# Euroopan unionin L 129/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 129 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta19. toukokuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 129

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta19. toukokuu 2017

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/825, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 ja asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/826, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, unionin ohjelman perustamisesta vuosiksi 2017–2020 kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla lisäävien erityistoimien tukemista varten (
  1
  ) | 17 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/827, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 annetun asetuksen (EU) N:o 258/2014 muuttamisesta (
  1
  ) | 24 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/825, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 ja asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/826, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, unionin ohjelman perustamisesta vuosiksi 2017–2020 kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla lisäävien erityistoimien tukemista varten (
  1
  )

1

17

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/827, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 annetun asetuksen (EU) N:o 258/2014 muuttamisesta (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 19.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2017/825,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2017,

rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 ja asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen kohdan ja 197 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan mukaisesti unionin on tarpeen ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset. SEUT 11 artiklassa todetaan myös, että ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on tarpeen sisällyttää unionin politiikkaan ja toimintoihin erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan mukaisesti unionin on tarpeen ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset. SEUT 11 artiklassa todetaan myös, että ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on tarpeen sisällyttää unionin politiikkaan ja toimintoihin erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi.

| (2) | SEUT 120 ja 121 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on harjoitettava talouspolitiikkaansa niin, että ne myötävaikuttavat unionin tavoitteiden toteuttamiseen neuvoston laatimat laajat suuntaviivat huomioon ottaen. Näin ollen jäsenvaltioiden talouspolitiikan yhteensovittaminen on yhteistä etua koskeva asia. |
| --- | --- |

(2)

SEUT 120 ja 121 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on harjoitettava talouspolitiikkaansa niin, että ne myötävaikuttavat unionin tavoitteiden toteuttamiseen neuvoston laatimat laajat suuntaviivat huomioon ottaen. Näin ollen jäsenvaltioiden talouspolitiikan yhteensovittaminen on yhteistä etua koskeva asia.

| (3) | Useissa jäsenvaltioissa on toteutettu tai toteutetaan edelleen sopeutusprosesseja aiemmin muodostuneiden makrotalouden epätasapainojen korjaamiseksi, ja monien jäsenvaltioiden haasteena on alhainen potentiaalinen kasvu. Unioni on asettanut rakenneuudistusten toteuttamisen yhdeksi politiikkansa painopisteistä, jotta saadaan elpyminen kestävälle uralle, vapautetaan kasvupotentiaalia sopeutumiskyvyn lisäämiseksi ja tuetaan lähentymisprosessia. |
| --- | --- |

(3)

Useissa jäsenvaltioissa on toteutettu tai toteutetaan edelleen sopeutusprosesseja aiemmin muodostuneiden makrotalouden epätasapainojen korjaamiseksi, ja monien jäsenvaltioiden haasteena on alhainen potentiaalinen kasvu. Unioni on asettanut rakenneuudistusten toteuttamisen yhdeksi politiikkansa painopisteistä, jotta saadaan elpyminen kestävälle uralle, vapautetaan kasvupotentiaalia sopeutumiskyvyn lisäämiseksi ja tuetaan lähentymisprosessia.

| (4) | Uudistukset ovat luonteeltaan monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät kattavaa erityistietämystä ja osaamista sekä pitkän aikavälin näkemystä. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politiikan aloilla on haastavaa, koska niiden vaikutusten konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi oikea-aikainen ja tehokas suunnittelu ja toteuttaminen ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivissä kuin myös rakenteellisesti heikoissa talouksissa. Unionin teknisenä tukena antama apu on ollut tässä suhteessa tärkeää Kreikan ja Kyproksen talouden sopeutuksen edistämisessä viime vuosina. Sitoutuminen rakenneuudistuksiin paikan päällä on välttämätöntä, jotta ne voidaan toteuttaa onnistuneesti. |
| --- | --- |

(4)

Uudistukset ovat luonteeltaan monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät kattavaa erityistietämystä ja osaamista sekä pitkän aikavälin näkemystä. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politiikan aloilla on haastavaa, koska niiden vaikutusten konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi oikea-aikainen ja tehokas suunnittelu ja toteuttaminen ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivissä kuin myös rakenteellisesti heikoissa talouksissa. Unionin teknisenä tukena antama apu on ollut tässä suhteessa tärkeää Kreikan ja Kyproksen talouden sopeutuksen edistämisessä viime vuosina. Sitoutuminen rakenneuudistuksiin paikan päällä on välttämätöntä, jotta ne voidaan toteuttaa onnistuneesti.

| (5) | Jäsenvaltiot voivat hyötyä tuesta ratkaistaessa haasteita, jotka liittyvät kasvua ylläpitävien rakenneuudistusten suunnitteluun ja toteuttamiseen unionin taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden mukaisesti. Nämä haasteet voisivat johtua monista tekijöistä, joita ovat esimerkiksi heikot hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet sekä puutteet unionin oikeuden soveltamisessa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltiot voivat hyötyä tuesta ratkaistaessa haasteita, jotka liittyvät kasvua ylläpitävien rakenneuudistusten suunnitteluun ja toteuttamiseen unionin taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden mukaisesti. Nämä haasteet voisivat johtua monista tekijöistä, joita ovat esimerkiksi heikot hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet sekä puutteet unionin oikeuden soveltamisessa ja täytäntöönpanossa.

| (6) | Unionilla on huomattavasti kokemusta erityistuen antamisesta kansallisille hallintoviranomaisille ja muille jäsenvaltioiden viranomaisille valmiuksien lisäämisessä ja vastaavissa toimissa tietyillä toimialoilla (esimerkiksi verotus, tulliasiat ja tuki pienille ja keskisuurille yrityksille) sekä koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa. Kokemusta, jota unioni on saanut avustaessaan kansallisia viranomaisia uudistusten toteuttamisessa, olisi käytettävä parantamaan unionin valmiuksia antaa tukea jäsenvaltioille. Kokonaisvaltaiset ja yhdennetyt toimet ovatkin tarpeen tuen antamiseksi jäsenvaltioille, jotka ovat toteuttamassa kasvua vauhdittavia uudistuksia ja pyytävät unionia avustamaan tässä. |
| --- | --- |

(6)

Unionilla on huomattavasti kokemusta erityistuen antamisesta kansallisille hallintoviranomaisille ja muille jäsenvaltioiden viranomaisille valmiuksien lisäämisessä ja vastaavissa toimissa tietyillä toimialoilla (esimerkiksi verotus, tulliasiat ja tuki pienille ja keskisuurille yrityksille) sekä koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa. Kokemusta, jota unioni on saanut avustaessaan kansallisia viranomaisia uudistusten toteuttamisessa, olisi käytettävä parantamaan unionin valmiuksia antaa tukea jäsenvaltioille. Kokonaisvaltaiset ja yhdennetyt toimet ovatkin tarpeen tuen antamiseksi jäsenvaltioille, jotka ovat toteuttamassa kasvua vauhdittavia uudistuksia ja pyytävät unionia avustamaan tässä.

| (7) | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 19/2015 ”Kreikalle annettavan teknisen avun toimittamista on pyrittävä parantamaan kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin” sisältää hyödyllisiä suosituksia, jotka liittyvät komission jäsenvaltioille antamaan tekniseen tukeen. Nämä suositukset olisi otettava huomioon tämän asetuksen mukaisen tuen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 19/2015 ”Kreikalle annettavan teknisen avun toimittamista on pyrittävä parantamaan kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin” sisältää hyödyllisiä suosituksia, jotka liittyvät komission jäsenvaltioille antamaan tekniseen tukeen. Nämä suositukset olisi otettava huomioon tämän asetuksen mukaisen tuen täytäntöönpanossa.

| (8) | Näistä syistä on tarpeen perustaa rakenneuudistusten tukiohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tavoitteena on lisätä jäsenvaltioiden valmiuksia valmistella ja toteuttaa kasvua vauhdittavia hallinnollisia ja rakenteellisia uudistuksia, myös avustamalla unionin rahastojen tehokkaassa ja tuloksellisessa käytössä. Ohjelman tarkoituksena on auttaa saavuttamaan yhteiset tavoitteet, jotka koskevat talouden elpymisen, yhteenkuuluvuuden ja työpaikkojen luomisen tukemista, Euroopan kilpailukyvyn ja tuottavuuden kohentamista ja reaalitalouteen tehtävien investointien vauhdittamista. Näin voitaisiin myös vastata entistä paremmin taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, jotka koskevat sosiaaliturvan korkean tason saavuttamista sekä laadukkaiden terveys- ja koulutuspalvelujen tarjoamista ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa. |
| --- | --- |

(8)

Näistä syistä on tarpeen perustaa rakenneuudistusten tukiohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tavoitteena on lisätä jäsenvaltioiden valmiuksia valmistella ja toteuttaa kasvua vauhdittavia hallinnollisia ja rakenteellisia uudistuksia, myös avustamalla unionin rahastojen tehokkaassa ja tuloksellisessa käytössä. Ohjelman tarkoituksena on auttaa saavuttamaan yhteiset tavoitteet, jotka koskevat talouden elpymisen, yhteenkuuluvuuden ja työpaikkojen luomisen tukemista, Euroopan kilpailukyvyn ja tuottavuuden kohentamista ja reaalitalouteen tehtävien investointien vauhdittamista. Näin voitaisiin myös vastata entistä paremmin taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, jotka koskevat sosiaaliturvan korkean tason saavuttamista sekä laadukkaiden terveys- ja koulutuspalvelujen tarjoamista ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa.

| (9) | Komission olisi annettava ohjelman mukaista tukea jäsenvaltion pyynnöstä sellaisilla yhteenkuuluvuuteen, kilpailukykyyn, tuottavuuteen, innovointiin, älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun, työllisyyteen ja investointeihin liittyvillä aloilla kuin talousarvio ja verotus, julkinen palvelu, institutionaaliset ja hallinnolliset uudistukset, oikeusjärjestelmät, petosten, korruption, rahanpesun ja verovilpin torjunta, liiketoimintaympäristö, yksityissektorin kehittäminen, kilpailu, julkiset hankinnat, julkinen osallistuminen yrityksiin, yksityistämisprosessit, rahoituksen saatavuus, finanssialan politiikat, kauppa, kestävä kehitys, koulutus, työvoimapolitiikka, kansanterveys, turvapaikka-asiat, muuttoliikepolitiikka, maatalous, maaseudun kehittäminen ja kalatalous. |
| --- | --- |

(9)

Komission olisi annettava ohjelman mukaista tukea jäsenvaltion pyynnöstä sellaisilla yhteenkuuluvuuteen, kilpailukykyyn, tuottavuuteen, innovointiin, älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun, työllisyyteen ja investointeihin liittyvillä aloilla kuin talousarvio ja verotus, julkinen palvelu, institutionaaliset ja hallinnolliset uudistukset, oikeusjärjestelmät, petosten, korruption, rahanpesun ja verovilpin torjunta, liiketoimintaympäristö, yksityissektorin kehittäminen, kilpailu, julkiset hankinnat, julkinen osallistuminen yrityksiin, yksityistämisprosessit, rahoituksen saatavuus, finanssialan politiikat, kauppa, kestävä kehitys, koulutus, työvoimapolitiikka, kansanterveys, turvapaikka-asiat, muuttoliikepolitiikka, maatalous, maaseudun kehittäminen ja kalatalous.

| (10) | Jäsenvaltioiden olisi voitava pyytää komissiolta ohjelman mukaista tukea talouden ohjausprosessien yhteydessä toteutettavien uudistusten, erityisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten, muiden unionin oikeuden täytäntöönpanoon liittyvien toimien ja talouden sopeutusohjelmien toteuttamiseen. Niiden olisi voitava pyytää tukea myös omasta aloitteestaan toteuttamiinsa uudistuksiin, joilla edistetään yhteenkuuluvuutta, investointeja, kestävää kasvua, työpaikkojen luomista ja kilpailukykyä. Komissio voisi antaa ohjeistusta tukipyyntöön sisällytettävistä pääkohdista. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden olisi voitava pyytää komissiolta ohjelman mukaista tukea talouden ohjausprosessien yhteydessä toteutettavien uudistusten, erityisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten, muiden unionin oikeuden täytäntöönpanoon liittyvien toimien ja talouden sopeutusohjelmien toteuttamiseen. Niiden olisi voitava pyytää tukea myös omasta aloitteestaan toteuttamiinsa uudistuksiin, joilla edistetään yhteenkuuluvuutta, investointeja, kestävää kasvua, työpaikkojen luomista ja kilpailukykyä. Komissio voisi antaa ohjeistusta tukipyyntöön sisällytettävistä pääkohdista.

| (11) | Käytyään tukea pyytävän jäsenvaltion kanssa vuoropuhelua muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä komission olisi arvioitava pyyntö ottaen huomioon avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja päätettävä annettavasta tuesta havaittujen ongelmien kiireellisyyden, laajuuden ja vakavuuden, asianomaisilla politiikan aloilla esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattorien analyysin ja jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella. Tämän arvion perusteella ja ottaen huomioon unionin rahastoista tai unionin ohjelmista rahoitettavat käynnissä olevat toimet komission olisi sovittava kyseisen jäsenvaltion kanssa tällaisen tuen painopistealoista, tavoitteista, suuntaa-antavasta aikataulusta, tukitoimenpiteiden soveltamisalasta ja arvioidusta kokonaisrahoitusosuudesta, jotka esitetään yhteistyö- ja tukisuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(11)

Käytyään tukea pyytävän jäsenvaltion kanssa vuoropuhelua muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä komission olisi arvioitava pyyntö ottaen huomioon avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja päätettävä annettavasta tuesta havaittujen ongelmien kiireellisyyden, laajuuden ja vakavuuden, asianomaisilla politiikan aloilla esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattorien analyysin ja jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella. Tämän arvion perusteella ja ottaen huomioon unionin rahastoista tai unionin ohjelmista rahoitettavat käynnissä olevat toimet komission olisi sovittava kyseisen jäsenvaltion kanssa tällaisen tuen painopistealoista, tavoitteista, suuntaa-antavasta aikataulusta, tukitoimenpiteiden soveltamisalasta ja arvioidusta kokonaisrahoitusosuudesta, jotka esitetään yhteistyö- ja tukisuunnitelmassa.

| (12) | Komission olisi muun muassa avoimuuden vuoksi toimitettava yhteistyö- ja tukisuunnitelmat Euroopan parlamentille ja neuvostolle tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(12)

Komission olisi muun muassa avoimuuden vuoksi toimitettava yhteistyö- ja tukisuunnitelmat Euroopan parlamentille ja neuvostolle tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin.

| (13) | Komission olisi voitava tukea haluavan jäsenvaltion suostumuksella järjestää tuen antaminen yhteistyössä eurooppalaisten organisaatioiden ja kansainvälisten järjestöjen tai muiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat suostuneet toimimaan uudistuskumppaneina. Tukea haluavan jäsenvaltion olisi voitava yhdellä tai useammalla tuen osa-alueella muodostaa kumppanuus sellaisen yhden tai useamman uudistuskumppanina toimivan jäsenvaltion kanssa, joka auttaa strategian ja uudistuksen etenemissuunnitelmien laatimisessa, laadukkaan tuen suunnittelussa tai strategian ja hankkeiden täytäntöönpanon valvonnassa. Vaikka vastuu uudistuksista kuuluu tukea haluavalle jäsenvaltiolle, tukea antavien uudistuskumppanien tai muiden jäsenvaltioiden taikka molempien olisi voitava edistää ohjelman onnistunutta toteuttamista. |
| --- | --- |

(13)

