendati nõukogu seatud tähtaja jooksul puudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. |
| --- | --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt komisjoni (Eurostat) esitatud andmete põhjal on pärast 2016. aasta aprillis Horvaatia esitatud teatist, lähenemisprogrammi aastateks 2017–2020 ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjendatud alljärgnevad järeldused.

—

Valitsemissektori eelarve puudujääk, mis 2015. aastal oli 3,4 %, oli 2016. aastal 0,8 % SKPst. Sellise paranemise tingis peamiselt: i) tulude kasvamine hoogsa SKP kasvu najal ja ii) kulude piiramine. Seega vähendati nõukogu seatud tähtaja jooksul puudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

| — | Kooskõlas 2017.–2020. aasta lähenemisprogrammiga, mille Horvaatia valitsus võttis vastu 27. aprillil 2017, peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 1,3 %-ni SKPst 2017. aastal ja seejärel taas vähenema 0,8 %-ni SKPst 2018. aastal. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2017. aasta eelarvepuudujääk 1,1 % SKPst ja 2018. aasta puudujääk 0,9 % SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas 2017.–2020. aasta lähenemisprogrammiga, mille Horvaatia valitsus võttis vastu 27. aprillil 2017, peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 1,3 %-ni SKPst 2017. aastal ja seejärel taas vähenema 0,8 %-ni SKPst 2018. aastal. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2017. aasta eelarvepuudujääk 1,1 % SKPst ja 2018. aasta puudujääk 0,9 % SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

| — | Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2014–2016 kokku 3,0 % SKPst. |
| --- | --- |

—

Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2014–2016 kokku 3,0 % SKPst.

| — | Valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutas 86,7 % juures haripunkti 2015. aastal ning langes kasvavast SKPst ja võlga vähendavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest tingituna 2016. aastal 84,2 %-le. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb võla suhe 2018. aastal veelgi, jäädes suure SKP netokasvu toel pidama 79,4 % juurde. Selle põhjal võib hinnata, et 2016. aasta võla suhe täidab tulevikku suunatud võla vähendamise kriteeriumi. |
| --- | --- |

—

Valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutas 86,7 % juures haripunkti 2015. aastal ning langes kasvavast SKPst ja võlga vähendavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest tingituna 2016. aastal 84,2 %-le. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb võla suhe 2018. aastal veelgi, jäädes suure SKP netokasvu toel pidama 79,4 % juurde. Selle põhjal võib hinnata, et 2016. aasta võla suhe täidab tulevikku suunatud võla vähendamise kriteeriumi.

| (7) | Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

| (8) | Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Horvaatias on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2014/56/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Horvaatias on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2014/56/EL kehtetuks tunnistada.

| (9) | Alates 2017. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Horvaatia suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Olles keskpika perioodi eesmärgi 2016. aastal juba saavutanud, peaks Horvaatia vältima sellest kõrvalekaldumist ja täitma võlakriteeriumi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 1a, |
| --- | --- |

(9)

Alates 2017. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Horvaatia suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Olles keskpika perioodi eesmärgi 2016. aastal juba saavutanud, peaks Horvaatia vältima sellest kõrvalekaldumist ja täitma võlakriteeriumi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 1a,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Horvaatias on kõrvaldatud.

Artikkel 2

Otsus 2014/56/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Luxembourg, 16. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SCICLUNA

---

(1)  Nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta otsus 2014/56/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatias (ELT L 36, 6.2.2014, lk 13).

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

2

(3)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

3

(4)  Kooskõlas dokumendiga„Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes“ („Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“), avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/10

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1192,

26. juuni 2017,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees (CESNI) ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu kohtumisel seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu tegevus siseveelaevanduse sektoris peaks olema suunatud selle tagamisele, et ühtselt välja töötada siseveelaevadele liidus kohaldatavad tehnilised nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Liidu tegevus siseveelaevanduse sektoris peaks olema suunatud selle tagamisele, et ühtselt välja töötada siseveelaevadele liidus kohaldatavad tehnilised nõuded.

| (2) | 3. juunil 2015 loodi Reini laevaliikluse keskkomisjoni (edaspidi „CCNR“) raames siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (edaspidi „CESNI“), et töötada välja siseveelaevu käsitlevad tehnilised standardid eri valdkondade jaoks, eelkõige seoses laevade, infotehnoloogia ja meeskonnaga. |
| --- | --- |

(2)

3. juunil 2015 loodi Reini laevaliikluse keskkomisjoni (edaspidi „CCNR“) raames siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (edaspidi „CESNI“), et töötada välja siseveelaevu käsitlevad tehnilised standardid eri valdkondade jaoks, eelkõige seoses laevade, infotehnoloogia ja meeskonnaga.

| (3) | Tõhusaks transpordiks siseveeteedel on oluline, et laevade suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded oleksid ühtesobivad ja võimalikult ühtlustatud Euroopa erinevates õigussüsteemides. Eelkõige CCNRi liikmetest liikmesriikidele tuleks anda luba toetada otsuseid, millega ühtlustatakse CCNRi normid liidus kohaldatavate normidega. |
| --- | --- |

(3)

Tõhusaks transpordiks siseveeteedel on oluline, et laevade suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded oleksid ühtesobivad ja võimalikult ühtlustatud Euroopa erinevates õigussüsteemides. Eelkõige CCNRi liikmetest liikmesriikidele tuleks anda luba toetada otsuseid, millega ühtlustatakse CCNRi normid liidus kohaldatavate normidega.

| (4) | Eeldatavasti võtab CESNI siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva standardi (edaspidi „ES-TRINi standard“) 2017/1 vastu 6. juulil 2017 peetaval kohtumisel. |
| --- | --- |

(4)

Eeldatavasti võtab CESNI siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva standardi (edaspidi „ES-TRINi standard“) 2017/1 vastu 6. juulil 2017 peetaval kohtumisel.

| (5) | ES-TRINi standardiga 2017/1 kehtestatakse siseveelaevade ohutuse tagamiseks vajalikud ühetaolised tehnilised nõuded. See sisaldab sätteid siseveelaevade ehituse, seadistamise ja varustuse kohta, erisätteid konkreetsete laevakategooriate, nt reisilaevade, tõukekaravanide ja konteinerilaevade kohta, sätteid automaatse identifitseerimissüsteemi seadmete kohta, sätteid laevade tunnusandmete kohta ning sõidukõlblikkuse tunnistuste ja registri näidiseid, üleminekusätteid ja tehnilise standardi kohaldamise juhiseid. |
| --- | --- |

(5)

