# Úřední věstník L 166/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 166 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6029. června 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 166

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6029. června 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1145 ze dne 8. června 2017 o stažení některých doplňkových látek povolených podle směrnic Rady 70/524/EHS a 82/471/EHS z trhu a o zrušení zastaralých ustanovení, kterými se tyto doplňkové látky povolují (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1146 ze dne 28. června 2017, kterým se opětovně ukládá antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyráběného společností Jinan Meide Castings Co., Ltd | 23 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1147 ze dne 28. června 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1368, kterým se stanoví seznam referenčních hodnot s kritickým významem používaných na finančních trzích podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 (
  1
  ) | 32 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/1148 ze dne 28. června 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/512/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině | 35 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2017/1149 ze dne 27. září 2016 o státní podpoře SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), kterou poskytlo Rumunsko rumunským regionálním letištím
  (oznámeno pod číslem C(2016) 6031)

   (
  1
  ) | 36 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1145 ze dne 8. června 2017 o stažení některých doplňkových látek povolených podle směrnic Rady 70/524/EHS a 82/471/EHS z trhu a o zrušení zastaralých ustanovení, kterými se tyto doplňkové látky povolují (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1146 ze dne 28. června 2017, kterým se opětovně ukládá antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyráběného společností Jinan Meide Castings Co., Ltd

23

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1147 ze dne 28. června 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1368, kterým se stanoví seznam referenčních hodnot s kritickým významem používaných na finančních trzích podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 (
  1
  )

1

32

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/1148 ze dne 28. června 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/512/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině

35

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2017/1149 ze dne 27. září 2016 o státní podpoře SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), kterou poskytlo Rumunsko rumunským regionálním letištím
  (oznámeno pod číslem C(2016) 6031)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2016) 6031)

1

36

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 469/15/KOL ze dne 4. listopadu 2015 o uzavření formálního vyšetřovacího řízení ve věci údajné státní podpory poskytnuté společnosti Innovation Norway na její činnosti na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jakož i možné podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (Norsko) [2017/1150] | 58 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 469/15/KOL ze dne 4. listopadu 2015 o uzavření formálního vyšetřovacího řízení ve věci údajné státní podpory poskytnuté společnosti Innovation Norway na její činnosti na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jakož i možné podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (Norsko) [2017/1150]

Norsko

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 29.6.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1145

ze dne 8. června 2017

o stažení některých doplňkových látek povolených podle směrnic Rady 70/524/EHS a 82/471/EHS z trhu a o zrušení zastaralých ustanovení, kterými se tyto doplňkové látky povolují

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 10 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Ustanovení čl. 10 odst. 2 ve spojení s čl. 10 odst. 7 uvedeného nařízení stanoví zvláštní postupy přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2) a směrnice Rady 82/471/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Ustanovení čl. 10 odst. 2 ve spojení s čl. 10 odst. 7 uvedeného nařízení stanoví zvláštní postupy přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2) a směrnice Rady 82/471/EHS (3).

| (2) | Ustanovení čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 ukládá Komisi povinnost přijmout nařízení, kterým by byly z trhu staženy doplňkové látky, jež byly zapsány do Registru Společenství pro doplňkové látky jako stávající produkty a pro něž nebyly před koncem lhůty stanovené v uvedených ustanoveních podány žádné žádosti v souladu s čl. 10 odst. 2 a 7 nařízení (ES) č. 1831/2003, nebo pro něž byla žádost podána, avšak následně byla stažena. Uvedené doplňkové látky by proto měly být staženy z trhu. Jelikož čl. 10 odst. 5 nerozlišuje mezi povoleními vydanými na dobu určitou a povoleními bez časového omezení, je vhodné z důvodů jasnosti stanovit možnost stažení doplňkových látek, u kterých již uplynula omezená doba platnosti povolení podle směrnice 70/524/EHS, z trhu. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 ukládá Komisi povinnost přijmout nařízení, kterým by byly z trhu staženy doplňkové látky, jež byly zapsány do Registru Společenství pro doplňkové látky jako stávající produkty a pro něž nebyly před koncem lhůty stanovené v uvedených ustanoveních podány žádné žádosti v souladu s čl. 10 odst. 2 a 7 nařízení (ES) č. 1831/2003, nebo pro něž byla žádost podána, avšak následně byla stažena. Uvedené doplňkové látky by proto měly být staženy z trhu. Jelikož čl. 10 odst. 5 nerozlišuje mezi povoleními vydanými na dobu určitou a povoleními bez časového omezení, je vhodné z důvodů jasnosti stanovit možnost stažení doplňkových látek, u kterých již uplynula omezená doba platnosti povolení podle směrnice 70/524/EHS, z trhu.