Komission olisi voitava tukea haluavan jäsenvaltion suostumuksella järjestää tuen antaminen yhteistyössä eurooppalaisten organisaatioiden ja kansainvälisten järjestöjen tai muiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat suostuneet toimimaan uudistuskumppaneina. Tukea haluavan jäsenvaltion olisi voitava yhdellä tai useammalla tuen osa-alueella muodostaa kumppanuus sellaisen yhden tai useamman uudistuskumppanina toimivan jäsenvaltion kanssa, joka auttaa strategian ja uudistuksen etenemissuunnitelmien laatimisessa, laadukkaan tuen suunnittelussa tai strategian ja hankkeiden täytäntöönpanon valvonnassa. Vaikka vastuu uudistuksista kuuluu tukea haluavalle jäsenvaltiolle, tukea antavien uudistuskumppanien tai muiden jäsenvaltioiden taikka molempien olisi voitava edistää ohjelman onnistunutta toteuttamista.

| (14) | Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 annetussa tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” ja 29 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” korostetaan, että on tärkeä keskittyä rahoittamaan toimia ja toimenpiteitä, joilla on selvää eurooppalaista lisäarvoa eli joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Näistä syistä ohjelman mukaisilla tukitoimilla olisi varmistettava täydentävyys ja synergia muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa tapauksen mukaan alueellisella, kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla. Ohjelman mukaisilla toimilla olisi voitava kehittää ja toteuttaa ratkaisuja, joilla puututaan asianmukaisella tasolla kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajatylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja joilla voitaisiin myös edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi ohjelman mukaisilla toimilla olisi edistettävä unionin oikeuden yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa. Niiden olisi niin ikään lisättävä edelleen luottamusta ja edistettävä yhteistyötä komission kanssa ja jäsenvaltioiden kesken. Unioni on lisäksi jäsenvaltioita paremmassa asemassa tarjoamaan foorumin niin vertaisryhmien hyvien käytäntöjen esittämiselle ja jakamiselle kuin myös asiantuntemuksen tarjoamiselle käyttöön. |
| --- | --- |

(14)

Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 annetussa tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” ja 29 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” korostetaan, että on tärkeä keskittyä rahoittamaan toimia ja toimenpiteitä, joilla on selvää eurooppalaista lisäarvoa eli joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Näistä syistä ohjelman mukaisilla tukitoimilla olisi varmistettava täydentävyys ja synergia muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa tapauksen mukaan alueellisella, kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla. Ohjelman mukaisilla toimilla olisi voitava kehittää ja toteuttaa ratkaisuja, joilla puututaan asianmukaisella tasolla kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajatylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja joilla voitaisiin myös edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi ohjelman mukaisilla toimilla olisi edistettävä unionin oikeuden yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa. Niiden olisi niin ikään lisättävä edelleen luottamusta ja edistettävä yhteistyötä komission kanssa ja jäsenvaltioiden kesken. Unioni on lisäksi jäsenvaltioita paremmassa asemassa tarjoamaan foorumin niin vertaisryhmien hyvien käytäntöjen esittämiselle ja jakamiselle kuin myös asiantuntemuksen tarjoamiselle käyttöön.

| (15) | Ohjelman rahoituspuitteet olisi vahvistettava neljän vuoden kaudeksi, jotta sen kesto saatetaan vastaamaan neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4) säädettyä monivuotista rahoituskehystä. |
| --- | --- |

(15)

Ohjelman rahoituspuitteet olisi vahvistettava neljän vuoden kaudeksi, jotta sen kesto saatetaan vastaamaan neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4) säädettyä monivuotista rahoituskehystä.

| (16) | Ohjelman rahoituspuitteiden olisi koostuttava varoista, jotka vähennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1303/2013 (5) ja (EU) N:o 1305/2013 (6) mukaisista komission aloitteesta annettavan teknisen tuen määrärahoista. Jotta tällainen vähennys on mahdollista tehdä tätä ohjelmaa varten ja mahdollisia tulevia ehdotuksia rajoittamatta, on tarpeen muuttaa kyseisiä asetuksia. |
| --- | --- |

(16)

Ohjelman rahoituspuitteiden olisi koostuttava varoista, jotka vähennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1303/2013 (5) ja (EU) N:o 1305/2013 (6) mukaisista komission aloitteesta annettavan teknisen tuen määrärahoista. Jotta tällainen vähennys on mahdollista tehdä tätä ohjelmaa varten ja mahdollisia tulevia ehdotuksia rajoittamatta, on tarpeen muuttaa kyseisiä asetuksia.

| (17) | Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Ohjelman rahoittamista asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja 1305/2013 mukaisten komission aloitteesta annettavan teknisen tuen määrärahojen siirroilla olisi pidettävä vain kertaratkaisuna, eikä siitä saisi tulla tulevien aloitteiden rahoittamiseen sovellettavaa ennakkotapausta. |
| --- | --- |

(17)

Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Ohjelman rahoittamista asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja 1305/2013 mukaisten komission aloitteesta annettavan teknisen tuen määrärahojen siirroilla olisi pidettävä vain kertaratkaisuna, eikä siitä saisi tulla tulevien aloitteiden rahoittamiseen sovellettavaa ennakkotapausta.

| (18) | Tukea pyytävillä jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus osallistua vapaaehtoisesti ohjelman rahoituspuitteisiin lisävaroin. Tällä hetkellä asetuksella (EU) N:o 1303/2013 rajoitetaan mahdollisuutta siirtää jäsenvaltion aloitteesta annettavalle tekniselle tuelle osoitettuja varoja tilapäisistä talousarviovaikeuksista kärsiville jäsenvaltioille. Asetus (EU) N:o 1303/2013 olisi sen vuoksi muutettava, jotta kaikki jäsenvaltiot voisivat osallistua ohjelman rahoitukseen. Unionin talousarvioon siirretyt varat olisi käytettävä tukemaan toimia, joilla edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua kyseisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(18)

Tukea pyytävillä jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus osallistua vapaaehtoisesti ohjelman rahoituspuitteisiin lisävaroin. Tällä hetkellä asetuksella (EU) N:o 1303/2013 rajoitetaan mahdollisuutta siirtää jäsenvaltion aloitteesta annettavalle tekniselle tuelle osoitettuja varoja tilapäisistä talousarviovaikeuksista kärsiville jäsenvaltioille. Asetus (EU) N:o 1303/2013 olisi sen vuoksi muutettava, jotta kaikki jäsenvaltiot voisivat osallistua ohjelman rahoitukseen. Unionin talousarvioon siirretyt varat olisi käytettävä tukemaan toimia, joilla edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua kyseisissä jäsenvaltioissa.

| (19) | Tämä asetus olisi pantava täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti. Tätä varten komission olisi hyväksyttävä vuotuisia työohjelmia ja ilmoitettava niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Vuotuisissa työohjelmissa olisi vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, avustusten valinta- ja myöntämisperusteet sekä kaikki muut vaadittavat seikat. |
| --- | --- |

(19)

Tämä asetus olisi pantava täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti. Tätä varten komission olisi hyväksyttävä vuotuisia työohjelmia ja ilmoitettava niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Vuotuisissa työohjelmissa olisi vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, avustusten valinta- ja myöntämisperusteet sekä kaikki muut vaadittavat seikat.

| (20) | Koska on tärkeää tukea jäsenvaltioiden toimia niiden suunnitellessa ja toteuttaessa rakenteellisia, institutionaalisia ja hallinnollisia uudistuksia, on tarpeen hyväksyä avustuksiin sovellettava osarahoitusosuus, joka on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet ja samalla varmistaa yhteisrahoituksen periaatteen ja voiton tuottamisen kieltävän periaatteen noudattaminen. |
| --- | --- |

(20)

Koska on tärkeää tukea jäsenvaltioiden toimia niiden suunnitellessa ja toteuttaessa rakenteellisia, institutionaalisia ja hallinnollisia uudistuksia, on tarpeen hyväksyä avustuksiin sovellettava osarahoitusosuus, joka on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet ja samalla varmistaa yhteisrahoituksen periaatteen ja voiton tuottamisen kieltävän periaatteen noudattaminen.

| (21) | Kun on tarpeen toteuttaa välittömiä toimia odottamattomissa ja asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, kuten taloudessa oleva vakava häiriö tai merkittävät olosuhteet, jotka vaikuttavat vakavasti jäsenvaltion taloudelliseen tai sosiaaliseen tilanteeseen ja joihin se ei voi vaikuttaa, tukea haluavan jäsenvaltion pyynnöstä komission olisi voitava hyväksyä erityistoimenpiteitä rajatussa osassa vuotuista työohjelmaa ja rajatun, enintään kuuden kuukauden kauden ajaksi ohjelman tavoitteiden ja tukikelpoisten toimien mukaisesti kansallisten viranomaisten tukemiseksi kiireellisten tarpeiden täyttämisessä. |
| --- | --- |

(21)

Kun on tarpeen toteuttaa välittömiä toimia odottamattomissa ja asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, kuten taloudessa oleva vakava häiriö tai merkittävät olosuhteet, jotka vaikuttavat vakavasti jäsenvaltion taloudelliseen tai sosiaaliseen tilanteeseen ja joihin se ei voi vaikuttaa, tukea haluavan jäsenvaltion pyynnöstä komission olisi voitava hyväksyä erityistoimenpiteitä rajatussa osassa vuotuista työohjelmaa ja rajatun, enintään kuuden kuukauden kauden ajaksi ohjelman tavoitteiden ja tukikelpoisten toimien mukaisesti kansallisten viranomaisten tukemiseksi kiireellisten tarpeiden täyttämisessä.

| (22) | Jotta varmistetaan varojen tehokas ja johdonmukainen kohdentaminen unionin talousarviosta ja moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen, tämän ohjelman mukaisten toimien olisi täydennettävä käynnissä olevia unionin ohjelmia ja ne olisi toteutettava niiden lisäksi siten, että vältetään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen samoja menoja varten. Komission ja kyseisen jäsenvaltion olisi omien vastuualueidensa mukaisesti etenkin huolehdittava tehokkaasta koordinoinnista unionin ja jäsenvaltion tasolla kaikissa prosessin vaiheissa, jotta varmistetaan johdonmukaisuus, täydentävyys ja synergia niiden asiaankuuluvissa jäsenvaltioissa toteutettavien toimien rahoituslähteiden välillä, joilla on läheiset yhteydet tähän ohjelmaan, ja erityisesti unionin rahastoista ja unionin ohjelmista jäsenvaltioissa rahoitettavien toimenpiteiden kanssa. Komission olisi pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan täydentävyys ja synergia asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen antaman tuen kanssa. |
| --- | --- |

(22)

Jotta varmistetaan varojen tehokas ja johdonmukainen kohdentaminen unionin talousarviosta ja moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen, tämän ohjelman mukaisten toimien olisi täydennettävä käynnissä olevia unionin ohjelmia ja ne olisi toteutettava niiden lisäksi siten, että vältetään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen samoja menoja varten. Komission ja kyseisen jäsenvaltion olisi omien vastuualueidensa mukaisesti etenkin huolehdittava tehokkaasta koordinoinnista unionin ja jäsenvaltion tasolla kaikissa prosessin vaiheissa, jotta varmistetaan johdonmukaisuus, täydentävyys ja synergia niiden asiaankuuluvissa jäsenvaltioissa toteutettavien toimien rahoituslähteiden välillä, joilla on läheiset yhteydet tähän ohjelmaan, ja erityisesti unionin rahastoista ja unionin ohjelmista jäsenvaltioissa rahoitettavien toimenpiteiden kanssa. Komission olisi pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan täydentävyys ja synergia asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen antaman tuen kanssa.

| (23) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. |
| --- | --- |

(23)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.

| (24) | Ohjelman arvioinnin helpottamiseksi olisi heti alussa otettava käyttöön toimien täytäntöönpanon ja ohjelmalla saavutettujen tulosten asianmukainen ja avoin seurantakehys. Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman toteuttamista koskeva vuotuinen seurantakertomus, joka sisältää tietoja jäsenvaltioiden esittämistä tukipyynnöistä, tukipyyntöjen arviointiperusteiden soveltamista koskevista analyyseista, yhteistyö- ja tukisuunnitelmista, uudistuskumppanien osallistumisesta ja hyväksytyistä erityistoimenpiteistä. Olisi toteutettava riippumaton väliarviointi, jossa tarkastellaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista, sen varojen käytön tuloksellisuutta ja sen lisäarvoa eurooppalaisella tasolla. Riippumattomassa jälkiarvioinnissa olisi tarkasteltava lisäksi ohjelman pitkäaikaisia vaikutuksia ja vaikutusten kestävyyttä. Arviointien olisi perustuttava indikaattoreihin, joilla mitataan ohjelman vaikutuksia. |
| --- | --- |

(24)

Ohjelman arvioinnin helpottamiseksi olisi heti alussa otettava käyttöön toimien täytäntöönpanon ja ohjelmalla saavutettujen tulosten asianmukainen ja avoin seurantakehys. Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman toteuttamista koskeva vuotuinen seurantakertomus, joka sisältää tietoja jäsenvaltioiden esittämistä tukipyynnöistä, tukipyyntöjen arviointiperusteiden soveltamista koskevista analyyseista, yhteistyö- ja tukisuunnitelmista, uudistuskumppanien osallistumisesta ja hyväksytyistä erityistoimenpiteistä. Olisi toteutettava riippumaton väliarviointi, jossa tarkastellaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista, sen varojen käytön tuloksellisuutta ja sen lisäarvoa eurooppalaisella tasolla. Riippumattomassa jälkiarvioinnissa olisi tarkasteltava lisäksi ohjelman pitkäaikaisia vaikutuksia ja vaikutusten kestävyyttä. Arviointien olisi perustuttava indikaattoreihin, joilla mitataan ohjelman vaikutuksia.

| (25) | Jotta voidaan muuttaa luetteloa indikaattoreista, joilla mitataan ohjelman tavoitteiden saavuttamista ohjelman toteuttamisesta saatujen kokemusten perusteella, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kyseisen luettelon muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(25)

Jotta voidaan muuttaa luetteloa indikaattoreista, joilla mitataan ohjelman tavoitteiden saavuttamista ohjelman toteuttamisesta saatujen kokemusten perusteella, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kyseisen luettelon muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (26) | Jotta voidaan varmistaa vuotuisten työohjelmien hyväksymisen osalta tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. |
| --- | --- |

(26)

Jotta voidaan varmistaa vuotuisten työohjelmien hyväksymisen osalta tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

| (27) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli edistää institutionaalisia, hallinnollisia ja rakenteellisia uudistuksia jäsenvaltioissa antamalla tässä asetuksessa määritellyille kansallisille viranomaisille tukea toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on instituutioiden, hallintorakenteiden tai julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin uudistaminen, myös auttamalla unionin rahastojen tehokkaassa, avoimessa ja tuloksellisessa käytössä, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, sillä tuen soveltamisalasta sovitaan yhdessä kyseisen jäsenvaltion kanssa. |
| --- | --- |

(27)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli edistää institutionaalisia, hallinnollisia ja rakenteellisia uudistuksia jäsenvaltioissa antamalla tässä asetuksessa määritellyille kansallisille viranomaisille tukea toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on instituutioiden, hallintorakenteiden tai julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin uudistaminen, myös auttamalla unionin rahastojen tehokkaassa, avoimessa ja tuloksellisessa käytössä, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, sillä tuen soveltamisalasta sovitaan yhdessä kyseisen jäsenvaltion kanssa.

| (28) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(28)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Ohjelman perustaminen ja kesto

Tällä asetuksella perustetaan rakenneuudistusten tukiohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, 20 päivänä toukokuuta 2017 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’tukea saavalla jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, joka saa unionilta ohjelman mukaista tukea; |
| --- | --- |

1)