ES-TRINi standardiga 2017/1 kehtestatakse siseveelaevade ohutuse tagamiseks vajalikud ühetaolised tehnilised nõuded. See sisaldab sätteid siseveelaevade ehituse, seadistamise ja varustuse kohta, erisätteid konkreetsete laevakategooriate, nt reisilaevade, tõukekaravanide ja konteinerilaevade kohta, sätteid automaatse identifitseerimissüsteemi seadmete kohta, sätteid laevade tunnusandmete kohta ning sõidukõlblikkuse tunnistuste ja registri näidiseid, üleminekusätteid ja tehnilise standardi kohaldamise juhiseid.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/1629 (1) tunnistatakse alates 7. oktoobrist 2018 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ (2). Direktiivi (EL) 2016/1629 II lisas viidatakse otsesõnu laevade tehnilistele nõuetele kui ES-TRINi standardis 2015/1 sätestatutele. Komisjoni volitatakse ajakohastama kõnealust viidet ES-TRINi standardi kõige viimasele versioonile ja määrama kindlaks selle kohaldamise kuupäev. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/1629 (1) tunnistatakse alates 7. oktoobrist 2018 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ (2). Direktiivi (EL) 2016/1629 II lisas viidatakse otsesõnu laevade tehnilistele nõuetele kui ES-TRINi standardis 2015/1 sätestatutele. Komisjoni volitatakse ajakohastama kõnealust viidet ES-TRINi standardi kõige viimasele versioonile ja määrama kindlaks selle kohaldamise kuupäev.

| (7) | Seepärast mõjutab ES-TRINi standard 2017/1 direktiivi (EL) 2016/1629. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast mõjutab ES-TRINi standard 2017/1 direktiivi (EL) 2016/1629.

| (8) | Liit ei ole ei CCNRi ega CESNI liige. Seetõttu peab nõukogu volitama liikmesriike väljendama nendes organites liidu seisukohta seoses ES-TRINi standardi 2017/1 vastuvõtmisega, |
| --- | --- |

(8)

Liit ei ole ei CCNRi ega CESNI liige. Seetõttu peab nõukogu volitama liikmesriike väljendama nendes organites liidu seisukohta seoses ES-TRINi standardi 2017/1 vastuvõtmisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees 6. juulil 2017, on nõustuda siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva Euroopa standardi („ES-TRINi standard“) 2017/1 ja täiendava sisevee-AISi katsestandardi 2017/1 vastuvõtmisega.

2.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu kohtumisel, kus määratakse kindlaks siseveelaevade tehnilised nõuded, on toetada kõiki ettepanekuid, millega viiakse tehnilised nõuded vastavusse ES-TRINi standardi 2017/1 nõuetega, sealhulgas jõustumise ja üleminekusätete osas.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikes 1 esitatud liidu seisukohta väljendavad liidu huvides ühiselt tegutsevad liikmesriigid.

2.   Artikli 1 lõikes 2 esitatud liidu seisukohta väljendavad liidu huvides ühiselt tegutsevad liikmesriigid, kes on CCNRi liikmed.

Artikkel 3

Artiklis 1 esitatud seisukohtade väiksemates tehnilistes muudatustes võidakse kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 26. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

J. MIZZI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/87/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ (ELT L 389, 30.12.2006, lk 1).

2

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/12

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/1193,

4. juuli 2017,

millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. detsembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, (1) millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. detsembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, (1) millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah).

| (2) | Nõukogu võttis 7. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1107, (2) millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 7. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1107, (2) millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2017.

| (3) | EUBAM Rafah strateegilise läbivaatamise kohaselt tuleks missiooni pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2018. |
| --- | --- |

(3)

EUBAM Rafah strateegilise läbivaatamise kohaselt tuleks missiooni pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2018.

| (4) | Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | EU BAM Rafah viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

EU BAM Rafah viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EU BAM Rafah tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 on 1 980 000 eurot.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EU BAM Rafah tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 on 1 980 000 eurot.“

| 2) | Artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ühismeede kaotab kehtivuse 30. juunil 2018.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühismeede kaotab kehtivuse 30. juunil 2018.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2017.

Brüssel, 4. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  Nõukogu 12. detsembri 2005. aasta ühismeede 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) (ELT L 327, 14.12.2005, lk 28).

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1107, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) (ELT L 183, 8.7.2016, lk 64).

2

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/13

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/1194,

4. juuli 2017,

millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP, (1) millega jätkati 1. juulist 2013 missiooni EUPOL COPPS. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP, (1) millega jätkati 1. juulist 2013 missiooni EUPOL COPPS.

| (2) | Nõukogu võttis 7. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1108, (2) millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 7. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1108, (2) millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017.

| (3) | EUPOL COPPSi strateegilise läbivaatamise kohaselt tuleks missiooni pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2018. |
| --- | --- |

(3)

EUPOL COPPSi strateegilise läbivaatamise kohaselt tuleks missiooni pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2018.

| (4) | Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | EUPOL COPPSi viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

EUPOL COPPSi viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/354/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 12 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 on 12 372 000 eurot.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 12 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 on 12 372 000 eurot.“

| 2) | Artikli 15 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2018.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 15 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2018.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2017.

Brüssel, 4. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  Nõukogu 3. juuli 2013. aasta otsus 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) (ELT L 185, 4.7.2013, lk 12).

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1108, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) (ELT L 183, 8.7.2016, lk 65).

2

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/14

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/1195,

4. juuli 2017,

millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/129/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/129/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuses 2014/129/ÜVJP on artikli 1 lõikes 3 osutatud konkreetseid tegevusi sisaldavate projektide rakendamisperioodiks kehtestatud 36 kuud alates artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2014/129/ÜVJP on artikli 1 lõikes 3 osutatud konkreetseid tegevusi sisaldavate projektide rakendamisperioodiks kehtestatud 36 kuud alates artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

| (3) | Nõukogu võttis 3. aprillil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/632, (2) millega pikendati otsuse 2014/129/ÜVJP rakendamisperioodi kuni 2. juulini 2017. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 3. aprillil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/632, (2) millega pikendati otsuse 2014/129/ÜVJP rakendamisperioodi kuni 2. juulini 2017.

| (4) | Rakendusüksus („massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium“) taotles 19. juunil 2017 liidu luba pikendada otsuse 2014/129/ÜVJP rakendamisperioodi täiendavalt kuni 31. detsembrini 2017, et oleks võimalik korraldada 2017. aastal veel üks oluline iga-aastane massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise konverents ning jätkata massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi internetiplatvormi haldamist ja ajakohastamist pärast 2. juulit 2017. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusüksus („massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium“) taotles 19. juunil 2017 liidu luba pikendada otsuse 2014/129/ÜVJP rakendamisperioodi täiendavalt kuni 31. detsembrini 2017, et oleks võimalik korraldada 2017. aastal veel üks oluline iga-aastane massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise konverents ning jätkata massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi internetiplatvormi haldamist ja ajakohastamist pärast 2. juulit 2017.