| (3) | V důsledku stažení doplňkových látek z trhu je vhodné zrušit ustanovení, kterými se tyto doplňkové látky povolují. Nařízení Komise (ES) č. 2316/98 (4), (ES) č. 1353/2000 (5), (ES) č. 2188/2002 (6), (ES) č. 261/2003 (7), (ES) č. 1334/2003 (8), (ES) č. 1259/2004 (9), (ES) č. 1288/2004 (10), (ES) č. 1453/2004 (11), (ES) č. 2148/2004 (12), (ES) č. 255/2005 (13), (ES) č. 358/2005 (14), (ES) č. 521/2005 (15), (ES) č. 600/2005 (16), (ES) č. 833/2005 (17), (ES) č. 943/2005 (18), (ES) č. 1206/2005 (19), (ES) č. 1458/2005 (20), (ES) č. 1810/2005 (21), (ES) č. 1811/2005 (22), (ES) č. 2036/2005 (23), (ES) č. 252/2006 (24), (ES) č. 773/2006 (25), (ES) č. 1284/2006 (26) a (EU) č. 1270/2009 (27) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna a nařízení Komise (ES) č. 937/2001 (28), (ES) č. 871/2003 (29), (ES) č. 277/2004 (30), (ES) č. 278/2004 (31), (ES) č. 1332/2004 (32), (ES) č. 1463/2004 (33), (ES) č. 1465/2004 (34), (ES) č. 833/2005, (ES) č. 492/2006 (35), (ES) č. 1443/2006 (36), (ES) č. 1743/2006 (37), (ES) č. 757/2007 (38) a (ES) č. 828/2007 (39) by měla být zrušena. |
| --- | --- |

(3)

V důsledku stažení doplňkových látek z trhu je vhodné zrušit ustanovení, kterými se tyto doplňkové látky povolují. Nařízení Komise (ES) č. 2316/98 (4), (ES) č. 1353/2000 (5), (ES) č. 2188/2002 (6), (ES) č. 261/2003 (7), (ES) č. 1334/2003 (8), (ES) č. 1259/2004 (9), (ES) č. 1288/2004 (10), (ES) č. 1453/2004 (11), (ES) č. 2148/2004 (12), (ES) č. 255/2005 (13), (ES) č. 358/2005 (14), (ES) č. 521/2005 (15), (ES) č. 600/2005 (16), (ES) č. 833/2005 (17), (ES) č. 943/2005 (18), (ES) č. 1206/2005 (19), (ES) č. 1458/2005 (20), (ES) č. 1810/2005 (21), (ES) č. 1811/2005 (22), (ES) č. 2036/2005 (23), (ES) č. 252/2006 (24), (ES) č. 773/2006 (25), (ES) č. 1284/2006 (26) a (EU) č. 1270/2009 (27) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna a nařízení Komise (ES) č. 937/2001 (28), (ES) č. 871/2003 (29), (ES) č. 277/2004 (30), (ES) č. 278/2004 (31), (ES) č. 1332/2004 (32), (ES) č. 1463/2004 (33), (ES) č. 1465/2004 (34), (ES) č. 833/2005, (ES) č. 492/2006 (35), (ES) č. 1443/2006 (36), (ES) č. 1743/2006 (37), (ES) č. 757/2007 (38) a (ES) č. 828/2007 (39) by měla být zrušena.

| (4) | V případě doplňkových látek, u nichž byly žádosti podány pouze pro určité druhy zvířat nebo kategorie zvířat, nebo u nichž byly žádosti staženy pouze pro určité druhy zvířat nebo kategorie zvířat, by se mělo stažení z trhu týkat pouze druhů zvířat a kategorií zvířat, pro něž nebyly podány žádné žádosti, nebo pro něž byla žádost stažena. |
| --- | --- |

(4)

V případě doplňkových látek, u nichž byly žádosti podány pouze pro určité druhy zvířat nebo kategorie zvířat, nebo u nichž byly žádosti staženy pouze pro určité druhy zvířat nebo kategorie zvířat, by se mělo stažení z trhu týkat pouze druhů zvířat a kategorií zvířat, pro něž nebyly podány žádné žádosti, nebo pro něž byla žádost stažena.

| (5) | Pokud jde o doplňkové látky, jejichž platnost povolení neskončí do dne vstupu tohoto nařízení v platnost, je vhodné stanovit pro zúčastněné strany přechodné období pro spotřebování stávajících zásob dotčených doplňkových látek a premixů, krmných směsí a krmných surovin, které byly vyrobeny s použitím těchto doplňkových látek, přičemž se vezme v úvahu doba použitelnosti některých krmiv obsahujících příslušné doplňkové látky. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o doplňkové látky, jejichž platnost povolení neskončí do dne vstupu tohoto nařízení v platnost, je vhodné stanovit pro zúčastněné strany přechodné období pro spotřebování stávajících zásob dotčených doplňkových látek a premixů, krmných směsí a krmných surovin, které byly vyrobeny s použitím těchto doplňkových látek, přičemž se vezme v úvahu doba použitelnosti některých krmiv obsahujících příslušné doplňkové látky.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Stažení

1.   Doplňkové látky uvedené v příloze I budou staženy z trhu pro druhy zvířat nebo kategorie zvířat stanovené ve zmíněné příloze.