’tukea saavalla jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, joka saa unionilta ohjelman mukaista tukea;

| 2) | ’unionin rahastoilla’ asetuksen (EU) N:o 1303/2013 1 artiklassa tarkoitettuja Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 223/2014 (10) perustettua vähävaraisimmille suunnattua eurooppalaisen avun rahastoa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 516/2014 (11) perustettua turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 513/2014 (12) osana sisäisen turvallisuuden rahastoa perustettua poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälinettä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 515/2014 (13) osana sisäisen turvallisuuden rahastoa perustettua ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä; |
| --- | --- |

2)

’unionin rahastoilla’ asetuksen (EU) N:o 1303/2013 1 artiklassa tarkoitettuja Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 223/2014 (10) perustettua vähävaraisimmille suunnattua eurooppalaisen avun rahastoa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 516/2014 (11) perustettua turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 513/2014 (12) osana sisäisen turvallisuuden rahastoa perustettua poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälinettä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 515/2014 (13) osana sisäisen turvallisuuden rahastoa perustettua ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä;

10

11

12

13

| 3) | ’kansallisella viranomaisella’ jäsenvaltion institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden mukaisesti kumppanuuden hengessä yhteistyötä tekevää yhtä tai useampaa kansallista viranomaista, mukaan luettuina alue- ja paikallistason viranomaiset; |
| --- | --- |

3)

’kansallisella viranomaisella’ jäsenvaltion institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden mukaisesti kumppanuuden hengessä yhteistyötä tekevää yhtä tai useampaa kansallista viranomaista, mukaan luettuina alue- ja paikallistason viranomaiset;

| 4) | ’kansainvälisellä järjestöllä’ varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua, hallitustenvälisellä sopimuksella perustettua kansainvälistä julkisoikeudellista järjestöä sekä sen perustamaa erityisjärjestöä; järjestöjä, jotka rinnastetaan kansainvälisiin järjestöihin, pidetään kansainvälisinä järjestöinä varainhoitoasetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

’kansainvälisellä järjestöllä’ varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua, hallitustenvälisellä sopimuksella perustettua kansainvälistä julkisoikeudellista järjestöä sekä sen perustamaa erityisjärjestöä; järjestöjä, jotka rinnastetaan kansainvälisiin järjestöihin, pidetään kansainvälisinä järjestöinä varainhoitoasetuksen mukaisesti;

| 5) | ’eurooppalaisilla organisaatioilla’ Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

’eurooppalaisilla organisaatioilla’ Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdan mukaisesti.

3 artikla

Eurooppalainen lisäarvo

1.   Ohjelmasta rahoitetaan toimia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa. Tätä varten komissio varmistaa, että rahoitettaviksi valittavat toimet ovat omiaan tuottamaan tuloksia, joilla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on eurooppalaista lisäarvoa, ja valvoo, että eurooppalainen lisäarvo saavutetaan.

2.   Ohjelman toimilla varmistetaan eurooppalainen lisäarvo erityisesti siten, että

| a) | kehitetään ja toteutetaan ratkaisuja, joilla puututaan paikallisiin, alueellisiin tai kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajatylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja joilla voidaan myös edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

a)

kehitetään ja toteutetaan ratkaisuja, joilla puututaan paikallisiin, alueellisiin tai kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajatylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja joilla voidaan myös edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta;

| b) | huolehditaan täydentävyydestä ja synergiasta muiden unionin ohjelmien ja politiikkojen kanssa tapauksen mukaan alueellisella, kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

b)

huolehditaan täydentävyydestä ja synergiasta muiden unionin ohjelmien ja politiikkojen kanssa tapauksen mukaan alueellisella, kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla;

| c) | edistetään unionin oikeuden ja politiikkojen yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisia arvoja, myös yhteisvastuullisuutta; |
| --- | --- |

c)

edistetään unionin oikeuden ja politiikkojen yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisia arvoja, myös yhteisvastuullisuutta;

| d) | edistetään hyvien käytäntöjen jakamista, myös uudistusohjelmien näkyvyyden lisäämiseksi, ja unionin laajuisen asiantuntijafoorumin ja -verkoston perustamista; |
| --- | --- |

d)

edistetään hyvien käytäntöjen jakamista, myös uudistusohjelmien näkyvyyden lisäämiseksi, ja unionin laajuisen asiantuntijafoorumin ja -verkoston perustamista;

| e) | lisätään tukea saavien jäsenvaltioiden ja komission keskinäistä luottamusta ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

e)

lisätään tukea saavien jäsenvaltioiden ja komission keskinäistä luottamusta ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä.

4 artikla

Yleistavoite

Ohjelman yleistavoitteena on edistää institutionaalisia, hallinnollisia ja kasvua ylläpitäviä rakenteellisia uudistuksia jäsenvaltioissa antamalla kansallisille viranomaisille tukea toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on instituutioiden, hallinnon, julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin uudistaminen ja vahvistaminen vastauksena taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, jotta voidaan lisätä yhteenkuuluvuutta, kilpailukykyä, tuottavuutta, kestävää kasvua, työpaikkojen luomista ja investointeja, erityisesti talouden ohjausprosessien yhteydessä, myös auttamalla unionin rahastojen tehokkaassa, tuloksellisessa ja läpinäkyvässä käytössä.

5 artikla

Ohjelman erityistavoitteet ja soveltamisala

1.   Ohjelmalla on 4 artiklassa vahvistetun yleistavoitteen saavuttamiseksi seuraavat erityistavoitteet, joihin pyritään tiiviissä yhteistyössä tukea saavien jäsenvaltioiden kanssa:

| a) | tukea kansallisia viranomaisten aloitteita uudistusten suunnittelemiseksi niiden painopisteiden mukaan ottaen huomioon lähtötilanne ja odotetut sosioekonomiset vaikutukset; |
| --- | --- |

a)

tukea kansallisia viranomaisten aloitteita uudistusten suunnittelemiseksi niiden painopisteiden mukaan ottaen huomioon lähtötilanne ja odotetut sosioekonomiset vaikutukset;

| b) | tukea kansallisia viranomaisia näiden parantaessa valmiuksiaan suunnitella, laatia ja toteuttaa uudistuspolitiikkoja ja -strategioita ja noudattaessa yhdennettyä lähestymistapaa, jolla varmistetaan tavoitteiden ja keinojen johdonmukaisuus eri toimialoilla; |
| --- | --- |

b)

tukea kansallisia viranomaisia näiden parantaessa valmiuksiaan suunnitella, laatia ja toteuttaa uudistuspolitiikkoja ja -strategioita ja noudattaessa yhdennettyä lähestymistapaa, jolla varmistetaan tavoitteiden ja keinojen johdonmukaisuus eri toimialoilla;

| c) | tukea kansallisten viranomaisten toimia asianmukaisten prosessien ja menetelmien määrittämiseksi ja toteuttamiseksi ottaen huomioon hyvät käytännöt ja muiden samanlaisessa tilanteessa olevien maiden kokemukset; |
| --- | --- |

c)

tukea kansallisten viranomaisten toimia asianmukaisten prosessien ja menetelmien määrittämiseksi ja toteuttamiseksi ottaen huomioon hyvät käytännöt ja muiden samanlaisessa tilanteessa olevien maiden kokemukset;

| d) | auttaa kansallisia viranomaisia lisäämään henkilöstöhallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta muun muassa vahvistamalla ammattitaitoa ja osaamista ja asettamalla selkeät vastuualueet. |
| --- | --- |

d)

auttaa kansallisia viranomaisia lisäämään henkilöstöhallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta muun muassa vahvistamalla ammattitaitoa ja osaamista ja asettamalla selkeät vastuualueet.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden on liityttävä yhteenkuuluvuutta, kilpailukykyä, tuottavuutta, innovointia, älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskeviin politiikan aloihin, erityisesti yhteen tai useampaan seuraavista:

| a) | julkinen varain- ja omaisuudenhoito, talousarviomenettely, velanhoito ja tulojen hallinnointi; |
| --- | --- |

a)

julkinen varain- ja omaisuudenhoito, talousarviomenettely, velanhoito ja tulojen hallinnointi;

| b) | instituutioiden uudistaminen sekä tehokas ja palvelukeskeinen julkishallinto, myös tapauksen mukaan sääntöjä yksinkertaistamalla, oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, oikeusjärjestelmän uudistaminen sekä petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen; |
| --- | --- |

b)

instituutioiden uudistaminen sekä tehokas ja palvelukeskeinen julkishallinto, myös tapauksen mukaan sääntöjä yksinkertaistamalla, oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, oikeusjärjestelmän uudistaminen sekä petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen;

| c) | liiketoimintaympäristö (myös pk-yrityksille), uudelleenteollistaminen, yksityissektorin kehittäminen, investoinnit, julkinen osallistuminen yrityksiin, yksityistämisprosessit, kauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset, kilpailu ja julkiset hankinnat, toimialakohtainen kestävä kehitys sekä innovoinnin ja digitalisoinnin tuki; |
| --- | --- |

c)

liiketoimintaympäristö (myös pk-yrityksille), uudelleenteollistaminen, yksityissektorin kehittäminen, investoinnit, julkinen osallistuminen yrityksiin, yksityistämisprosessit, kauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset, kilpailu ja julkiset hankinnat, toimialakohtainen kestävä kehitys sekä innovoinnin ja digitalisoinnin tuki;

| d) | koulutus; työmarkkinapolitiikka, myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, työpaikkojen luomiseksi; köyhyyden torjunta; sosiaalisen osallisuuden edistäminen; sosiaaliturvajärjestelmät; kansanterveys ja terveydenhuoltojärjestelmät sekä koheesio-, turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikat; |
| --- | --- |

d)

koulutus; työmarkkinapolitiikka, myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, työpaikkojen luomiseksi; köyhyyden torjunta; sosiaalisen osallisuuden edistäminen; sosiaaliturvajärjestelmät; kansanterveys ja terveydenhuoltojärjestelmät sekä koheesio-, turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikat;

| e) | politiikat, joilla toteutetaan ilmastotoimia ja edistetään energiatehokkuutta ja monipuolistetaan energialähteitä sekä edistetään maatalousalaa, kalataloutta ja maaseutualueiden kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

e)

politiikat, joilla toteutetaan ilmastotoimia ja edistetään energiatehokkuutta ja monipuolistetaan energialähteitä sekä edistetään maatalousalaa, kalataloutta ja maaseutualueiden kestävää kehitystä;

| f) | finanssialan politiikat, mukaan luettuina finanssiosaamisen, rahoitusvakauden, rahoituksen saatavuuden ja reaalitalouden luotottamisen edistäminen; tietojen ja tilastojen tuottaminen, tarjoaminen ja laadunvalvonta; politiikat, joiden tarkoituksena on torjua verovilppiä. |
| --- | --- |

f)

finanssialan politiikat, mukaan luettuina finanssiosaamisen, rahoitusvakauden, rahoituksen saatavuuden ja reaalitalouden luotottamisen edistäminen; tietojen ja tilastojen tuottaminen, tarjoaminen ja laadunvalvonta; politiikat, joiden tarkoituksena on torjua verovilppiä.

6 artikla

Tukikelpoiset toimet

Edellä 4 ja 5 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmasta rahoitetaan erityisesti seuraavan tyyppisiä toimia:

| a) | asiantuntemus, joka liittyy toimintapoliittiseen neuvonantoon, toimintapolitiikan muuttamiseen, strategioiden ja uudistusten etenemissuunnitelmien laatimiseen sekä lainsäädännöllisiin, institutionaalisiin, rakenteellisiin ja hallinnollisiin uudistuksiin; |
| --- | --- |

a)

asiantuntemus, joka liittyy toimintapoliittiseen neuvonantoon, toimintapolitiikan muuttamiseen, strategioiden ja uudistusten etenemissuunnitelmien laatimiseen sekä lainsäädännöllisiin, institutionaalisiin, rakenteellisiin ja hallinnollisiin uudistuksiin;

| b) | asiantuntijoiden, myös paikalla toimivien asiantuntijoiden, tarjoaminen käyttöön lyhyeksi tai pitkäksi ajaksi suorittamaan tehtäviä tietyillä aloilla tai hoitamaan operatiivisia toimia, lisäksi tarvittaessa tarjoamaan tulkkaus-, kääntämis- ja yhteistyötukea, hallinnollista tukea sekä infrastruktuureja ja laitteistoja; |
| --- | --- |

b)

asiantuntijoiden, myös paikalla toimivien asiantuntijoiden, tarjoaminen käyttöön lyhyeksi tai pitkäksi ajaksi suorittamaan tehtäviä tietyillä aloilla tai hoitamaan operatiivisia toimia, lisäksi tarvittaessa tarjoamaan tulkkaus-, kääntämis- ja yhteistyötukea, hallinnollista tukea sekä infrastruktuureja ja laitteistoja;

| c) | institutionaalisten, hallinnollisten tai toimialakohtaisten valmiuksien lisääminen ja siihen liittyvät tukitoimet kaikilla hallintotasoilla, myös kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, erityisesti seuraavien:






  i) | seminaarit, konferenssit ja työpajat; |
| --- | --- | --- |

c)

institutionaalisten, hallinnollisten tai toimialakohtaisten valmiuksien lisääminen ja siihen liittyvät tukitoimet kaikilla hallintotasoilla, myös kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, erityisesti seuraavien:

i)

seminaarit, konferenssit ja työpajat;

| ii) | työvierailut kyseisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin, jotta virkamiehet voivat hankkia tai lisätä kyseisiä asioita koskevaa asiantuntemusta tai tietämystä; ja |
| --- | --- |

ii)

työvierailut kyseisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin, jotta virkamiehet voivat hankkia tai lisätä kyseisiä asioita koskevaa asiantuntemusta tai tietämystä; ja

| iii) | koulutustoimet sekä verkko- tai muun koulutusaineiston kehittäminen tukemaan kyseisiin uudistuksiin liittyvää tarvittavaa ammattiosaamista ja tietämystä; |
| --- | --- |

iii)

koulutustoimet sekä verkko- tai muun koulutusaineiston kehittäminen tukemaan kyseisiin uudistuksiin liittyvää tarvittavaa ammattiosaamista ja tietämystä;

| d) | tietojen ja tilastojen kerääminen; yhteisten menetelmien ja tapauksen mukaan indikaattorien tai vertailuarvojen kehittäminen; |
| --- | --- |

d)

tietojen ja tilastojen kerääminen; yhteisten menetelmien ja tapauksen mukaan indikaattorien tai vertailuarvojen kehittäminen;

| e) | paikallisen operatiivisen tuen järjestäminen sellaisilla aloilla kuin turvapaikka-asiat, muuttoliike ja rajavalvonta; |
| --- | --- |

e)

paikallisen operatiivisen tuen järjestäminen sellaisilla aloilla kuin turvapaikka-asiat, muuttoliike ja rajavalvonta;

| f) | tietoteknisten valmiuksien lisääminen: asiantuntemus, joka liittyy kyseisten uudistusten toteuttamisen edellyttämien tietoteknisten infrastruktuurien ja sovellusten kehittämiseen, ylläpitoon, käyttöön ja laadunvalvontaan, sekä asiantuntemus, joka liittyy julkisten palvelujen digitalisointia edistäviin ohjelmiin; |
| --- | --- |

f)

tietoteknisten valmiuksien lisääminen: asiantuntemus, joka liittyy kyseisten uudistusten toteuttamisen edellyttämien tietoteknisten infrastruktuurien ja sovellusten kehittämiseen, ylläpitoon, käyttöön ja laadunvalvontaan, sekä asiantuntemus, joka liittyy julkisten palvelujen digitalisointia edistäviin ohjelmiin;

| g) | selvitykset, tutkimus, analyysit ja mielipidemittaukset; arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit ja oppaiden, raporttien ja koulutusaineiston laatiminen ja julkaiseminen; |
| --- | --- |

g)

selvitykset, tutkimus, analyysit ja mielipidemittaukset; arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit ja oppaiden, raporttien ja koulutusaineiston laatiminen ja julkaiseminen;

| h) | viestintähankkeet, joiden tavoitteina ovat oppiminen, yhteistyö, tietoisuuden lisääminen, tiedon levittäminen ja hyvien käytäntöjen vaihto; tiedotus- ja valistuskampanjoiden sekä mediakampanjoiden ja -tapahtumien järjestäminen, myös yhteisöviestintä ja tapauksen mukaan viestintä sosiaalisten verkostojen välityksellä; |
| --- | --- |

h)

viestintähankkeet, joiden tavoitteina ovat oppiminen, yhteistyö, tietoisuuden lisääminen, tiedon levittäminen ja hyvien käytäntöjen vaihto; tiedotus- ja valistuskampanjoiden sekä mediakampanjoiden ja -tapahtumien järjestäminen, myös yhteisöviestintä ja tapauksen mukaan viestintä sosiaalisten verkostojen välityksellä;

| i) | ohjelmaan liittyvän tiedon ja sen tulosten levittämiseen tarkoitetun aineiston kokoaminen ja julkaiseminen, muun muassa tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävien järjestelmien ja välineiden kehittämisen, käytön ja ylläpidon avulla; |
| --- | --- |

i)

ohjelmaan liittyvän tiedon ja sen tulosten levittämiseen tarkoitetun aineiston kokoaminen ja julkaiseminen, muun muassa tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävien järjestelmien ja välineiden kehittämisen, käytön ja ylläpidon avulla;

| j) | kaikki muut asiaankuuluvat toimet, joilla tuetaan 4 ja 5 artiklassa vahvistettuja yleis- ja erityistavoitteita. |
| --- | --- |

j)

kaikki muut asiaankuuluvat toimet, joilla tuetaan 4 ja 5 artiklassa vahvistettuja yleis- ja erityistavoitteita.