| (5) | Otsust 2014/129/ÜVJP tuleks seetõttu muuta, et võimaldada selles käsitletud tegevuste täielikku rakendamist, ning pikendada vastavalt selle kehtivust, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2014/129/ÜVJP tuleks seetõttu muuta, et võimaldada selles käsitletud tegevuste täielikku rakendamist, ning pikendada vastavalt selle kehtivust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/129/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | vahendite tagamine kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga nelja olulise iga-aastase konverentsi korraldamiseks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemal, et edendada rahvusvahelisel tasandil massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ning väike- ja kergrelvade alast ELi strateegiat ning samuti liidu institutsioonide ja liidus tegutsevate mõttekodade rolli kõnealuses valdkonnas, eesmärgiga suurendada liidu sellealase poliitika nähtavust ning esitada kõrge esindaja esindajatele aruandeid ja/või soovitusi;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

| 2) | Artikli 3 lõige1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 3 osutatud tegevusi katvate projektide rakendamiseks on 4 034 254,15 eurot.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 3 osutatud tegevusi katvate projektide rakendamiseks on 4 034 254,15 eurot.“

| 3) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Otsust kohaldatakse alates 3. juulist 2017. See kaotab kehtivuse 31. detsembril 2017.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Otsust kohaldatakse alates 3. juulist 2017. See kaotab kehtivuse 31. detsembril 2017.“

| 4) | Lisas asendatakse 4. jaotis järgmisega:
  „4.   Kestus
  Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2017.“ |
| --- | --- |

4)

Lisas asendatakse 4. jaotis järgmisega:

„4.   Kestus

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2017.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 4. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta otsus 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 71, 12.3.2014, lk 3).

1

(2)  Nõukogu 3. aprilli 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/632, millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 90, 4.4.2017, lk 10).

2

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/16

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1196,

3. juuli 2017,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4432 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Need meetmed hõlmavad elussigade, sealiha, sealihavalmististe, sealihatoodete ja muude sealihast koosnevate või seda sisaldavate toodete lähetamise keeldu asjaomaste liikmesriikide teatavatest piirkondadest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Need meetmed hõlmavad elussigade, sealiha, sealihavalmististe, sealihatoodete ja muude sealihast koosnevate või seda sisaldavate toodete lähetamise keeldu asjaomaste liikmesriikide teatavatest piirkondadest.

| (2) | Nõukogu direktiivi 2002/60/EÜ (5) artiklis 6 tõdetakse, et on olemas erinevatest tootmisüksustest koosnevaid majandeid ning võimaldatakse kohaldada erineva riskitasemega seotud erandeid, mida pädev asutus saab tunnustada. Rakendusotsuse 2014/709/EL artiklis 3 sätestatud erandites tuleks seda kajastada. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivi 2002/60/EÜ (5) artiklis 6 tõdetakse, et on olemas erinevatest tootmisüksustest koosnevaid majandeid ning võimaldatakse kohaldada erineva riskitasemega seotud erandeid, mida pädev asutus saab tunnustada. Rakendusotsuse 2014/709/EL artiklis 3 sätestatud erandites tuleks seda kajastada.

| (3) | Elussigade vedamine nende koheseks tapmiseks on vähem riskantne kui muul eesmärgil elussigade vedamine, tingimusel et kohaldatakse riskivähendamismeetmeid. Riskivähendamismeetmete hulka võib hõlmata rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud piirkondadest pärit sigade tapmise alles tapmispäeva lõpul, kui pärast neid teisi sigu ei tapeta. See peaks kajastuma koheseks tapmiseks ette nähtud elussigade lähetamise keelust tehtavates erandites, mis on sätestatud kõnealuse rakendusotsuse artiklis 4. |
| --- | --- |

(3)

Elussigade vedamine nende koheseks tapmiseks on vähem riskantne kui muul eesmärgil elussigade vedamine, tingimusel et kohaldatakse riskivähendamismeetmeid. Riskivähendamismeetmete hulka võib hõlmata rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud piirkondadest pärit sigade tapmise alles tapmispäeva lõpul, kui pärast neid teisi sigu ei tapeta. See peaks kajastuma koheseks tapmiseks ette nähtud elussigade lähetamise keelust tehtavates erandites, mis on sätestatud kõnealuse rakendusotsuse artiklis 4.

| (4) | Direktiivi 2002/99/EÜ artiklis 3 on sätestatud, et loomsed saadused tuleb saada loomadelt, kes ei ole pärit põllumajandusettevõttest, ettevõttest, piirkonnast või piirkonna osast, mille suhtes on vastavalt I lisas sätestatud eeskirjadele kohaldatud asjaomaste loomade ja toodete suhtes kohaldatavaid loomatervishoiuga seotud piiranguid, mille hulka kuuluvad ka direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud kontrollimeetmed sigade Aafrika katku suhtes. Seepärast piiratakse direktiivis 2002/60/EÜ määratletud ohustatud ja järelevalvetsoonides asuvates tapamajades, lihalõikusettevõtetes ja lihatöötlemisettevõtetes sealiha, sealihavalmististe, sealihatoodete ja muude sealihast koosnevate või seda sisaldavate toodete tootmine, töötlemine ja levitamine. Võttes arvesse, et selline erand kujutab endast tühist ohtu, tuleks ohustatud ja järelevalvetsoonides asuvatele tapamajadele, lihalõikusettevõtetele ja lihatöötlemisettevõtetele ette näha erand, tingimusel et tooteid toodetakse, ladustatakse ja töödeldakse kindlaksmääratud tingimustel otsuse 2014/709/EL lisa I, II või III osas loetletud piirkonna ettevõttes. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2002/99/EÜ artiklis 3 on sätestatud, et loomsed saadused tuleb saada loomadelt, kes ei ole pärit põllumajandusettevõttest, ettevõttest, piirkonnast või piirkonna osast, mille suhtes on vastavalt I lisas sätestatud eeskirjadele kohaldatud asjaomaste loomade ja toodete suhtes kohaldatavaid loomatervishoiuga seotud piiranguid, mille hulka kuuluvad ka direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud kontrollimeetmed sigade Aafrika katku suhtes. Seepärast piiratakse direktiivis 2002/60/EÜ määratletud ohustatud ja järelevalvetsoonides asuvates tapamajades, lihalõikusettevõtetes ja lihatöötlemisettevõtetes sealiha, sealihavalmististe, sealihatoodete ja muude sealihast koosnevate või seda sisaldavate toodete tootmine, töötlemine ja levitamine. Võttes arvesse, et selline erand kujutab endast tühist ohtu, tuleks ohustatud ja järelevalvetsoonides asuvatele tapamajadele, lihalõikusettevõtetele ja lihatöötlemisettevõtetele ette näha erand, tingimusel et tooteid toodetakse, ladustatakse ja töödeldakse kindlaksmääratud tingimustel otsuse 2014/709/EL lisa I, II või III osas loetletud piirkonna ettevõttes.