7 artikla

Tukipyynnöt

1.   Ohjelmasta tukea haluavan jäsenvaltion on esitettävä komissiolle tukipyyntö, jossa määritetään ohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun soveltamisalan mukaiset politiikan alat ja tuen painopisteet. Pyyntö on esitettävä viimeistään kalenterivuoden 31 päivänä lokakuuta. Komissio voi antaa ohjeistusta pääkohdista, joiden on sisällyttävä tukipyyntöön.

2.   Ottaen huomioon avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja käytyään jäsenvaltion kanssa vuoropuhelua muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä komissio arvioi 1 kohdassa tarkoitetun tukipyynnön havaittujen ongelmien kiireellisyyden, laajuuden ja vakavuuden, politiikan aloilla esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattorien analyysin ja jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella.

Tämän arvion perusteella ja ottaen huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitettavat käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet komissio sopii kyseisen jäsenvaltion kanssa tällaisen tuen painopistealoista, tavoitteista, suuntaa-antavasta aikataulusta, toteutettavien tukitoimenpiteiden soveltamisalasta ja arvioidusta kokonaisrahoitusosuudesta, jotka vahvistetaan yhteistyö- ja tukisuunnitelmassa.

3.   Tukipyyntö voidaan esittää seuraavia tarkoituksia varten:

| a) | jäsenvaltioiden omasta aloitteestaan erityisesti kestävän talouskasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi käynnistämien uudistusten toteuttaminen; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden omasta aloitteestaan erityisesti kestävän talouskasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi käynnistämien uudistusten toteuttaminen;

| b) | unionin rahoitustukea nykyisistä välineistä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (14) mukaisesti euroalueen jäsenvaltioiden osalta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (15) mukaisesti euroalueeseen kuulumattomien jäsenvaltioiden osalta, saavien jäsenvaltioiden talouden sopeutusohjelmien toteuttaminen; |
| --- | --- |

b)

unionin rahoitustukea nykyisistä välineistä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (14) mukaisesti euroalueen jäsenvaltioiden osalta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (15) mukaisesti euroalueeseen kuulumattomien jäsenvaltioiden osalta, saavien jäsenvaltioiden talouden sopeutusohjelmien toteuttaminen;

| c) | talouden ohjausprosessien yhteydessä toteutettavien kasvua ylläpitävien uudistusten, erityisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten tai muiden unionin oikeuden täytäntöönpanoon liittyvien toimien, toteuttaminen. |
| --- | --- |

c)

talouden ohjausprosessien yhteydessä toteutettavien kasvua ylläpitävien uudistusten, erityisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten tai muiden unionin oikeuden täytäntöönpanoon liittyvien toimien, toteuttaminen.

8 artikla

Yhteistyö- ja tukisuunnitelmia koskevien tietojen antaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle

1.   Komissio toimittaa tukea saavan jäsenvaltion suostumuksen saatuaan yhteistyö- ja tukisuunnitelman Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman aiheetonta viivytystä. Tukea saava jäsenvaltio voi kieltäytyä antamasta tällaista suostumusta, kun kyse on arkaluonteisista tai luottamuksellisista tiedoista, joiden luovuttaminen vaarantaisi tukea saavan jäsenvaltion yleisen edun.

2.   Komissio kuitenkin toimittaa yhteistyö- ja tukisuunnitelman Euroopan parlamentille ja neuvostolle seuraavissa olosuhteissa:

| a) | niin pian kuin tukea saava jäsenvaltio on poistanut kaikki arkaluonteiset tai luottamukselliset tiedot, joiden luovuttaminen vaarantaisi tukea saavan jäsenvaltion yleisen edun; |
| --- | --- |

a)

niin pian kuin tukea saava jäsenvaltio on poistanut kaikki arkaluonteiset tai luottamukselliset tiedot, joiden luovuttaminen vaarantaisi tukea saavan jäsenvaltion yleisen edun;

| b) | kohtuullisen ajan kuluessa, kun asiaa koskevien tietojen luovuttaminen ei vaikuttaisi kielteisesti ohjelman mukaisten tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoon, ja joka tapauksessa viimeistään kahden kuukauden kuluttua siitä, kun tällaiset toimenpiteet on toteutettu yhteistyö- ja tukisuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kohtuullisen ajan kuluessa, kun asiaa koskevien tietojen luovuttaminen ei vaikuttaisi kielteisesti ohjelman mukaisten tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoon, ja joka tapauksessa viimeistään kahden kuukauden kuluttua siitä, kun tällaiset toimenpiteet on toteutettu yhteistyö- ja tukisuunnitelman mukaisesti.

9 artikla

Tuen järjestäminen ja uudistuskumppanit

1.   Komissio voi tukea saavan jäsenvaltion suostumuksella järjestää ohjelman mukaisen tuen yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden tai eurooppalaisten organisaatioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

2.   Tukea saava jäsenvaltio voi koordinoidusti komission kanssa muodostaa kumppanuuden yhden tai useamman muun jäsenvaltion kanssa, jotka toimivat uudistuskumppaneina tietyillä uudistuksen osa-alueilla. Uudistuskumppani auttaa koordinoidusti komission kanssa ja keskinäisessä yhteisymmärryksessä tukea saavan jäsenvaltion ja komission kanssa strategian ja uudistuksen etenemissuunnitelmien laatimisessa, laadukkaan tuen suunnittelussa tai strategian ja hankkeiden täytäntöönpanon valvonnassa.

10 artikla

Rahoituspuitteet

1.   Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi ovat 142 800 000 euroa käypinä hintoina.

2.   Ohjelman määrärahoilla voidaan myös kattaa menoja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, erityisesti tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin ja tiedotus- ja viestintätoimintaan, mukaan luettuna unionin poliittisia prioriteetteja koskeva yhteisöviestintä, siltä osin kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin, tietojenkäsittelyyn ja -vaihtoon tarkoitettuihin tietotekniikkaverkkoihin liittyviä menoja ja kaikkia muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista.

3.   Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

11 artikla

Muut rahoitusosuudet ohjelman talousarvioon

1.   Edellä 10 artiklassa vahvistettujen rahoituspuitteiden lisäksi ohjelmaa voidaan rahoittaa jäsenvaltioiden vapaaehtoisilla lisärahoitusosuuksilla.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lisärahoitusosuudet voivat muodostua asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artiklassa tarkoitetulle jäsenvaltioiden aloitteesta annettavalle tekniselle tuelle osoitetuista ja kyseisen asetuksen 25 artiklan mukaisesti siirretyistä varoista koostuvista rahoitusosuuksista.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lisärahoitusosuuksia käytetään tukemaan toimia, joilla edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteuttamista. Tukea saavan jäsenvaltion 2 kohdan mukaisesti osoittama rahoitusosuus käytetään yksinomaan kyseisessä jäsenvaltiossa.

12 artikla

Päällekkäisen rahoituksen kielto

Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavat toimet voivat saada tukea muista unionin talousarviosta rahoitettavista unionin ohjelmista, välineistä tai rahastoista edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuseriä.

13 artikla

Ohjelman toteuttaminen

1.   Komissio toteuttaa ohjelman varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2.   Komissio voi toteuttaa ohjelman toimenpiteet suoraan tai muut yhteisöt ja henkilöt kuin jäsenvaltiot voivat toteuttaa ne välillisesti varainhoitoasetuksen 60 artiklan mukaisesti. Unionin rahoitustukea tämän asetuksen 6 artiklassa tarkoitetuille toimille annetaan seuraavin tavoin:

| a) | avustukset (myös avustukset jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille); |
| --- | --- |

a)

avustukset (myös avustukset jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille);

| b) | julkiset hankintasopimukset; |
| --- | --- |

b)

julkiset hankintasopimukset;

| c) | ulkopuolisista asiantuntijoista, mukaan luettuina tukea antavien tai saavien jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten asiantuntijat, aiheutuvien kustannusten korvaaminen; |
| --- | --- |

c)

ulkopuolisista asiantuntijoista, mukaan luettuina tukea antavien tai saavien jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten asiantuntijat, aiheutuvien kustannusten korvaaminen;

| d) | rahoitusosuudet kansainvälisten järjestöjen perustamiin erityisrahastoihin; ja |
| --- | --- |

d)

rahoitusosuudet kansainvälisten järjestöjen perustamiin erityisrahastoihin; ja

| e) | välillisen hallinnoinnin avulla toteutettavat toimet. |
| --- | --- |

e)

välillisen hallinnoinnin avulla toteutettavat toimet.

3.   Avustuksia voidaan antaa jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kansainvälisille järjestöille sekä julkisille tai yksityisille elimille ja yhteisöille, jotka on perustettu lain mukaisesti jossakin seuraavista:

| a) | jäsenvaltiot; ja |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot; ja

| b) | Euroopan vapaakauppaliiton maat, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolia, siinä määrättyjen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Euroopan vapaakauppaliiton maat, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolia, siinä määrättyjen ehtojen mukaisesti.

Avustuksiin sovellettava osarahoitusosuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoituksen periaatteen ja voiton tuottamisen kieltävän periaatteen noudattamista.

4.   Tukea voivat antaa myös yksittäiset asiantuntijat, joita voidaan kutsua edistämään ohjelman mukaisesti järjestettäviä valikoituja toimia, aina kun se on tarpeen 5 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi.

5.   Ohjelman toteuttamiseksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä vuotuiset työohjelmat ja ilmoittaa niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Vuotuisissa työohjelmissa vahvistetaan toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi tämän asetuksen 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, avustusten valinta- ja myöntämisperusteet sekä kaikki muut varainhoitoasetuksessa vaadittavat seikat.

6.   Varojen oikea-aikaisen saatavuuden varmistamiseksi rajatussa osassa vuotuista työohjelmaa on vahvistettava erityistoimenpiteitä siltä varalta, että on tarpeen toteuttaa välittömiä toimia odottamattomissa ja asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, kuten taloudessa oleva vakava häiriö tai merkittävät olosuhteet, jotka vaikuttavat vakavasti jäsenvaltion taloudelliseen tai sosiaaliseen tilanteeseen ja joihin se ei voi vaikuttaa. Komissio voi tukea haluavan jäsenvaltion pyynnöstä hyväksyä erityistoimenpiteitä tässä asetuksessa määriteltyjen tavoitteiden ja toimien mukaisesti kansallisten viranomaisten tukemiseksi kiireellisten tarpeiden täyttämisessä. Tällaiset erityistoimenpiteet ovat luonteeltaan väliaikaisia, eikä niihin sovelleta 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä. Erityistoimenpiteet kestävät enintään kuusi kuukautta, ja ne voidaan korvata tuella 7 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

14 artikla

Koordinointi ja täydentävyys

1.   Komissio ja tukea saavat jäsenvaltiot edistävät omien vastuualueidensa mukaisesti synergiaa ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin ohjelman ja unionin muiden ohjelmien ja välineiden välillä ja erityisesti unionin rahastoista rahoitettavien toimenpiteiden kanssa. Tätä varten ne

| a) | varmistavat eri välineiden täydentävyyden ja synergian unionin, kansallisella ja tapauksen mukaan alueellisella tasolla, erityisesti suhteessa unionin rahastoista rahoitettaviin toimenpiteisiin, sekä suunnitteluvaiheessa että täytäntöönpanon aikana; |
| --- | --- |

a)

varmistavat eri välineiden täydentävyyden ja synergian unionin, kansallisella ja tapauksen mukaan alueellisella tasolla, erityisesti suhteessa unionin rahastoista rahoitettaviin toimenpiteisiin, sekä suunnitteluvaiheessa että täytäntöönpanon aikana;

| b) | optimoivat koordinointimekanismeja päällekkäisten toimien välttämiseksi; ja |
| --- | --- |

b)

optimoivat koordinointimekanismeja päällekkäisten toimien välttämiseksi; ja

| c) | varmistavat täytäntöönpanosta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tapauksen mukaan alueellisella tasolla, jotta voidaan toteuttaa yhtenäisiä ja tehokkaita tukitoimia. |
| --- | --- |

c)

varmistavat täytäntöönpanosta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tapauksen mukaan alueellisella tasolla, jotta voidaan toteuttaa yhtenäisiä ja tehokkaita tukitoimia.

2.   Komissio pyrkii parhaansa mukaan varmistamaan täydentävyyden ja synergian muiden asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen antaman tuen kanssa.

3.   Vuotuiset työohjelmat voivat toimia koordinointikehyksenä, jos on tarkoitus tukea jotakin 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua alaa.

15 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut tai virheellisesti käytetyt määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita ja oikeasuhteisia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (16) vahvistettujen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvissa yhteistyösopimuksissa kansainvälisten järjestöjen kanssa, avustussopimuksissa ja -päätöksissä sekä sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.

16 artikla

Seuranta ja arviointi

1.   Komissio seuraa ohjelmasta rahoitettavien toimien täytäntöönpanoa ja mittaa 4 artiklassa vahvistetun yleistavoitteen ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamista liitteessä esitettyjen indikaattorien perusteella.

Siirretään komissiolle valta antaa liitteessä olevan indikaattorien luettelon muuttamista koskevia delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti.

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman toteuttamista koskevan vuotuisen seurantakertomuksen. Kyseinen kertomus sisältää tietoja seuraavista:

| a) | 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden esittämät tukipyynnöt; |
| --- | --- |

a)

7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden esittämät tukipyynnöt;

| b) | analyysi 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen arviointiperusteiden, joita käytetään jäsenvaltioiden esittämien tukipyyntöjen analysoinnissa, soveltamisesta; |
| --- | --- |

b)

analyysi 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen arviointiperusteiden, joita käytetään jäsenvaltioiden esittämien tukipyyntöjen analysoinnissa, soveltamisesta;

| c) | 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteistyö- ja tukisuunnitelmat; |
| --- | --- |

c)

7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteistyö- ja tukisuunnitelmat;

| d) | 9 artiklassa tarkoitettujen uudistuskumppanien osallistuminen; ja |
| --- | --- |

d)

9 artiklassa tarkoitettujen uudistuskumppanien osallistuminen; ja

| e) | 13 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut hyväksytyt erityistoimenpiteet. |
| --- | --- |

e)

13 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut hyväksytyt erityistoimenpiteet.

Komissio toimittaa lisäksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle riippumattoman väliarviointikertomuksen vuoden 2019 puoliväliin mennessä ja riippumattoman jälkiarviointikertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021.

3.   Väliarviointikertomus sisältää tietoja ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, varojen käytön tehokkuudesta ja ohjelman eurooppalaisesta lisäarvosta. Siinä käsitellään myös sitä, ovatko kaikki tavoitteet ja toimet edelleen merkityksellisiä. Jälkiarviointikertomuksessa arvioidaan ohjelmaa kokonaisuudessaan, ja se sisältää tietoja sen pidemmän aikavälin vaikutuksista.

17 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 20 päivästä toukokuuta 201731 päivään joulukuuta 2020 16 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 16 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

18 artikla

Muutokset asetukseen (EU) N:o 1303/2013

Muutetaan asetus (EU) N:o 1303/2013 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 25 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden teknisen tuen hallinto”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 25 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden teknisen tuen hallinto”;

| b) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/825 (*1) 11 artiklan mukaisesti esitetystä jäsenvaltion pyynnöstä tämän asetuksen 59 artiklassa säädetyt, rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti kohdennetut varat voidaan yhteisymmärryksessä komission kanssa siirtää komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen kyseistä jäsenvaltiota koskevien toimenpiteiden toteuttamiseksi tämän asetuksen 58 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan l alakohdan mukaisesti suoran tai välillisen hallinnon avulla.


  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/825, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 ja asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta (EUVL L 129, 19.5.2017, s. 1).”;" |
| --- | --- |

b)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/825 (*1) 11 artiklan mukaisesti esitetystä jäsenvaltion pyynnöstä tämän asetuksen 59 artiklassa säädetyt, rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti kohdennetut varat voidaan yhteisymmärryksessä komission kanssa siirtää komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen kyseistä jäsenvaltiota koskevien toimenpiteiden toteuttamiseksi tämän asetuksen 58 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan l alakohdan mukaisesti suoran tai välillisen hallinnon avulla.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/825, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 ja asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta (EUVL L 129, 19.5.2017, s. 1).”;"

*1

| c) | korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltion on pyydettävä 1 kohdassa tarkoitettua siirtoa kalenterivuodeksi viimeistään 31 päivänä tammikuuta sinä vuonna, jona siirto on määrä tehdä. Pyynnön mukana on oltava ehdotus yhden tai useamman sellaisen ohjelman muuttamiseksi, josta siirto on määrä tehdä. Vastaavat muutokset on tehtävä 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti kumppanuussopimukseen, jossa on esitettävä komissiolle kunakin vuonna siirrettävä kokonaismäärä.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltion on pyydettävä 1 kohdassa tarkoitettua siirtoa kalenterivuodeksi viimeistään 31 päivänä tammikuuta sinä vuonna, jona siirto on määrä tehdä. Pyynnön mukana on oltava ehdotus yhden tai useamman sellaisen ohjelman muuttamiseksi, josta siirto on määrä tehdä. Vastaavat muutokset on tehtävä 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti kumppanuussopimukseen, jossa on esitettävä komissiolle kunakin vuonna siirrettävä kokonaismäärä.”;

| d) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”4.   Jäsenvaltion tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti siirtämiin varoihin sovelletaan tämän asetuksen 136 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 38 artiklassa tarkoitettua vapauttamista koskevaa sääntöä.” |
| --- | --- |

d)

lisätään kohta seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltion tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti siirtämiin varoihin sovelletaan tämän asetuksen 136 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 38 artiklassa tarkoitettua vapauttamista koskevaa sääntöä.”

| 2) | Korvataan 58 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | asetuksen (EU) 2017/825 mukaisesti rahoitettavat toimet, joilla edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteuttamista.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 58 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan l alakohta seuraavasti:

”l)

asetuksen (EU) 2017/825 mukaisesti rahoitettavat toimet, joilla edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteuttamista.”

| 3) | Korvataan 91 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Kokonaismäärärahoista 0,35 prosenttia kohdennetaan komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen sen jälkeen, kun niistä on vähennetty 92 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulle Verkkojen Eurooppa -välineelle annettava tuki ja 92 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu vähävaraisimmille annettava apu, ja niistä enintään 112 233 000 euroa käypinä hintoina kohdennetaan asetuksella (EU) 2017/825 perustettuun rakenneuudistusten tukiohjelmaan käytettäväksi ohjelman soveltamisalan ja tarkoituksen mukaisesti.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 91 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kokonaismäärärahoista 0,35 prosenttia kohdennetaan komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen sen jälkeen, kun niistä on vähennetty 92 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulle Verkkojen Eurooppa -välineelle annettava tuki ja 92 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu vähävaraisimmille annettava apu, ja niistä enintään 112 233 000 euroa käypinä hintoina kohdennetaan asetuksella (EU) 2017/825 perustettuun rakenneuudistusten tukiohjelmaan käytettäväksi ohjelman soveltamisalan ja tarkoituksen mukaisesti.”

19 artikla

Muutos asetukseen (EU) N:o 1305/2013

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1305/2013 51 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 6 artiklan mukaisesti maaseuturahaston vuotuisista määrärahoista voidaan käyttää komission aloitteesta ja/tai komission lukuun enintään 0,25 prosenttia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 58 artiklassa tarkoitettujen tehtävien rahoitukseen, mukaan lukien tämän asetuksen 52 artiklassa tarkoitetun eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston ja tämän asetuksen 53 artiklassa tarkoitetun eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden verkoston perustamis- ja toimintakustannukset, ja niistä enintään 30 567 000 euroa käypinä hintoina kohdennetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/825 (*2) perustettuun rakenneuudistusten tukiohjelmaan käytettäväksi kyseisen ohjelman soveltamisalan ja tarkoituksen mukaisesti.

20 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä toukokuuta 2017.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ABELA

---

(1)  
  EUVL C 177, 18.5.2016, s. 47.

1

(2)  
  EUVL C 240, 1.7.2016, s. 49.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 27. huhtikuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. toukokuuta 2017.

3

(4)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

6

(7)  
  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

8

(9)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 223/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 516/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta, neuvoston päätöksen 2008/381/EY muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 168).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 513/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja neuvoston päätöksen 2007/125/YOS kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 93).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

14

(15)  Neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002, annettu 18 päivänä helmikuuta 2002, järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille (EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1).

15

(16)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

16

---

LIITE

Indikaattorit

Edellä 4 artiklassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista mitataan seuraavien indikaattorien perusteella:

| a) | kansallisten viranomaisten, hallintoyksiköiden ja muiden julkisten yhteisöjen lukumäärä ja tyyppi, kuten kansalliset ministeriöt tai sääntelyviranomaiset, eriteltynä ohjelman mukaista tukea saavan jäsenvaltion mukaan; |
| --- | --- |

a)

kansallisten viranomaisten, hallintoyksiköiden ja muiden julkisten yhteisöjen lukumäärä ja tyyppi, kuten kansalliset ministeriöt tai sääntelyviranomaiset, eriteltynä ohjelman mukaista tukea saavan jäsenvaltion mukaan;

| b) | tuen antajien lukumäärä ja tyyppi, kuten viranomaiset, julkisoikeudelliset elimet ja julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset elimet sekä kansainväliset järjestöt, eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan; |
| --- | --- |

b)

tuen antajien lukumäärä ja tyyppi, kuten viranomaiset, julkisoikeudelliset elimet ja julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset elimet sekä kansainväliset järjestöt, eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan;

| c) | toteutettujen 6 artiklan mukaisesti tukikelpoisten toimien lukumäärä ja tyyppi, kuten asiantuntijoiden tarjoaminen käyttöön, koulutustoimet tai seminaarit ym., eriteltynä seuraavien mukaan:






  i) | maakohtaiset suositukset tai unionin oikeuden täytäntöönpanoon tai talouden sopeutusohjelmien ja jäsenvaltion oma-aloitteisten uudistusten toteuttamiseen liittyvät asiaankuuluvat toimet; |
| --- | --- | --- |

c)

toteutettujen 6 artiklan mukaisesti tukikelpoisten toimien lukumäärä ja tyyppi, kuten asiantuntijoiden tarjoaminen käyttöön, koulutustoimet tai seminaarit ym., eriteltynä seuraavien mukaan:

i)

maakohtaiset suositukset tai unionin oikeuden täytäntöönpanoon tai talouden sopeutusohjelmien ja jäsenvaltion oma-aloitteisten uudistusten toteuttamiseen liittyvät asiaankuuluvat toimet;

| ii) | erityistavoite, politiikan ala ja tukea saava jäsenvaltio; |
| --- | --- |

ii)

erityistavoite, politiikan ala ja tukea saava jäsenvaltio;

| iii) | tuen antajat, kuten viranomaiset, julkisoikeudelliset elimet ja julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset elimet sekä kansainväliset järjestöt; |
| --- | --- |

iii)

tuen antajat, kuten viranomaiset, julkisoikeudelliset elimet ja julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset elimet sekä kansainväliset järjestöt;

| iv) | tuen saajat tukea saavassa jäsenvaltiossa, kuten kansalliset viranomaiset; |
| --- | --- |

iv)

tuen saajat tukea saavassa jäsenvaltiossa, kuten kansalliset viranomaiset;

| d) | ohjelman mukaisiin toimiin perustuvien toimintapoliittisten ja oikeudellisten järjestelyjen lukumäärä ja tyyppi, kuten poliittiset yhteisymmärryspöytäkirjat tai aiesopimukset, sopimukset, joita on tehty komission, tapauksen mukaan uudistuskumppanien ja tuen antajien kanssa, eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan; |
| --- | --- |

d)

ohjelman mukaisiin toimiin perustuvien toimintapoliittisten ja oikeudellisten järjestelyjen lukumäärä ja tyyppi, kuten poliittiset yhteisymmärryspöytäkirjat tai aiesopimukset, sopimukset, joita on tehty komission, tapauksen mukaan uudistuskumppanien ja tuen antajien kanssa, eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan;

| e) | ohjelmasta tuettaviin toimiin perustuvien toimintapoliittisten aloitteiden (kuten toimintasuunnitelmien, etenemissuunnitelmien, suuntaviivojen, suositusten ja suositellun lainsäädännön) lukumäärä eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan; |
| --- | --- |

e)

ohjelmasta tuettaviin toimiin perustuvien toimintapoliittisten aloitteiden (kuten toimintasuunnitelmien, etenemissuunnitelmien, suuntaviivojen, suositusten ja suositellun lainsäädännön) lukumäärä eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan;

| f) | ohjelman mukaisten tukitoimien perusteella toteutettujen toimenpiteiden lukumäärä eriteltynä politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä maakohtaisen suosituksen tai unionin oikeuden täytäntöönpanoon tai talouden sopeutusohjelmien ja jäsenvaltion oma-aloitteisten uudistusten toteuttamiseen liittyvän asiaankuuluvan toimen mukaan; |
| --- | --- |

f)

ohjelman mukaisten tukitoimien perusteella toteutettujen toimenpiteiden lukumäärä eriteltynä politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä maakohtaisen suosituksen tai unionin oikeuden täytäntöönpanoon tai talouden sopeutusohjelmien ja jäsenvaltion oma-aloitteisten uudistusten toteuttamiseen liittyvän asiaankuuluvan toimen mukaan;

| g) | palaute, jota on saatu ohjelman mukaista tukea saaneilta kansallisilta viranomaisilta, hallintoyksiköiltä ja muilta julkisilta yhteisöiltä sekä, jos sitä on saatavilla, muilta sidosryhmiltä tai osallistujilta ohjelman mukaisten toimien tuloksista tai vaikutuksista, eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä palautteen tueksi esitettäviä kvantitatiivisia tai empiirisiä tietoja, jos niitä on saatavilla; |
| --- | --- |

g)

palaute, jota on saatu ohjelman mukaista tukea saaneilta kansallisilta viranomaisilta, hallintoyksiköiltä ja muilta julkisilta yhteisöiltä sekä, jos sitä on saatavilla, muilta sidosryhmiltä tai osallistujilta ohjelman mukaisten toimien tuloksista tai vaikutuksista, eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä palautteen tueksi esitettäviä kvantitatiivisia tai empiirisiä tietoja, jos niitä on saatavilla;

| h) | palaute, jota on saatu tuen antajilta niiden ohjelman mukaisesti antaman tuen tuloksista tai vaikutuksista erityistavoitteessa tai politiikan alalla, jonka osalta ne ovat antaneet tukea, eriteltynä tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä palautteen tueksi esitettäviä kvantitatiivisia tai empiirisiä tietoja, jos niitä on saatavilla; |
| --- | --- |

h)

palaute, jota on saatu tuen antajilta niiden ohjelman mukaisesti antaman tuen tuloksista tai vaikutuksista erityistavoitteessa tai politiikan alalla, jonka osalta ne ovat antaneet tukea, eriteltynä tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä palautteen tueksi esitettäviä kvantitatiivisia tai empiirisiä tietoja, jos niitä on saatavilla;

| i) | muutos asiaankuuluvien sidosryhmien näkemyksissä ohjelman vaikutuksista uudistusten toteuttamiseen eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä palautteen tueksi esitettäviä kvantitatiivisia tai empiirisiä tietoja, jos niitä on saatavilla; ja |
| --- | --- |

i)

muutos asiaankuuluvien sidosryhmien näkemyksissä ohjelman vaikutuksista uudistusten toteuttamiseen eriteltynä erityistavoitteen, politiikan alan ja tukea saavan jäsenvaltion mukaan sekä palautteen tueksi esitettäviä kvantitatiivisia tai empiirisiä tietoja, jos niitä on saatavilla; ja

| j) | yhteistyö- ja tukisuunnitelmaan sisältyvien, muun muassa ohjelman mukaisen tuen ansiosta saavutettujen tavoitteiden lukumäärä eriteltynä tukea saavan jäsenvaltion mukaan. |
| --- | --- |

j)

yhteistyö- ja tukisuunnitelmaan sisältyvien, muun muassa ohjelman mukaisen tuen ansiosta saavutettujen tavoitteiden lukumäärä eriteltynä tukea saavan jäsenvaltion mukaan.

Näitä indikaattoreita käytetään sen mukaisesti, mitä tietoja, mukaan luettuina asianmukaiset kvantitatiiviset tai empiiriset tiedot, on saatavilla.

Lisäksi komission on toteutettava kvalitatiivinen analyysi, jotta voidaan selvittää yhteydet ohjelman mukaisen tuen, joka mitataan käyttäen näistä indikaattoreista saatavia tietoja, sekä tukea saavan jäsenvaltion institutionaalisten, hallinnollisten ja rakenteellisten uudistusten välillä kilpailukyvyn, tuottavuuden, kasvun, työllisyyden, yhteenkuuluvuuden ja investointien lisäämiseksi.