| (5) | Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas loetletud piirkondadest pärit elussigade teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse lähetamise eeskirjad tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse haiguste puudumist kõnealuse lisa I osas loetletud piirkondades. Kõnealuste meetmete jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks ette näha proportsionaalne paindlikkus üksnes juhul, kui sigu veetakse kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonnast teistesse põllumajandusettevõtetesse, mis asuvad samuti selle lisa I osas loetletud piirkonnas, tingimusel et muud riskivähendamismeetmed jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas loetletud piirkondadest pärit elussigade teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse lähetamise eeskirjad tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse haiguste puudumist kõnealuse lisa I osas loetletud piirkondades. Kõnealuste meetmete jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks ette näha proportsionaalne paindlikkus üksnes juhul, kui sigu veetakse kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonnast teistesse põllumajandusettevõtetesse, mis asuvad samuti selle lisa I osas loetletud piirkonnas, tingimusel et muud riskivähendamismeetmed jäävad kehtima.

| (6) | On vaja käsitleda selliste riskide vähendamist, mis esinevad elus uluksigade transpordil rakendusotsuse 2014/709/EL lisas loetletud liikmesriikidest. Selline vedu hõlmab eriti kõrge riskiga kaupa ning seda tuleks vältida, tugevdades uluksigade suhtes juba kehtivaid meetmeid ja neid laiendades. |
| --- | --- |

(6)

On vaja käsitleda selliste riskide vähendamist, mis esinevad elus uluksigade transpordil rakendusotsuse 2014/709/EL lisas loetletud liikmesriikidest. Selline vedu hõlmab eriti kõrge riskiga kaupa ning seda tuleks vältida, tugevdades uluksigade suhtes juba kehtivaid meetmeid ja neid laiendades.

| (7) | Selleks et reisijatele tõhusalt edastada teavet nõuete kohta, milles käsitletakse rakendusotsuse 2014/709/EL alusel kehtivaid piiranguid sigadelt ja uluksigadelt pärit toodete kohta, peaksid reisijateveoettevõtjad ja postiteenistused juhtima kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud piirkondadest liikuvate reisijate tähelepanu neile nõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et reisijatele tõhusalt edastada teavet nõuete kohta, milles käsitletakse rakendusotsuse 2014/709/EL alusel kehtivaid piiranguid sigadelt ja uluksigadelt pärit toodete kohta, peaksid reisijateveoettevõtjad ja postiteenistused juhtima kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud piirkondadest liikuvate reisijate tähelepanu neile nõuetele.

| (8) | 2017. aasta mais esines üksikuid metssigade Aafrika katku haigestumise juhtumeid Lätis Tukumsi novads'is ning teatavatel Ventspilsi novads'i aladel piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub kõnealuse lisa I osas loetletud alade läheduses. Nende juhtumite esinemine kujutab endast riskitaseme tõusu, mida tuleb arvesse võtta. Seega tuleks asjaomased Läti piirkonnad nüüd loetleda kõnealuse lisa II osas, mitte I osas. |
| --- | --- |

(8)

2017. aasta mais esines üksikuid metssigade Aafrika katku haigestumise juhtumeid Lätis Tukumsi novads'is ning teatavatel Ventspilsi novads'i aladel piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub kõnealuse lisa I osas loetletud alade läheduses. Nende juhtumite esinemine kujutab endast riskitaseme tõusu, mida tuleb arvesse võtta. Seega tuleks asjaomased Läti piirkonnad nüüd loetleda kõnealuse lisa II osas, mitte I osas.

| (9) | Sigade Aafrika katku looduses levimise risk on seotud loomuliku aeglase levimisega metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega, nagu see on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes aruannetes (6). Selleks et võtta arvesse kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilisi juhtumeid liidus alates 2014. aastast ja käsitleda sigade Aafrika katkust tulenevaid riske ning võtta samuti arvesse vajadust ennetavalt määratleda rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse lisatavaid piirkondi, tuleks kõnealuse lisa I osas lisada Lätit, Leedut ja Poolat käsitlevatesse kannetesse piisava suurusega kõrgema riskiga piirkonnad, mis ümbritsevad kõnealuse lisa II ja III osas loetletud alasid. Nende uute lisatud alade puhul tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi hooajalisust selles piirkonnas ning komisjon peaks need lisatud piirkonnad uuesti läbi vaatama oktoobris 2017, kui epidemioloogilise hinnangu alusel on levimise oht vähenenud. |
| --- | --- |

(9)

Sigade Aafrika katku looduses levimise risk on seotud loomuliku aeglase levimisega metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega, nagu see on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes aruannetes (6). Selleks et võtta arvesse kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilisi juhtumeid liidus alates 2014. aastast ja käsitleda sigade Aafrika katkust tulenevaid riske ning võtta samuti arvesse vajadust ennetavalt määratleda rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse lisatavaid piirkondi, tuleks kõnealuse lisa I osas lisada Lätit, Leedut ja Poolat käsitlevatesse kannetesse piisava suurusega kõrgema riskiga piirkonnad, mis ümbritsevad kõnealuse lisa II ja III osas loetletud alasid. Nende uute lisatud alade puhul tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi hooajalisust selles piirkonnas ning komisjon peaks need lisatud piirkonnad uuesti läbi vaatama oktoobris 2017, kui epidemioloogilise hinnangu alusel on levimise oht vähenenud.

| (10) | Sigade Aafrika katkuga seoses tuleks praeguse epidemioloogilise olukorra muutust liidus arvestada loomaterviseolukorraga seotud riski hindamisel seoses kõnealuse taudiga Lätis, Leedus ja Poolas. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja takistada sigade Aafrika katku edasist levimist ning samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandate riikide põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas esitatud liidu loetelu piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta arvesse kõnealusest taudist tingitud loomaterviseolukorda nimetatud kolmes liikmesriigis. |
| --- | --- |

(10)