---

| 19.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/17

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2017/826,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2017,

unionin ohjelman perustamisesta vuosiksi 2017–2020 kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla lisäävien erityistoimien tukemista varten

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 169 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unioni edistää korkeatasoisen kuluttajansuojan takaamista ja kuluttajien keskeistä asemaa sisämarkkinoilla tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kansalaiset saavat täyden hyödyn sisämarkkinoista ja että heidän oikeudellisista ja taloudellisista eduistaan huolehditaan ja niitä puolustetaan asianmukaisesti tässä yhteydessä. Hyvin toimiva ja luotettava finanssipalveluala on sisämarkkinoiden ja niiden tarjoamien rajatylittävien mahdollisuuksien keskeinen osa. Se edellyttää vahvaa sääntelyn ja valvonnan kehystä, jolla samanaikaisesti varmistetaan rahoitusvakaus ja tuetaan kestävää taloutta. Samalla hyvin toimivan ja luotettavan finanssipalvelualan olisi tarjottava korkeatasoinen suoja kuluttajille ja muille finanssipalvelujen loppukäyttäjille, mukaan luettuina vähittäissijoittajat, säästäjät, vakuutuksenottajat, eläkerahastojen jäsenet ja edunsaajat, yksittäiset osakkeenomistajat, lainanottajat ja pienet ja keskisuuret yritykset. |
| --- | --- |

(1)

Unioni edistää korkeatasoisen kuluttajansuojan takaamista ja kuluttajien keskeistä asemaa sisämarkkinoilla tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kansalaiset saavat täyden hyödyn sisämarkkinoista ja että heidän oikeudellisista ja taloudellisista eduistaan huolehditaan ja niitä puolustetaan asianmukaisesti tässä yhteydessä. Hyvin toimiva ja luotettava finanssipalveluala on sisämarkkinoiden ja niiden tarjoamien rajatylittävien mahdollisuuksien keskeinen osa. Se edellyttää vahvaa sääntelyn ja valvonnan kehystä, jolla samanaikaisesti varmistetaan rahoitusvakaus ja tuetaan kestävää taloutta. Samalla hyvin toimivan ja luotettavan finanssipalvelualan olisi tarjottava korkeatasoinen suoja kuluttajille ja muille finanssipalvelujen loppukäyttäjille, mukaan luettuina vähittäissijoittajat, säästäjät, vakuutuksenottajat, eläkerahastojen jäsenet ja edunsaajat, yksittäiset osakkeenomistajat, lainanottajat ja pienet ja keskisuuret yritykset.

| (2) | Finanssi- ja talouskriisi on vuodesta 2007 lähtien horjuttanut finanssipalvelujen loppukäyttäjien ja etenkin kuluttajien luottamusta. Jotta voidaan palauttaa heidän luottamuksensa finanssialan vakauteen ja edistää alan parhaita käytäntöjä, on näin ollen tärkeää lisätä kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien, mukaan luettuina vähittäissijoittajat, säästäjät, vakuutuksenottajat, eläkerahastojen jäsenet ja edunsaajat, yksittäiset osakkeenomistajat, lainanottajat ja pienet ja keskisuuret yritykset, sekä näiden etuja ajavien sidosryhmien aktiivista osallistumista unionin politiikan laadintaan ja muuhun asiaan liittyvään monenväliseen politiikan laadintaan finanssialalla. |
| --- | --- |

(2)

Finanssi- ja talouskriisi on vuodesta 2007 lähtien horjuttanut finanssipalvelujen loppukäyttäjien ja etenkin kuluttajien luottamusta. Jotta voidaan palauttaa heidän luottamuksensa finanssialan vakauteen ja edistää alan parhaita käytäntöjä, on näin ollen tärkeää lisätä kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien, mukaan luettuina vähittäissijoittajat, säästäjät, vakuutuksenottajat, eläkerahastojen jäsenet ja edunsaajat, yksittäiset osakkeenomistajat, lainanottajat ja pienet ja keskisuuret yritykset, sekä näiden etuja ajavien sidosryhmien aktiivista osallistumista unionin politiikan laadintaan ja muuhun asiaan liittyvään monenväliseen politiikan laadintaan finanssialalla.

| (3) | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi komissio käynnisti puoluerajat ylittävän Euroopan parlamentin aloitteen pohjalta vuoden 2011 lopussa pilottihankkeen, jonka tarkoituksena oli myöntää avustuksia, joilla tuetaan finanssialan asiantuntijakeskuksen kehittämistä kuluttajien, muiden loppukäyttäjien ja näiden etua ajavien sidosryhmien hyväksi, jotta parannettaisiin näiden valmiuksia osallistua unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla ja edistettäisiin kestävän pankkijärjestelmän kehittämistä. Hankkeen tärkeimpiä tavoitteita oli varmistaa, että unionin päättäjillä olisi uutta unionin lainsäädäntöä valmisteltaessa saatavilla myös muiden kuin finanssialan ammattilaisten esittämiä näkemyksiä, varmistaa, että uudessa unionin lainsäädännössä otettaisiin huomioon kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien edut, varmistaa, että suurelle yleisölle tiedotettaisiin paremmin finanssialan sääntelyyn liittyvistä kysymyksistä finanssiosaamisen parantamiseksi, ja varmistaa, että kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien aktiivista osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla edistettäisiin niin, että saadaan aikaan tasapainoista unionin lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(3)

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi komissio käynnisti puoluerajat ylittävän Euroopan parlamentin aloitteen pohjalta vuoden 2011 lopussa pilottihankkeen, jonka tarkoituksena oli myöntää avustuksia, joilla tuetaan finanssialan asiantuntijakeskuksen kehittämistä kuluttajien, muiden loppukäyttäjien ja näiden etua ajavien sidosryhmien hyväksi, jotta parannettaisiin näiden valmiuksia osallistua unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla ja edistettäisiin kestävän pankkijärjestelmän kehittämistä. Hankkeen tärkeimpiä tavoitteita oli varmistaa, että unionin päättäjillä olisi uutta unionin lainsäädäntöä valmisteltaessa saatavilla myös muiden kuin finanssialan ammattilaisten esittämiä näkemyksiä, varmistaa, että uudessa unionin lainsäädännössä otettaisiin huomioon kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien edut, varmistaa, että suurelle yleisölle tiedotettaisiin paremmin finanssialan sääntelyyn liittyvistä kysymyksistä finanssiosaamisen parantamiseksi, ja varmistaa, että kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien aktiivista osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla edistettäisiin niin, että saadaan aikaan tasapainoista unionin lainsäädäntöä.

| (4) | Tämän tuloksena komissio myönsi vuosina 2012–2015 avointen ehdotuspyyntöjen perusteella toiminta-avustuksia kahdelle voittoa tavoittelemattomalle yhteisölle, jotka olivat Finance Watch ja Better Finance. Avustukset myönnettiin vuosina 2012 ja 2013 osana kaksivuotista pilottihanketta sekä vuodesta 2014 lähtien valmistelutoimen muodossa. Lisäksi vuonna 2016 päätettiin antaa toiminta-avustusten sijaan toimikohtaisia avustuksia, koska toimikohtaisten avustusten avulla voidaan valvoa paremmin unionin varojen käyttöä. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) mukaan valmistelutoimea voidaan käyttää vain enintään kolmena peräkkäisenä vuotena, on tarpeen antaa säädös, joka toimii näiden toimien rahoittamisen oikeusperustana vuodesta 2017 alkaen. |
| --- | --- |

(4)

Tämän tuloksena komissio myönsi vuosina 2012–2015 avointen ehdotuspyyntöjen perusteella toiminta-avustuksia kahdelle voittoa tavoittelemattomalle yhteisölle, jotka olivat Finance Watch ja Better Finance. Avustukset myönnettiin vuosina 2012 ja 2013 osana kaksivuotista pilottihanketta sekä vuodesta 2014 lähtien valmistelutoimen muodossa. Lisäksi vuonna 2016 päätettiin antaa toiminta-avustusten sijaan toimikohtaisia avustuksia, koska toimikohtaisten avustusten avulla voidaan valvoa paremmin unionin varojen käyttöä. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) mukaan valmistelutoimea voidaan käyttää vain enintään kolmena peräkkäisenä vuotena, on tarpeen antaa säädös, joka toimii näiden toimien rahoittamisen oikeusperustana vuodesta 2017 alkaen.

| (5) | Finance Watch perustettiin vuonna 2011 unionin avustuksilla Belgian lainsäädännön alaisena kansainvälisenä voittoa tavoittelemattomana yhteisönä. Sen tehtävänä on puolustaa kansalaisyhteiskunnan etua finanssialalla. Unionin avustusten johdosta Finance Watch onnistui lyhyessä ajassa perustamaan pätevien asiantuntijoiden ryhmän, jonka oli mahdollista toteuttaa tutkimuksia, politiikka-analyyseja ja viestintätoimia finanssipalvelualalla. |
| --- | --- |

(5)

Finance Watch perustettiin vuonna 2011 unionin avustuksilla Belgian lainsäädännön alaisena kansainvälisenä voittoa tavoittelemattomana yhteisönä. Sen tehtävänä on puolustaa kansalaisyhteiskunnan etua finanssialalla. Unionin avustusten johdosta Finance Watch onnistui lyhyessä ajassa perustamaan pätevien asiantuntijoiden ryhmän, jonka oli mahdollista toteuttaa tutkimuksia, politiikka-analyyseja ja viestintätoimia finanssipalvelualalla.

| (6) | Better Finance syntyi, kun vuonna 2009 alettiin järjestellä ja brändätä uudelleen jo olemassa olevia eurooppalaisia sijoittajien ja osakkeenomistajien liittoja. Unionin avustusten ansiosta järjestö perusti finanssialan asiantuntijakeskuksen, joka keskittyy lähinnä kuluttajien, yksittäisten sijoittajien, yksittäisten osakkeenomistajien, säästäjien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien etuihin jäsenpohjansa ja resurssiensa mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Better Finance syntyi, kun vuonna 2009 alettiin järjestellä ja brändätä uudelleen jo olemassa olevia eurooppalaisia sijoittajien ja osakkeenomistajien liittoja. Unionin avustusten ansiosta järjestö perusti finanssialan asiantuntijakeskuksen, joka keskittyy lähinnä kuluttajien, yksittäisten sijoittajien, yksittäisten osakkeenomistajien, säästäjien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien etuihin jäsenpohjansa ja resurssiensa mukaisesti.

| (7) | Vuonna 2015 toteutetussa pilottihankkeen ja myöhemmän valmistelutoimen arvioinnissa todettiin, että toiminnan tavoitteet on saavutettu pääpiirteissään. Finance Watch ja Better Finance ovat työskennelleet toisiaan täydentävillä toiminnan aloilla, ja niillä on eri kohderyhmät. Yhdessä niiden toiminta on kattanut suurimman osan unionin finanssipoliittisesta asialistasta vuodesta 2012, ja Finance Watch ja Better Finance ovat resurssiensa salliessa pyrkineet laajentamaan toimintaansa siten, että sillä olisi laaja maantieteellinen kattavuus unionissa. |
| --- | --- |

(7)

Vuonna 2015 toteutetussa pilottihankkeen ja myöhemmän valmistelutoimen arvioinnissa todettiin, että toiminnan tavoitteet on saavutettu pääpiirteissään. Finance Watch ja Better Finance ovat työskennelleet toisiaan täydentävillä toiminnan aloilla, ja niillä on eri kohderyhmät. Yhdessä niiden toiminta on kattanut suurimman osan unionin finanssipoliittisesta asialistasta vuodesta 2012, ja Finance Watch ja Better Finance ovat resurssiensa salliessa pyrkineet laajentamaan toimintaansa siten, että sillä olisi laaja maantieteellinen kattavuus unionissa.

| (8) | Molemmat järjestöt ovat tuottaneet lisäarvoa kansallisten jäsentensä toiminnalle ja unionin kuluttajille. Monenlaisia kuluttaja-asioita käsittelevillä kansallisilla järjestöillä ei useinkaan ole riittävää teknistä asiantuntemusta nimenomaisesti finanssipalveluihin liittyvillä politiikanaloilla eikä näitä aloja koskevassa unionin politiikan laadinnassa. Lisäksi vastaavia järjestöjä ei toistaiseksi ole tiedossa unionin tasolla. Vaikka pilottihankeen arvioinnissa ilmeni, että muilta hakijoilta ei ole saatu vastauksia vuodesta 2012 alkaen vuosittain järjestettyihin ehdotuspyyntöihin, tässä asetuksessa säädetyn ohjelman olisi kauden 2017–2020 jälkeen oltava avoin muille mahdollisille avustuksensaajille, jos ne täyttävät ohjelman vaatimukset. |
| --- | --- |

(8)

Molemmat järjestöt ovat tuottaneet lisäarvoa kansallisten jäsentensä toiminnalle ja unionin kuluttajille. Monenlaisia kuluttaja-asioita käsittelevillä kansallisilla järjestöillä ei useinkaan ole riittävää teknistä asiantuntemusta nimenomaisesti finanssipalveluihin liittyvillä politiikanaloilla eikä näitä aloja koskevassa unionin politiikan laadinnassa. Lisäksi vastaavia järjestöjä ei toistaiseksi ole tiedossa unionin tasolla. Vaikka pilottihankeen arvioinnissa ilmeni, että muilta hakijoilta ei ole saatu vastauksia vuodesta 2012 alkaen vuosittain järjestettyihin ehdotuspyyntöihin, tässä asetuksessa säädetyn ohjelman olisi kauden 2017–2020 jälkeen oltava avoin muille mahdollisille avustuksensaajille, jos ne täyttävät ohjelman vaatimukset.

| (9) | Useista yrityksistä huolimatta Finance Watch ja Better Finance eivät ole onnistuneet saamaan vakaata ja merkittävää rahoitusta muilta finanssialasta riippumattomilta tukijoilta, ja siksi ne ovat edelleen erittäin riippuvaisia unionin rahoituksesta pystyäkseen toimimaan taloudellisesti kestävällä tavalla. Unionin yhteisrahoitus onkin nyt tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että ne saavat tarvittavat resurssit tämän toiminnan tavoitteiden saavuttamiseksi tulevina vuosina, ja turvata vakaa rahoitus näille järjestöille sekä niiden asiantuntijoille ja hallintohenkilöstölle, jotka ovat tähän mennessä onnistuneet käynnistämään olennaiset toimensa lyhyessä ajassa. On näin ollen tarpeen perustaa vuosiksi 2017–2020 unionin ohjelma, jolla tuetaan Finance Watch- ja Better Finance -järjestöjen toimintaa, jäljempänä ’ohjelma’, joka täydentää jäsenvaltioiden vastaavaa kansallisen tason toimintaa. Rahoituksen vakaudella on keskeinen merkitys molemmille järjestöille sekä asiantuntemuksen säilyttämisen että hankkeiden suunnittelun kannalta. Ohjelmasta tukea saavien järjestöjen olisi kuitenkin pyrittävä lisäämään muista lähteistä saatavan rahoituksen osuutta. |
| --- | --- |

(9)

Useista yrityksistä huolimatta Finance Watch ja Better Finance eivät ole onnistuneet saamaan vakaata ja merkittävää rahoitusta muilta finanssialasta riippumattomilta tukijoilta, ja siksi ne ovat edelleen erittäin riippuvaisia unionin rahoituksesta pystyäkseen toimimaan taloudellisesti kestävällä tavalla. Unionin yhteisrahoitus onkin nyt tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että ne saavat tarvittavat resurssit tämän toiminnan tavoitteiden saavuttamiseksi tulevina vuosina, ja turvata vakaa rahoitus näille järjestöille sekä niiden asiantuntijoille ja hallintohenkilöstölle, jotka ovat tähän mennessä onnistuneet käynnistämään olennaiset toimensa lyhyessä ajassa. On näin ollen tarpeen perustaa vuosiksi 2017–2020 unionin ohjelma, jolla tuetaan Finance Watch- ja Better Finance -järjestöjen toimintaa, jäljempänä ’ohjelma’, joka täydentää jäsenvaltioiden vastaavaa kansallisen tason toimintaa. Rahoituksen vakaudella on keskeinen merkitys molemmille järjestöille sekä asiantuntemuksen säilyttämisen että hankkeiden suunnittelun kannalta. Ohjelmasta tukea saavien järjestöjen olisi kuitenkin pyrittävä lisäämään muista lähteistä saatavan rahoituksen osuutta.

| (10) | Finance Watch- ja Better Finance -järjestöjen rahoituksen jatkaminen valmistelutoimen tapaan vuosina 2017–2020 varmistaisi näiden järjestöjen toiminnan tähän mennessä myönteisiksi arvioitujen vaikutusten ylläpitämisen. Ohjelman toteuttamisen rahoituspuitteiden olisi perustuttava kunkin järjestön keskimääräisiin todellisiin kustannuksiin vuosina 2012–2015. Unionin yhteisrahoitusosuuden 60 prosentin enimmäismäärän olisi säilyttävä ennallaan. Jos ohjelmaa ja vastaavaa rahoitusta jatketaan vuotta 2020 pidemmälle ja jos ilmenee, että on olemassa myös muita mahdollisia avustuksensaajia, hakijoille suunnatun ehdotuspyynnön olisi oltava avoin kaikille muille kriteerit täyttäville järjestöille, jotka edistävät ohjelman tavoitteita. |
| --- | --- |

(10)

Finance Watch- ja Better Finance -järjestöjen rahoituksen jatkaminen valmistelutoimen tapaan vuosina 2017–2020 varmistaisi näiden järjestöjen toiminnan tähän mennessä myönteisiksi arvioitujen vaikutusten ylläpitämisen. Ohjelman toteuttamisen rahoituspuitteiden olisi perustuttava kunkin järjestön keskimääräisiin todellisiin kustannuksiin vuosina 2012–2015. Unionin yhteisrahoitusosuuden 60 prosentin enimmäismäärän olisi säilyttävä ennallaan. Jos ohjelmaa ja vastaavaa rahoitusta jatketaan vuotta 2020 pidemmälle ja jos ilmenee, että on olemassa myös muita mahdollisia avustuksensaajia, hakijoille suunnatun ehdotuspyynnön olisi oltava avoin kaikille muille kriteerit täyttäville järjestöille, jotka edistävät ohjelman tavoitteita.

| (11) | Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (12) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vuotuisten työohjelmien vahvistamisen osalta. |
| --- | --- |

(12)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vuotuisten työohjelmien vahvistamisen osalta.

| (13) | Vuosittain ennen 30 päivää marraskuuta kunkin avustuksensaajan olisi esitettävä komissiolle kuvaus toimista, jotka ovat suunnitteilla seuraavaksi vuodeksi ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä toimet olisi kuvattava yksityiskohtaisesti esittäen myös niiden tavoitteet, odotetut tulokset ja vaikutukset, arvioidut kustannukset ja aikataulu sekä asiaankuuluvat indikaattorit niiden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Vuosittain ennen 30 päivää marraskuuta kunkin avustuksensaajan olisi esitettävä komissiolle kuvaus toimista, jotka ovat suunnitteilla seuraavaksi vuodeksi ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä toimet olisi kuvattava yksityiskohtaisesti esittäen myös niiden tavoitteet, odotetut tulokset ja vaikutukset, arvioidut kustannukset ja aikataulu sekä asiaankuuluvat indikaattorit niiden arvioimiseksi.

| (14) | Rahoitustukea olisi myönnettävä asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (5) säädettyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Rahoitustukea olisi myönnettävä asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (5) säädettyjen edellytysten mukaisesti.

| (15) | Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomus ohjelman mukaisesti saaduista tuloksista viimeistään 12 kuukautta ennen ohjelman päättymistä. Arviointikertomuksessa olisi arvioitava, onko ohjelmaa syytä jatkaa kauden 2017–2020 jälkeen. Jos ohjelmaa jatketaan, muutetaan tai uudistetaan kauden 2017–2020 jälkeen, avustuksensaajien valitsemisessa olisi sovellettava avointa ehdotuspyyntömenettelyä. |
| --- | --- |

(15)

Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomus ohjelman mukaisesti saaduista tuloksista viimeistään 12 kuukautta ennen ohjelman päättymistä. Arviointikertomuksessa olisi arvioitava, onko ohjelmaa syytä jatkaa kauden 2017–2020 jälkeen. Jos ohjelmaa jatketaan, muutetaan tai uudistetaan kauden 2017–2020 jälkeen, avustuksensaajien valitsemisessa olisi sovellettava avointa ehdotuspyyntömenettelyä.

| (16) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat muun muassa sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. |
| --- | --- |

(16)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat muun muassa sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.

| (17) | Avustuksensaajien olisi kaikin tavoin pyrittävä tekemään toimistaan näkyviä kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi avustuksensaajien olisi pyrittävä luomaan yhteyksiä asianomaisiin voittoa tavoittelemattomiin kuluttajajärjestöihin kaikkialla unionissa ja mahdollisuuksien mukaan käännättämään järjestöönsä, jäsenyyteensä ja toimiinsa liittyviä tietoja sekä asettamaan nämä tiedot saataville verkkosivustoilleen. |
| --- | --- |

(17)

Avustuksensaajien olisi kaikin tavoin pyrittävä tekemään toimistaan näkyviä kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi avustuksensaajien olisi pyrittävä luomaan yhteyksiä asianomaisiin voittoa tavoittelemattomiin kuluttajajärjestöihin kaikkialla unionissa ja mahdollisuuksien mukaan käännättämään järjestöönsä, jäsenyyteensä ja toimiinsa liittyviä tietoja sekä asettamaan nämä tiedot saataville verkkosivustoilleen.

| (18) | Avustuksensaajien toteuttamien unionin varoista tuettujen toimien jatkuvuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä toukokuuta 2017. |
| --- | --- |

(18)

Avustuksensaajien toteuttamien unionin varoista tuettujen toimien jatkuvuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä toukokuuta 2017.

| (19) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli perustaa unionin ohjelmaa kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla lisäävien erityistoimien tukemista varten, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli perustaa unionin ohjelmaa kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla lisäävien erityistoimien tukemista varten, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Perustetaan 1 päivän toukokuuta 2017 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi unionin ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, tukemaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen toteuttamia toimia. Näillä toimilla edistetään unionin politiikan mukaisten tavoitteiden saavuttamista pyrittäessä lisäämään kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien sekä niiden etuja ajavien sidosryhmien osallistumista unionin politiikan laadintaan ja muuhun asiaan liittyvään monenväliseen politiikan laadintaan finanssipalvelualalla.

2.   Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi siitä yhteisrahoitetaan seuraavat toimet:

| a) | tutkimustoimet, mukaan luettuina oman tutkimuksen ja tiedon tuottaminen, sekä asiantuntemuksen kehittäminen; |
| --- | --- |

a)

tutkimustoimet, mukaan luettuina oman tutkimuksen ja tiedon tuottaminen, sekä asiantuntemuksen kehittäminen;

| b) | yhteyksien luominen kuluttajiin ja muihin finanssipalvelujen loppukäyttäjiin toimimalla yhteistyössä jäsenvaltioissa olevien kuluttajaverkostojen ja puhelinpalvelujen kanssa, jotta havaitaan seikkoja, joilla on merkitystä unionin politiikan laadinnan kannalta, kun pyritään suojelemaan kuluttajien etuja finanssipalvelualalla; |
| --- | --- |

b)

yhteyksien luominen kuluttajiin ja muihin finanssipalvelujen loppukäyttäjiin toimimalla yhteistyössä jäsenvaltioissa olevien kuluttajaverkostojen ja puhelinpalvelujen kanssa, jotta havaitaan seikkoja, joilla on merkitystä unionin politiikan laadinnan kannalta, kun pyritään suojelemaan kuluttajien etuja finanssipalvelualalla;

| c) | tietoisuuden lisäämistä koskevat toimet, valistuksen levittämistä koskevat toimet ja finanssialaan liittyvän koulutuksen tarjoaminen suoraan tai näiden järjestöjen kansallisten jäsenten kautta siten, että kohderyhmä kattaa laajasti muun muassa kuluttajat, muut finanssipalvelujen loppukäyttäjät ja muut kuin asiantuntijat; |
| --- | --- |

c)

tietoisuuden lisäämistä koskevat toimet, valistuksen levittämistä koskevat toimet ja finanssialaan liittyvän koulutuksen tarjoaminen suoraan tai näiden järjestöjen kansallisten jäsenten kautta siten, että kohderyhmä kattaa laajasti muun muassa kuluttajat, muut finanssipalvelujen loppukäyttäjät ja muut kuin asiantuntijat;

| d) | jäljempänä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen jäsenten välistä vuorovaikutusta vahvistavat toimet sekä kyseisten jäsenten kantoja unionin tasolla edistävät vaikuttamistoimet, politiikanalaa koskeva neuvonta sekä finanssialan ja unionin sääntelyä koskevan julkisen ja yleisen kiinnostuksen edistäminen. |
| --- | --- |

d)

jäljempänä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen jäsenten välistä vuorovaikutusta vahvistavat toimet sekä kyseisten jäsenten kantoja unionin tasolla edistävät vaikuttamistoimet, politiikanalaa koskeva neuvonta sekä finanssialan ja unionin sääntelyä koskevan julkisen ja yleisen kiinnostuksen edistäminen.

2 artikla

Ohjelman tavoitteet

1.   Ohjelman tavoitteena on

| a) | parantaa entisestään kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien sekä näiden etuja ajavien sidosryhmien aktiivista osallistumista unionin politiikan laadintaan sekä muuhun asiaan liittyvään monenväliseen politiikan laadintaan finanssipalvelualalla; |
| --- | --- |

a)

parantaa entisestään kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien sekä näiden etuja ajavien sidosryhmien aktiivista osallistumista unionin politiikan laadintaan sekä muuhun asiaan liittyvään monenväliseen politiikan laadintaan finanssipalvelualalla;

| b) | tiedottaa kuluttajille ja muille finanssipalvelujen loppukäyttäjille sekä näiden etuja ajaville sidosryhmille finanssialan sääntelyyn liittyvistä asioista. |
| --- | --- |

b)

tiedottaa kuluttajille ja muille finanssipalvelujen loppukäyttäjille sekä näiden etuja ajaville sidosryhmille finanssialan sääntelyyn liittyvistä asioista.

2.   Komissio varmistaa, että ohjelmaa arvioidaan säännöllisesti 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden suhteen erityisesti siten, että kunkin avustuksensaajan edellytetään toimittavan seuraavat tiedot:

| a) | vuotuinen kuvaus avustuksensaajan ohjelman mukaisesti toteuttamista toimista; |
| --- | --- |

a)

vuotuinen kuvaus avustuksensaajan ohjelman mukaisesti toteuttamista toimista;

| b) | vuotuinen toimintakertomus, johon sisältyy kutakin avustuksensaajan suunnittelemaa ja toteuttamaa toimea koskevia määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita; |
| --- | --- |

b)

vuotuinen toimintakertomus, johon sisältyy kutakin avustuksensaajan suunnittelemaa ja toteuttamaa toimea koskevia määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita;

| c) | selvitys varainkäytöstä. |
| --- | --- |

c)

selvitys varainkäytöstä.

Tällaiseen arvioon on sisällyttävä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatiminen.

3 artikla

Ohjelman avustuksensaajat

1.   Ohjelman avustuksensaajat ovat Finance Watch- ja Better Finance -järjestöt, jäljempänä ’avustuksensaajat’.

2.   Voidakseen osallistua ohjelmaan avustuksensaajan on edelleenkin oltava valtiosta riippumaton ja voittoa tavoittelematon oikeushenkilö, joka on riippumaton toimialasta, kaupasta tai liiketoiminnasta. Sillä ei saa olla eturistiriitoja, ja sen on edustettava jäsentensä kautta unionin kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien etuja finanssipalvelualalla.

Jotta avustuksensaaja voi ajaa kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien etuja mahdollisimman monessa jäsenvaltiossa, sen on pyrittävä laajentamaan aktiivisten jäsenten verkostoaan jäsenvaltioissa ja varmistamaan laaja maantieteellinen kattavuus.

Komissio auttaa avustuksensaajia löytämään mahdollisia jäseniä jäsenvaltioissa. Komissio varmistaa myös, että kukin avustuksensaaja täyttää tämän kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetyt kriteerit ohjelman koko keston ajan, sisällyttämällä ne 7 artiklassa tarkoitettuihin vuotuisiin työohjelmiin ja arvioimalla vuosittain, täyttävätkö avustuksensaajat nämä kriteerit, ennen 4 artiklassa tarkoitettujen toimikohtaisten avustusten myöntämistä.

3.   Jos avustuksensaajat sulautuvat toisiinsa, näin syntyvästä oikeushenkilöstä tulee ohjelman ainut avustuksensaaja.

4 artikla

Avustusten myöntäminen

Ohjelman mukainen rahoitus annetaan vuosittain myönnettävinä toimikohtaisina avustuksina, ja se perustuu avustuksensaajan 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemään toimia koskevaan ehdotukseen.

5 artikla

Avoimuus

1.   Kaikissa avustuksensaajan toteuttamaan ja ohjelmasta rahoitettuun toimeen liittyvissä tiedotteissa tai julkaisuissa on mainittava, että avustuksensaaja on saanut rahoitusta unionin talousarviosta.

2.   Kunkin avustuksensaajan on kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat, annettava seuraavat tiedot samanaikaisesti yleisölle ja asiaankuuluville voittoa tavoittelemattomille kuluttajajärjestöille:

| a) | työn organisointi ja laajuus; |
| --- | --- |

a)

työn organisointi ja laajuus;

| b) | mahdollisuus liittyä jäseneksi, jäsenyysehdot ja avustuksensaajan rakenne; |
| --- | --- |

b)

mahdollisuus liittyä jäseneksi, jäsenyysehdot ja avustuksensaajan rakenne;

| c) | mitkä sen toteuttamista toimista kuuluvat 1 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

c)

mitkä sen toteuttamista toimista kuuluvat 1 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.

6 artikla

Varainhoitoa koskevat säännökset

1.   Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi 1 päivän toukokuuta 2017 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisellä kaudella ovat enintään 6 000 000 euroa käypinä hintoina.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

7 artikla

Ohjelman toteuttaminen

1.   Komissio toteuttaa ohjelman asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.

2.   Voidakseen osallistua ohjelmaan kunkin avustuksensaajan on toimitettava komissiolle vuosittain ennen 30 päivää marraskuuta kuvaus 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimista, jotka ovat suunnitteilla seuraavaksi vuodeksi ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, jäljempänä ’toimia koskeva ehdotus’. Nämä toimet on kuvattava yksityiskohtaisesti esittäen myös niiden tavoitteet, odotetut tulokset ja vaikutukset, arvioidut kustannukset ja aikataulu sekä asiaankuuluvat indikaattorit niiden arvioimiseksi.

3.   Komissio toteuttaa ohjelman vuotuisten työohjelmien avulla asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.

Vuotuisissa työohjelmissa on vahvistettava tavoitteet, avustuksensaajien toteuttamien toimien odotetut tulokset, näiden toimien toteuttamistapa ja toimien suorittamista varten tarvittavan rahoituksen kokonaismäärä. Niihin on sisällyttävä myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle varatun rahoituksen määrästä sekä alustava toteuttamisaikataulu.