Sigade Aafrika katkuga seoses tuleks praeguse epidemioloogilise olukorra muutust liidus arvestada loomaterviseolukorraga seotud riski hindamisel seoses kõnealuse taudiga Lätis, Leedus ja Poolas. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja takistada sigade Aafrika katku edasist levimist ning samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandate riikide põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas esitatud liidu loetelu piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta arvesse kõnealusest taudist tingitud loomaterviseolukorda nimetatud kolmes liikmesriigis.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/709/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/709/EL vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2014/709/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | sead on viibinud selles seakasvatusettevõttes vähemalt 30 päeva või sünnist alates ning vähemalt 30 päeva jooksul enne nende transportimist ei ole lisa II, III ja IV osas loetletud piirkondadest toodud elussigu:






  a) | sellesse ettevõttesse või |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

a)

sellesse ettevõttesse või

| b) | tootmisüksusesse, kus hoitakse käesoleva artikli alusel lähetatavaid sigu; kõnealuse tootmisüksuse võib määrata üksnes pädev asutus, tingimusel et veterinaarjärelevalve ametnik kinnitab, et nende tootmisüksuste struktuurist, suurusest ning tootmisüksustevahelisest kaugusest ja seal tehtavatest toimingutest tulenevalt on nendes tootmisüksustes täiesti eraldi seisvad rajatised loomade ulualuseks, pidamiseks ja söötmiseks nii, et viirusel ei ole võimalik levida ühest tootmisüksusest teise;“. |
| --- | --- |

b)

tootmisüksusesse, kus hoitakse käesoleva artikli alusel lähetatavaid sigu; kõnealuse tootmisüksuse võib määrata üksnes pädev asutus, tingimusel et veterinaarjärelevalve ametnik kinnitab, et nende tootmisüksuste struktuurist, suurusest ning tootmisüksustevahelisest kaugusest ja seal tehtavatest toimingutest tulenevalt on nendes tootmisüksustes täiesti eraldi seisvad rajatised loomade ulualuseks, pidamiseks ja söötmiseks nii, et viirusel ei ole võimalik levida ühest tootmisüksusest teise;“.

| 2) | Artikli 4 punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5) | tapamajja saabumisel hoitakse neid sigu ja tapetakse nad teistest sigadest eraldi ning nad tapetakse konkreetsel päeval, mis on ette nähtud üksnes lisa III osas loetletud piirkondadest pärit sigade tapmiseks, või tapmispäeva lõpul, kui samal päeval pärast neid teisi sigu ei tapeta;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)

| 3) | Artikli 8 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | nad on viibinud selles ettevõttes järjest vähemalt 30 päeva enne lähetamiskuupäeva või sünnist alates ning kõnealusesse ettevõttesse ei ole toodud lisa II, III ja IV osas loetletud piirkondadest elussigu lähetamiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul;“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 8 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

| 4) | Lisatakse artikkel 12a:

  „Artikkel 12a
  Ohustatud ja järelevalvetsoonis asuvate tapamajade, lihalõikamisettevõtete ja lihatöötlemisettevõtete suhtes tehtav erand
  Erandina käesoleva otsuse artiklitest 4, 5 ja 6 ning artiklitest 11, 12 ja 13 ning erandina direktiivi 2002/99/EÜ artikli 3 lõike 3 punktis a sätestatud keelust võivad asjaomased liikmesriigid lubada sealiha, sealihavalmististe, sealihatoodete ja muude sealihast koosnevate või seda sisaldavate toodete lähetamist direktiivi 2002/60/EÜ kohaselt kehtestatud ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides asuvatest tapamajadest, lihalõikamisettevõtetest ja lihatöötlemisettevõtetest, tingimusel et sellised tooted:






  a) | on toodetud, ladustatud ja töödeldud ettevõttes, mis asub lisa I, II ja III osas loetletud piirkonnas ning on heaks kiidetud artikli 12 kohaselt, ning |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse artikkel 12a:

„Artikkel 12a

Ohustatud ja järelevalvetsoonis asuvate tapamajade, lihalõikamisettevõtete ja lihatöötlemisettevõtete suhtes tehtav erand

Erandina käesoleva otsuse artiklitest 4, 5 ja 6 ning artiklitest 11, 12 ja 13 ning erandina direktiivi 2002/99/EÜ artikli 3 lõike 3 punktis a sätestatud keelust võivad asjaomased liikmesriigid lubada sealiha, sealihavalmististe, sealihatoodete ja muude sealihast koosnevate või seda sisaldavate toodete lähetamist direktiivi 2002/60/EÜ kohaselt kehtestatud ohustatud tsoonides ja järelevalvetsoonides asuvatest tapamajadest, lihalõikamisettevõtetest ja lihatöötlemisettevõtetest, tingimusel et sellised tooted:

a)

on toodetud, ladustatud ja töödeldud ettevõttes, mis asub lisa I, II ja III osas loetletud piirkonnas ning on heaks kiidetud artikli 12 kohaselt, ning

| b) | on saadud sigadelt, kes on pärit ja saabunud ettevõttest, mis ei asu lisa II, III või IV osas loetletud piirkonnas, või sigadelt, kes on pärit ja saabunud ettevõttest, mis asub lisa II osas loetletud piirkonnas, tingimusel et need sead vastavad artikli 3 punktis 1 ning artikli 3 punktis 2 või punktis 3 sätestatud nõuetele, ning |
| --- | --- |

b)

on saadud sigadelt, kes on pärit ja saabunud ettevõttest, mis ei asu lisa II, III või IV osas loetletud piirkonnas, või sigadelt, kes on pärit ja saabunud ettevõttest, mis asub lisa II osas loetletud piirkonnas, tingimusel et need sead vastavad artikli 3 punktis 1 ning artikli 3 punktis 2 või punktis 3 sätestatud nõuetele, ning

| c) | on märgistatud kooskõlas artikliga 16.“ |
| --- | --- |

c)

on märgistatud kooskõlas artikliga 16.“

| 5) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | lisas loetletud liikmesriikidest ei lähetata teistesse liikmesriikidesse elus uluksigu, välja arvatud piirkondadest, mis on vabad sigade Aafrika katkust ning mis on tõhusate geograafiliste takistustega eraldatud lisas loetletud piirkondadest; samuti ei lähetata elus uluksigu lisas loetletud piirkondadest sama liikmesriigi teistesse piirkondadesse, olenemata sellest, kas need on lisas loetletud või mitte;“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

lisas loetletud liikmesriikidest ei lähetata teistesse liikmesriikidesse elus uluksigu, välja arvatud piirkondadest, mis on vabad sigade Aafrika katkust ning mis on tõhusate geograafiliste takistustega eraldatud lisas loetletud piirkondadest; samuti ei lähetata elus uluksigu lisas loetletud piirkondadest sama liikmesriigi teistesse piirkondadesse, olenemata sellest, kas need on lisas loetletud või mitte;“;

| b) | lisatakse lõiked 3 ja 4:

  „3.   Erandina lõike 1 punktist a võivad asjaomased liikmesriigid lubada elus uluksigade lähetamist lisas loetlemata piirkondadest sama liikmesriigi teistesse piirkondadesse, mida ei ole lisas loetletud, ning teistesse liikmesriikidesse, tingimusel et:






  a) | endised uluksead on viibinud selles ettevõttes vähemalt 30 päeva ning kõnealusesse ettevõttesse ei ole toodud elussigu lähetamiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõiked 3 ja 4:

„3.   Erandina lõike 1 punktist a võivad asjaomased liikmesriigid lubada elus uluksigade lähetamist lisas loetlemata piirkondadest sama liikmesriigi teistesse piirkondadesse, mida ei ole lisas loetletud, ning teistesse liikmesriikidesse, tingimusel et:

a)

endised uluksead on viibinud selles ettevõttes vähemalt 30 päeva ning kõnealusesse ettevõttesse ei ole toodud elussigu lähetamiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul;

| b) | ettevõttes on kasutusel bioohutusmeetmed; |
| --- | --- |

b)

ettevõttes on kasutusel bioohutusmeetmed;

| c) | endised uluksead vastavad artikli 3 punktis 1 ja punktis 2 või 3 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

c)

endised uluksead vastavad artikli 3 punktis 1 ja punktis 2 või 3 sätestatud nõuetele.

4.   Elus uluksigade selliste saadetiste puhul, mis vastavad lõikes 3 sätestatud erandi tingimustele, lisatakse direktiivi 64/432/EMÜ artikli 5 lõikes 1 ja otsuse 93/444/EMÜ artikli 3 lõikes 1 osutatud vastavasse veterinaardokumenti ja/või -sertifikaati järgmine lisalause: „Sead vastavad komisjoni rakendusotsuse 2014/709/EL artikli 15 lõike 3 sätetele.““

| 6) | Lisatakse artikkel 15a:

  „Artikkel 15a
  Teave, mida reisijateveoettevõtjad ja postiteenistused peavad edastama
  Reisijateveoettevõtjad, sealhulgas lennujaamade ja sadamate käitajad, ning postiteenistused peavad asjakohasel viisil juhtima oma klientide tähelepanu käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele, edastades eelkõige artiklites 2 ja 15 sätestatud eeskirju käsitleva teabe reisijatele, kes reisivad välja asjaomaste liikmesriikide territooriumidelt, ning samuti postiteenistuse klientidele.“ |
| --- | --- |

6)

Lisatakse artikkel 15a:

„Artikkel 15a

Teave, mida reisijateveoettevõtjad ja postiteenistused peavad edastama

Reisijateveoettevõtjad, sealhulgas lennujaamade ja sadamate käitajad, ning postiteenistused peavad asjakohasel viisil juhtima oma klientide tähelepanu käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele, edastades eelkõige artiklites 2 ja 15 sätestatud eeskirju käsitleva teabe reisijatele, kes reisivad välja asjaomaste liikmesriikide territooriumidelt, ning samuti postiteenistuse klientidele.“

| 7) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

7)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. juuli 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163 [92 lk] ja EFSA Journal 2017;15(3):4732 [73 lk].

6

EFSA Journal

EFSA Journal

---

LISA

„LISA

I OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Bauskas novada Īslīces, Gailīšu, Brunavas un Ceraukstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Īslīces, Gailīšu, Brunavas un Ceraukstes pagasts,

| — | Bauskas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Bauskas pilsēta,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Dobeles novada Zebrenes, Naudītes, Penkules, Auru, Krimūnu un Bērzes pagasti, Jaunbērzes pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P98, un Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Zebrenes, Naudītes, Penkules, Auru, Krimūnu un Bērzes pagasti, Jaunbērzes pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P98, un Dobeles pilsēta,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kandavas novada Vānes un Matkules pagast, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Vānes un Matkules pagast,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Talsu novada Ģibuļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Talsu novada Ģibuļu pagasts,

| — | Talsu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Talsu pilsēta,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių ir Vaškų seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, i Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, i Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gmina gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Sokółka, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Sokółka, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| powiat kolneński, |
| --- |

powiat kolneński,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat łomżyński, |
| --- |

powiat łomżyński,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| w województwie lubelskim:





  gminy Hanna, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Hanna, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Kąkolewnica Wschodnia, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski, Ulat-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Kąkolewnica Wschodnia, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski, Ulat-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gmina Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski, gminy Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy i Tuczna w powiecie bialskim, |
| --- |

gmina Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski, gminy Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy i Tuczna w powiecie bialskim,

| gmina Trzebieszów i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Trzebieszów i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Podedwórze i Siemień w powiecie parczewskim. |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Podedwórze i Siemień w powiecie parczewskim.

II OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald), |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald),

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | Leisi vald, |
| --- | --- |

—

Leisi vald,

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pärnu maakond, |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond,

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Suure-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Tartu vald, |
| --- | --- |

—

Tartu vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Viljandi vald, |
| --- | --- |

—

Viljandi vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Võnnu vald, |
| --- | --- |

—

Võnnu vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts,

| — | Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu un Vecsaules pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu un Vecsaules pagasts,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu pagasti un Jaunbērzes pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P98, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu pagasti un Jaunbērzes pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P98,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Līgo pagasts, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Līgo pagasts,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novada Raunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasts,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Lazdukalna pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Lazdukalna pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novada Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu un Abavas pagasts, Sabiles, Stendes un Valdemārpils pilsēta, |
| --- | --- |

—

Talsu novada Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu un Abavas pagasts, Sabiles, Stendes un Valdemārpils pilsēta,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes un Puzes pagastis, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes un Puzes pagastis, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos miesto savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie podlaskim:





  gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim,

| w województwie mazowieckim:





  gmina Platerów w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Platerów w powiecie łosickim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Piszczac i Kodeń w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Piszczac i Kodeń w powiecie bialskim.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Aegviidu vald, |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald,

| — | Anija vald, |
| --- | --- |

—

Anija vald,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20),

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Rakke vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Väike-Maarja vald, |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Apes novada Virešu pagasts, |
| --- | --- |

—

Apes novada Virešu pagasts,

| — | Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Drustu pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Rugāju pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Rugāju pagasts,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų ir Krinčino seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų ir Krinčino seniūnijos.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska. |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/30

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1197,

3. juuli 2017,

millega muudetakse rakendusotsust 2012/340/EL, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ kohase ajutise katse korraldamist seoses ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamisega eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4442 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 13a,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artiklit 13a,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta, (3) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (4) eriti selle artiklit 33,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohta, (5) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuse 2012/340/EL (6) kohaselt korraldatakse kuni 31. detsembrini 2017 nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ kohane ajutine katse, milles võivad osaleda kõik liikmesriigid ning mis võimaldab eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul valida ametliku põldtunnustamise ja ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamise vahel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuse 2012/340/EL (6) kohaselt korraldatakse kuni 31. detsembrini 2017 nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ kohane ajutine katse, milles võivad osaleda kõik liikmesriigid ning mis võimaldab eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul valida ametliku põldtunnustamise ja ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamise vahel.