Toimikohtaisten avustusten osalta vuotuisissa työohjelmissa on vahvistettava painopisteet, keskeiset myöntämisperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä. Suoran yhteisrahoituksen enimmäismäärä on 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Jos avustuksensaaja saa rahoitusta jäseniltä, jotka itse saavat rahoitusta unionin rahoitusohjelmista, komissio vähentää vuotuista osuuttaan varmistaakseen, että kyseisen avustuksensaajan ohjelman mukaisille toimille unionilta saama suora ja välillinen kokonaisrahoitus ei ylitä 70:tä prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

4.   Komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat rahoituspäätöksellä.

8 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

3.   Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (6) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (7) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, mukaan luettuina paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko ohjelman mukaisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai avustuspäätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin yhteistyösopimuksiin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällytettävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

9 artikla

Ohjelman arviointi

1.   Komissio antaa viimeistään 12 kuukautta ennen ohjelman päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta ja antaa niille pyynnöstä kaikki arvioinnissa käytetyt ja saatavillaan olevat tiedot noudattaen samalla sovellettavia tietosuojasääntöjä ja luottamuksellisuutta koskevia velvoitteita.

Arviointikertomuksessa arvioidaan ohjelman yleistä merkitystä ja lisäarvoa, sen toteuttamisen vaikuttavuutta ja tehokkuutta sekä avustuksensaajien toiminnalla yhdessä ja erikseen saavutettuja tuloksia 2 artiklan 1 kohdassa asetettuihin tavoitteisiin nähden.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu arviointikertomus toimitetaan tiedoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

10 artikla

Siirtymäsäännös

Avustuksensaajien on toimitettava komissiolle toimia koskeva ehdotus ohjelman ensimmäiseksi vuodeksi viimeistään 3 päivänä kesäkuuta 2017.

11 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 201731 päivään joulukuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä toukokuuta 2017.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ABELA

---

(1)  
  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 117.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 27. huhtikuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. toukokuuta 2017.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

(4)  
  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

4

(5)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

6

(7)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

7

---

| 19.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/24

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2017/827,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2017,

tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 annetun asetuksen (EU) N:o 258/2014 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 258/2014 (3) perusteella kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (International Financing Reporting Standards Foundation, jäljempänä ’IFRS-säätiö’), joka on kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiön (International Accounting Standards Committee Foundation) oikeudellinen seuraaja, sekä julkisen edun valvontalautakunta (Public Interest Oversight Board, jäljempänä ’PIOB’) saavat unionin osarahoitusta toiminta-avustuksina 31 päivään joulukuuta 2020 saakka. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 258/2014 (3) perusteella kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (International Financing Reporting Standards Foundation, jäljempänä ’IFRS-säätiö’), joka on kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiön (International Accounting Standards Committee Foundation) oikeudellinen seuraaja, sekä julkisen edun valvontalautakunta (Public Interest Oversight Board, jäljempänä ’PIOB’) saavat unionin osarahoitusta toiminta-avustuksina 31 päivään joulukuuta 2020 saakka.

| (2) | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (European Financial Reporting Advisory Group, jäljempänä ’EFRAG’) sai asetuksen (EU) N:o 258/2014 perusteella unionin osarahoitusta toiminta-avustuksina 31 päivään joulukuuta 2016 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (European Financial Reporting Advisory Group, jäljempänä ’EFRAG’) sai asetuksen (EU) N:o 258/2014 perusteella unionin osarahoitusta toiminta-avustuksina 31 päivään joulukuuta 2016 saakka.

| (3) | Komissio julkaisi 12 päivänä marraskuuta 2013 sisämarkkinoista ja palveluista vastaavan komissaarin erityisneuvonantajan Philippe Maystadtin raportin, jäljempänä ’erityisneuvonantajan raportti’, jossa tämä hahmotteli mahdollisia EFRAG:n hallintoon tehtäviä uudistuksia, joiden tarkoituksena olisi vahvistaa unionin panosta kansainvälisten tilinpäätösstandardien laatimisessa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio julkaisi 12 päivänä marraskuuta 2013 sisämarkkinoista ja palveluista vastaavan komissaarin erityisneuvonantajan Philippe Maystadtin raportin, jäljempänä ’erityisneuvonantajan raportti’, jossa tämä hahmotteli mahdollisia EFRAG:n hallintoon tehtäviä uudistuksia, joiden tarkoituksena olisi vahvistaa unionin panosta kansainvälisten tilinpäätösstandardien laatimisessa.

| (4) | Komissio seurasi tarkasti EFRAG:n hallintouudistuksen täytäntöönpanoa ja tiedotti Euroopan parlamentille ja neuvostolle tältä osin tapahtuneesta etenemisestä asianmukaisesti. Tältä pohjalta on aiheellista jatkaa EFRAG:n rahoitusta vuosiksi 2017–2020, jotta saavutetaan tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavan unionin ohjelman pitkän aikavälin tavoitteet. |
| --- | --- |

(4)

Komissio seurasi tarkasti EFRAG:n hallintouudistuksen täytäntöönpanoa ja tiedotti Euroopan parlamentille ja neuvostolle tältä osin tapahtuneesta etenemisestä asianmukaisesti. Tältä pohjalta on aiheellista jatkaa EFRAG:n rahoitusta vuosiksi 2017–2020, jotta saavutetaan tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavan unionin ohjelman pitkän aikavälin tavoitteet.

| (5) | EFRAG:n hallintoneuvoston, jossa sekä julkinen että yksityinen etu ovat tasapainoisesti edustettuina, olisi varmistettava, että sen jäsenet sitoutuvat toimimaan Euroopan yleisen edun mukaisesti. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista, Euroopan pankkiviranomaista, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista ja Euroopan keskuspankkia pyydetään osallistumaan EFRAG:n hallintoneuvoston työhön mahdollisimman aktiivisesti. |
| --- | --- |

(5)

EFRAG:n hallintoneuvoston, jossa sekä julkinen että yksityinen etu ovat tasapainoisesti edustettuina, olisi varmistettava, että sen jäsenet sitoutuvat toimimaan Euroopan yleisen edun mukaisesti. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista, Euroopan pankkiviranomaista, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista ja Euroopan keskuspankkia pyydetään osallistumaan EFRAG:n hallintoneuvoston työhön mahdollisimman aktiivisesti.

| (6) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuotuinen kertomus EFRAG:n tärkeimmistä saavutuksista ja toiminnasta edellisen vuoden aikana. Kyseisessä kertomuksessa olisi myös tarkasteltava laajennettua yleistä etua koskevan vaatimuksen osalta tapahtunutta kehitystä ja esitettävä yksityiskohtainen katsaus kansainvälisten tilinpäätösstandardien (international financial reporting standards, jäljempänä ’IFRS-standardit’) kehitykseen. Tilinpäätösstandardit eivät saisi vaarantaa rahoitusvakautta unionissa eivätkä estää unionin talouskehitystä. |
| --- | --- |

(6)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuotuinen kertomus EFRAG:n tärkeimmistä saavutuksista ja toiminnasta edellisen vuoden aikana. Kyseisessä kertomuksessa olisi myös tarkasteltava laajennettua yleistä etua koskevan vaatimuksen osalta tapahtunutta kehitystä ja esitettävä yksityiskohtainen katsaus kansainvälisten tilinpäätösstandardien (international financial reporting standards, jäljempänä ’IFRS-standardit’) kehitykseen. Tilinpäätösstandardit eivät saisi vaarantaa rahoitusvakautta unionissa eivätkä estää unionin talouskehitystä.

| (7) | IFRS-standardien, PIOB:n ja EFRAG:n kehityksen osalta komission vuotuisessa kertomuksessa olisi myös viitattava Euroopan parlamentin suositusten jatkotoimiin ja täytäntöönpanoon. Lisäksi IFRS-säätiötä, PIOB:tä ja EFRAG:tä kehotetaan osallistumaan säännöllisesti ja ainakin vuosittain Euroopan parlamentin järjestämiin kuulemistilaisuuksiin täyden selonteon antamiseksi kansainvälisten tilinpäätös- ja tilintarkastusstandardien kehityksestä. |
| --- | --- |

(7)

IFRS-standardien, PIOB:n ja EFRAG:n kehityksen osalta komission vuotuisessa kertomuksessa olisi myös viitattava Euroopan parlamentin suositusten jatkotoimiin ja täytäntöönpanoon. Lisäksi IFRS-säätiötä, PIOB:tä ja EFRAG:tä kehotetaan osallistumaan säännöllisesti ja ainakin vuosittain Euroopan parlamentin järjestämiin kuulemistilaisuuksiin täyden selonteon antamiseksi kansainvälisten tilinpäätös- ja tilintarkastusstandardien kehityksestä.

| (8) | Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle entistä säännöllisemmin tietoa IFRS-säätiön, PIOB:n ja EFRAG:n yhteisistä ponnisteluista, koska unioni osarahoittaa näitä kolmea elintä ja ne työskentelevät samojen tavoitteiden hyväksi. |
| --- | --- |

(8)

Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle entistä säännöllisemmin tietoa IFRS-säätiön, PIOB:n ja EFRAG:n yhteisistä ponnisteluista, koska unioni osarahoittaa näitä kolmea elintä ja ne työskentelevät samojen tavoitteiden hyväksi.

| (9) | Komission olisi myös harkittava mahdollisia muutoksia EFRAG:n toimintaan ja yksityisoikeudelliseen asemaan pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(9)

Komission olisi myös harkittava mahdollisia muutoksia EFRAG:n toimintaan ja yksityisoikeudelliseen asemaan pitkällä aikavälillä.

| (10) | Asetus (EU) N:o 258/2014 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Asetus (EU) N:o 258/2014 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti.

| (11) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin ohjelman vuosien 2017–2020 määrärahojen lisääminen EFRAG:n sellaisen toiminnan tukemiseksi, jolla edistetään tilinpäätösraportointiin liittyvien unionin politiikan tavoitteiden saavuttamista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin ohjelman vuosien 2017–2020 määrärahojen lisääminen EFRAG:n sellaisen toiminnan tukemiseksi, jolla edistetään tilinpäätösraportointiin liittyvien unionin politiikan tavoitteiden saavuttamista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (12) | EFRAG:n rahoituksen jatkuvuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2017, |
| --- | --- |

(12)

EFRAG:n rahoituksen jatkuvuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2017,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 258/2014 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | EFRAG;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

| 2) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2014–2020 ovat 57 007 000 euroa nykyhintoina.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2014–2020 ovat 57 007 000 euroa nykyhintoina.”;

| b) | korvataan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | EFRAG: 23 134 000 euroa;”. |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

EFRAG: 23 134 000 euroa;”.

| 3) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”4 a.   IFRS-säätiön ja IASB:n osalta 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan myös niiden hallinnointia, erityisesti avoimuuden, eturistiriitojen välttämisen ja palkattujen asiantuntijoiden monipuolisuuden osalta, sekä eturyhmien laajan edustuksen ja julkisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi toteutettuja toimia.
  Korkealaatuisten tilinpäätösstandardien sekä avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja riippumattomuutta koskevien korkeiden standardien takaamiseksi kertomuksessa on lisäksi kartoitettava ja arvioitava IFRS-säätiön puitteissa toteutettuja toimia, jotka koskevat muun muassa asiakirjojen julkista saatavuutta, avointa vuoropuhelua unionin toimielinten ja eri sidosryhmien kanssa, sidosryhmien kokousten avoimuussääntöjä ja avoimuusrekistereiden perustamista.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohta seuraavasti:

”4 a.   IFRS-säätiön ja IASB:n osalta 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan myös niiden hallinnointia, erityisesti avoimuuden, eturistiriitojen välttämisen ja palkattujen asiantuntijoiden monipuolisuuden osalta, sekä eturyhmien laajan edustuksen ja julkisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi toteutettuja toimia.

Korkealaatuisten tilinpäätösstandardien sekä avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja riippumattomuutta koskevien korkeiden standardien takaamiseksi kertomuksessa on lisäksi kartoitettava ja arvioitava IFRS-säätiön puitteissa toteutettuja toimia, jotka koskevat muun muassa asiakirjojen julkista saatavuutta, avointa vuoropuhelua unionin toimielinten ja eri sidosryhmien kanssa, sidosryhmien kokousten avoimuussääntöjä ja avoimuusrekistereiden perustamista.”;

| b) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa käsitellään PIOB:n ja sen seuraajaorganisaation edistymistä rahoituksen monipuolistamisessa ja arvioidaan, kuinka PIOB:n työ osaltaan parantaa tilintarkastuksen laatua, tilintarkastusalan riippumattomuus mukaan lukien. Jos IFAC:n rahoituksen osuus on tiettynä vuonna yli kaksi kolmasosaa PIOB:n vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, komissio ehdottaa vuosittaisen rahoitusosuutensa rajoittamista kyseisenä vuonna enintään 300 000 euroon.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa käsitellään PIOB:n ja sen seuraajaorganisaation edistymistä rahoituksen monipuolistamisessa ja arvioidaan, kuinka PIOB:n työ osaltaan parantaa tilintarkastuksen laatua, tilintarkastusalan riippumattomuus mukaan lukien. Jos IFAC:n rahoituksen osuus on tiettynä vuonna yli kaksi kolmasosaa PIOB:n vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, komissio ehdottaa vuosittaisen rahoitusosuutensa rajoittamista kyseisenä vuonna enintään 300 000 euroon.”;

| c) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”6 a.   EFRAG:n osalta 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan vuodesta 2018 lähtien seuraavaa:






  a) | onko erityisneuvonantajan raportissa suositeltua laajennetun yleisen edun vaatimusta noudatettu edellisenä vuonna toteutetun hyväksymisprosessin aikana; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

”6 a.   EFRAG:n osalta 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan vuodesta 2018 lähtien seuraavaa:

a)

onko erityisneuvonantajan raportissa suositeltua laajennetun yleisen edun vaatimusta noudatettu edellisenä vuonna toteutetun hyväksymisprosessin aikana;

| b) | ovatko Euroopan parlamentti ja neuvosto olleet varhaisessa vaiheessa mukana kirjanpitostandardien kehittämisessä ylipäätään sekä etenkin niiden hyväksymisprosessissa; |
| --- | --- |

b)

ovatko Euroopan parlamentti ja neuvosto olleet varhaisessa vaiheessa mukana kirjanpitostandardien kehittämisessä ylipäätään sekä etenkin niiden hyväksymisprosessissa;

| c) | onko EFRAG:n rahoitusrakenne riittävän monipuolinen ja tasapainoinen, jotta se pystyy täyttämään yleisen edun mukaisen tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti; ja |
| --- | --- |

c)

onko EFRAG:n rahoitusrakenne riittävän monipuolinen ja tasapainoinen, jotta se pystyy täyttämään yleisen edun mukaisen tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti; ja

| d) | EFRAG:n hallinnointi erityisesti avoimuuden osalta ja toimet, jotka on toteutettu eturyhmien laajan edustuksen ja julkisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

d)

EFRAG:n hallinnointi erityisesti avoimuuden osalta ja toimet, jotka on toteutettu eturyhmien laajan edustuksen ja julkisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi.

Lisäksi siinä kartoitetaan ja arvioidaan EFRAG:n puitteissa toteutettuja toimia demokraattisen vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja riippumattomuuden korkeiden standardien takaamiseksi, mikä koskee muun muassa asiakirjojen julkista saatavuutta, avointa vuoropuhelua unionin toimielinten ja eri sidosryhmien kanssa, pakollisten avoimuusrekistereiden perustamista ja sidosryhmien kokousten avoimuutta koskevia sääntöjä sekä sisäisiä sääntöjä, joilla pyritään erityisesti eturistiriitojen välttämiseen.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä toukokuuta 2017.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ABELA

---

(1)  
  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 147.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 27. huhtikuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. toukokuuta 2017.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 ja päätöksen N:o 716/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 105, 8.4.2014, s. 1).

3

---