| (2) | Seda, kas võimalus valida ametliku põldtunnustamise ja ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamise vahel võib olla parem alternatiiv nõudele teha eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul ametlik põldtunnustamine, ei ole veel lõpuni hinnatud, sest katse lõpuleviimiseks on vaja koguda rohkem andmeid eelkõige ametlike kontrollide väikseima ulatuse kohta. Seepärast on vaja ajutise katse kestust pikendada. |
| --- | --- |

(2)

Seda, kas võimalus valida ametliku põldtunnustamise ja ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamise vahel võib olla parem alternatiiv nõudele teha eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul ametlik põldtunnustamine, ei ole veel lõpuni hinnatud, sest katse lõpuleviimiseks on vaja koguda rohkem andmeid eelkõige ametlike kontrollide väikseima ulatuse kohta. Seepärast on vaja ajutise katse kestust pikendada.

| (3) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2012/340/EL artiklis 7 asendatakse kuupäev 31. detsember 2017 kuupäevaga 31. detsember 2019.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. juuli 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.

1

(2)  
  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.

2

(3)  
  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12.

3

(4)  
  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

4

(5)  
  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.

5

(6)  Komisjoni rakendusotsus 2012/340/EL, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ kohase ajutise katse korraldamist seoses ametliku järelevalve all toimuva põldtunnustamisega eliitseemne ja eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemne puhul (EÜT L 166, 27.6.2012, lk 90).

6

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/32

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2017/1198,

27. juuni 2017,

riikide pädevate asutuste poolt Euroopa Keskpangale esitatava krediidiasutuste rahastamiskavade aruandluse kohta (EKP/2017/21)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga määrust (EL) nr 468/2014, 16. aprill 2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (SSM raammäärus) (EKP/2014/17), (2) eelkõige selle artiklit 21,

võttes arvesse EKP järelevalvenõukogu ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) võttis 19. juunil 2014 vastu krediidiasutuste rahastamiskavade ühtlustatud määratlused ja vormid ESRN/2012/2 soovituse A punkti 4 (3) kohaselt (edaspidi „EBA suunised“). EBA suuniste eesmärk on kehtestada vormide ja määratluste ühtlustamise kaudu ühtsed, tõhusad ja tulemuslikud järelevalvetavad, et lihtsustada krediidiasutuste rahastamiskavade aruandlust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) võttis 19. juunil 2014 vastu krediidiasutuste rahastamiskavade ühtlustatud määratlused ja vormid ESRN/2012/2 soovituse A punkti 4 (3) kohaselt (edaspidi „EBA suunised“). EBA suuniste eesmärk on kehtestada vormide ja määratluste ühtlustamise kaudu ühtsed, tõhusad ja tulemuslikud järelevalvetavad, et lihtsustada krediidiasutuste rahastamiskavade aruandlust.

| (2) | EBA suunised on suunatud pädevatele asutustele vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 4 lõikes 2, ja asutustele, kes esitavad aruandeid oma rahastamiskavade kohta oma riiklikele pädevatele asutustele vastavalt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2012/2 (5) riigisisesele rakendusraamistikule. |
| --- | --- |

(2)

EBA suunised on suunatud pädevatele asutustele vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 4 lõikes 2, ja asutustele, kes esitavad aruandeid oma rahastamiskavade kohta oma riiklikele pädevatele asutustele vastavalt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2012/2 (5) riigisisesele rakendusraamistikule.

| (3) | Euroopa Keskpangale (EKP) määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 antud ülesannete täitmise osas loetakse EKP asjakohastel juhtudel osalevates liikmesriikides liidu õiguse kohaselt asutatud pädevaks või määratud asutuseks. Seetõttu on EKP Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste adressaat krediidiasutuste suhtes, mis on liigitatud olulisteks vastavalt määrusele (EL) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Keskpangale (EKP) määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 antud ülesannete täitmise osas loetakse EKP asjakohastel juhtudel osalevates liikmesriikides liidu õiguse kohaselt asutatud pädevaks või määratud asutuseks. Seetõttu on EKP Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste adressaat krediidiasutuste suhtes, mis on liigitatud olulisteks vastavalt määrusele (EL) nr 1024/2013.

| (4) | Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste järgimiseks peaks EKP tagama, et olulised krediidiasutused teatavad oma rahastamiskavad vastavalt ühtlustatud vormidele ja mõistetele, mis on toodud Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste lisas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste järgimiseks peaks EKP tagama, et olulised krediidiasutused teatavad oma rahastamiskavad vastavalt ühtlustatud vormidele ja mõistetele, mis on toodud Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste lisas.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikega 2 ja määruse (EL) nr 468/2014 artikliga 21 (EKP/2014/17) ning ilma et see piiraks EKP volitusi saada krediidiasutustelt vahetult aruandlusteavet või omada sellele jooksvalt vahetut juurdepääsu, esitavad pädevad asutused EKP-le kogu teabe, mis on vajalik määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le pandud ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikega 2 ja määruse (EL) nr 468/2014 artikliga 21 (EKP/2014/17) ning ilma et see piiraks EKP volitusi saada krediidiasutustelt vahetult aruandlusteavet või omada sellele jooksvalt vahetut juurdepääsu, esitavad pädevad asutused EKP-le kogu teabe, mis on vajalik määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le pandud ülesannete täitmiseks.

| (6) | Võttes arvesse, et teave rahastamiskavade kohta on vajalik mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalveks, on EKP otsustanud kehtestada riiklikele pädevatele asutustele talle krediidiasutuste rahastamiskavade esitamise nõude. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et teave rahastamiskavade kohta on vajalik mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalveks, on EKP otsustanud kehtestada riiklikele pädevatele asutustele talle krediidiasutuste rahastamiskavade esitamise nõude.

| (7) | Tuleb täpsustada, kuidas riiklikud pädevad asutused EKP-le need rahastamiskavad esitavad. Eelkõige tuleb määratleda teabe esitamise vorm, sagedus ja tähtajad, samuti kvaliteedikontrolli üksikasjad, mida riiklikud pädevad asutused peavad teostama enne teabe EKP-le esitamist, |
| --- | --- |

(7)

Tuleb täpsustada, kuidas riiklikud pädevad asutused EKP-le need rahastamiskavad esitavad. Eelkõige tuleb määratleda teabe esitamise vorm, sagedus ja tähtajad, samuti kvaliteedikontrolli üksikasjad, mida riiklikud pädevad asutused peavad teostama enne teabe EKP-le esitamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse nõue, mille kohaselt peavad riiklikud pädevad asutused esitama EKP-le teatavate oluliste ja vähem oluliste krediidiasutuste rahastamiskavad, ning sätestatakse nende rahastamiskavade EKP-le esitamise menetlus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) mõisteid koos järgmiste mõistetega:

1)   „oluline krediidiasutus“– krediidiasutus, millel on järelevalve alla kuuluva olulise üksuse staatus vastavalt määrusele (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17); ja

„oluline krediidiasutus“

2)   „vähem oluline krediidiasutus“– krediidiasutus, millel ei ole järelevalve alla kuuluva olulise üksuse staatust vastavalt määrusele (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17).

„vähem oluline krediidiasutus“

Artikkel 3

Rahastamiskavade esitamise nõuded

1.   Riiklikud pädevad asutused esitavad EKP-le Euroopa Pangandusjärelevalve suunistega kooskõlas olevad rahastamiskavad järgmiste krediidiasutuste kohta, mis on asutatud vastavas osalevas liikmesriigis:

| a) | olulised krediidiasutused kõrgeimal konsolideerimistasemel osalevas liikmesriigis, konsolideeritud alusel; |
| --- | --- |

a)

olulised krediidiasutused kõrgeimal konsolideerimistasemel osalevas liikmesriigis, konsolideeritud alusel;

| b) | olulised krediidiasutused, mis ei kuulu järelevalve alla kuuluvasse gruppi, individuaalsel alusel; |
| --- | --- |

b)

olulised krediidiasutused, mis ei kuulu järelevalve alla kuuluvasse gruppi, individuaalsel alusel;

| c) | vähem oluline krediidiasutus, mille osas vastav riiklik pädev asutus peab esitama asjakohased rahastamiskavad Euroopa Pangandusjärelevalvele vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve otsusele EBA/DC/2015/130, (6) konsolideeritud või individuaalsel alusel, kui need asutused ei kuulu järelevalve alla kuuluvasse gruppi. |
| --- | --- |

c)

vähem oluline krediidiasutus, mille osas vastav riiklik pädev asutus peab esitama asjakohased rahastamiskavad Euroopa Pangandusjärelevalvele vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve otsusele EBA/DC/2015/130, (6) konsolideeritud või individuaalsel alusel, kui need asutused ei kuulu järelevalve alla kuuluvasse gruppi.

2.   Riiklikud pädevad asutused, mis koguvad lõike 1 punktides a ja b osutamata oluliste krediidiasutuste rahastamiskavasid, esitavad need rahastamiskavad EKP-le juhul, kui need vastavad Euroopa Pangandusjärelevalve suunistele.

3.   Rahastamiskavad tuleb esitada EKP-le kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste lisas toodud rahastamiskava ühtlustatud vormide ja mõistetega. Rahastamiskavade aruandekuupäev on eelneva aasta 31. detsember.

Artikkel 4

Aruande esitamise kuupäevad

1.   Riiklikud pädevad asutused esitavad artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud oluliste krediidiasutuste rahastamiskavad EKP-le 10. tööpäevaks pärast aruande esitamise kuupäeva, mis on sätestatud Euroopa Pangandusjärelevalve suunise punktis 8.

2.   Riiklikud pädevad asutused esitavad artikli 3 lõike 1 punktis c ja lõikes 2 osutatud krediidiasutuste rahastamiskavad EKP-le hiljemalt 12:00 Kesk-Euroopa aja järgi kuupäevadel, mil riiklikud pädevad asutused peavad esitama rahastamiskavad Euroopa Pangandusjärelevalvele EBA suuniste punkti 8 kohaselt.

Artikkel 5

Andmete kvaliteedi kontroll

1.   Riiklikud pädevad asutused jälgivad ja tagavad EKP-le esitatava teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust. Riiklikud pädevad asutused kohaldavad Euroopa Pangandusjärelevalve poolt koostatud ja ajakohastatud valideerimisreegleid ning täiendavat andmete kvaliteedi kontrolli, mille määratles EKP koostöös riiklike pädevate asutustega.

2.   Lisaks valideerimisreeglite ja kvaliteedi kontrolli järgimisele tuleb andmeid esitada kooskõlas järgmiste täiendavate täpsuse miinimumstandarditega:

| a) | riiklikud pädevad asutused esitavad kohastel juhtudel teabe muutuste kohta, mis ilmneb esitatud andmetest; ja |
| --- | --- |

a)

riiklikud pädevad asutused esitavad kohastel juhtudel teabe muutuste kohta, mis ilmneb esitatud andmetest; ja

| b) | teave peab olema terviklik: osutada tuleb lünkadele, need tuleb EKP-le selgitada ja kohastel juhtudel viivitamata täita. |
| --- | --- |

b)

teave peab olema terviklik: osutada tuleb lünkadele, need tuleb EKP-le selgitada ja kohastel juhtudel viivitamata täita.

Artikkel 6

Teabe kvaliteet

1.   Juhul kui taksonoomia tabelis esitatud teabe kvaliteeti ei saa tagada, esitavad riiklikud pädevad asutused EKP-le viivitamata selgitused.

2.   Lisaks põhjendavad riiklikud pädevad asutused EKP-le esitatud olulisi parandusi.

Artikkel 7

Andmeedastusvormingu täpsustused

1.   Riiklikud pädevad asutused edastavad käesolevas otsuses osutatud teabe kooskõlas aruandluskeele eXtensible Business Reporting Language taksonoomiaga, et võimaldada Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste teabevahetuse osas ühtset tehnilist vormingut.

2.   Järelevalve alla kuuluvad üksused tuvastatakse andmeedastuses juriidilise isiku tunnuse alusel.

Artikkel 8

Esimesed aruandekuupäevad

Aruandlus artikli 3 alusel algab 31. detsembril 2017.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud osalevate liikmesriikide keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2017

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  
  ELT L 141, 14.5.2014, lk 1.

2

(3)  EBA/GL/2014/04.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2012/2, 20. detsember 2012, krediidiasutuste rahastamise kohta (ELT C 119, 25.4.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Pangandusjärelevalve otsus EBA/DC/2015/130, 23. september 2015, pädevate asutuste aruandluse kohta Euroopa Pangandusjärelevalvele.

6

---

Parandused

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/36

---

Komisjoni 11. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/1986 (millega kehtestatakse riigihankega seotud teadete tüüpvormid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 842/2011) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 296, 12. november 2015
  )

Leheküljel 3 artiklis 4

asendatakse

„XVI“

järgmisega:

„XVII“.

---