2.   Doplňkové látky uvedené v příloze II budou staženy z trhu pro druhy zvířat nebo kategorie zvířat stanovené ve zmíněné příloze.

Článek 2

Přechodná opatření

1.   Stávající zásoby doplňkových látek uvedených v příloze I mohou být nadále uváděny na trh a používány až do 19. července 2018.

2.   Premixy vyrobené s použitím doplňkových látek uvedených v odstavci 1 mohou být nadále uváděny na trh a používány až do 19. října 2018.

3.   Krmné směsi a krmné suroviny vyrobené s použitím doplňkových látek uvedených v odstavci 1 nebo premixů uvedených v odstavci 2 mohou být nadále uváděny na trh a používány až do 19. července 2019.

Článek 3

Zrušení

Nařízení (ES) č. 937/2001, (ES) č. 871/2003, (ES) č. 277/2004, (ES) č. 278/2004, (ES) č. 1332/2004, (ES) č. 1463/2004, (ES) č. 1465/2004, (ES) č. 833/2005, (ES) č. 492/2006, (ES) č. 1443/2006, (ES) č. 1743/2006, (ES) č. 757/2007 a (ES) č. 828/2007 se zrušují.

Článek 4

Změna nařízení (ES) č. 2316/98

Příloha II nařízení (ES) č. 2316/98 se mění takto:

| 1) | V položce E4 pro měď-Cu se zrušují slova „Methionát měďnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze methionátu měďnatého. |
| --- | --- |

1)

V položce E4 pro měď-Cu se zrušují slova „Methionát měďnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze methionátu měďnatého.

| 2) | V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Oxid manganitý“ a veškerý obsah týkající se pouze oxidu manganitého. |
| --- | --- |

2)

V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Oxid manganitý“ a veškerý obsah týkající se pouze oxidu manganitého.

| 3) | V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Uhličitan manganatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu manganatého. |
| --- | --- |

3)

V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Uhličitan manganatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu manganatého.

| 4) | V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Hydrogenfosforečnan manganatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze hydrogenfosforečnanu manganatého trihydrátu. |
| --- | --- |

4)

V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Hydrogenfosforečnan manganatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze hydrogenfosforečnanu manganatého trihydrátu.

| 5) | V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Síran manganatý tetrahydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze síranu manganatého tetrahydrátu. |
| --- | --- |

5)

V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Síran manganatý tetrahydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze síranu manganatého tetrahydrátu.

| 6) | V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Uhličitan zinečnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu zinečnatého. |
| --- | --- |

6)

V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Uhličitan zinečnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu zinečnatého.

| 7) | V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Mléčnan zinečnatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze mléčnanu zinečnatého trihydrátu. |
| --- | --- |

7)

V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Mléčnan zinečnatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze mléčnanu zinečnatého trihydrátu.

| 8) | V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Chlorid zinečnatý mohohydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze chloridu zinečnatého mohohydrátu. |
| --- | --- |

8)

V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Chlorid zinečnatý mohohydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze chloridu zinečnatého mohohydrátu.

Článek 5

Změna nařízení (ES) č. 1353/2000

Nařízení (ES) č. 1353/2000 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se zrušuje.

| 2) | Příloha I se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha I se zrušuje.

Článek 6

Změna nařízení (ES) č. 2188/2002

V příloze I nařízení (ES) č. 2188/2002 se v položce 11 pro „endo-1,4-beta-glukanázu EC 3.2.1.4, endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8“ zrušují slova „Nosnice“ a veškerý obsah týkající se pouze nosnic.

Článek 7

Změna nařízení (ES) č. 261/2003

Nařízení (ES) č. 261/2003 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:

  „Článek 1
  Přípravek uvedený v příloze I, náležející do skupiny „enzymů“, se povoluje k použití jako doplňková látka ve výživě zvířat za podmínek stanovených v uvedené příloze.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Přípravek uvedený v příloze I, náležející do skupiny „enzymů“, se povoluje k použití jako doplňková látka ve výživě zvířat za podmínek stanovených v uvedené příloze.“

| 2) | Příloha II se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha II se zrušuje.

Článek 8

Změna nařízení (ES) č. 1334/2003

Příloha nařízení (ES) č. 1334/2003 se mění takto:

| 1) | V položce E4 pro měď-Cu se zrušují slova „Methionát měďnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze methionátu měďnatého. |
| --- | --- |

1)

V položce E4 pro měď-Cu se zrušují slova „Methionát měďnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze methionátu měďnatého.

| 2) | V položce E 5 pro mangan – Mn se zrušují slova „Oxid manganitý“ a veškerý obsah týkající se pouze oxidu manganitého. |
| --- | --- |

2)

V položce E 5 pro mangan – Mn se zrušují slova „Oxid manganitý“ a veškerý obsah týkající se pouze oxidu manganitého.

| 3) | V položce E 5 pro mangan – Mn se zrušují slova „Oxid mangano-manganitý“ a veškerý obsah týkající se pouze oxidu mangano-manganitého. |
| --- | --- |

3)

V položce E 5 pro mangan – Mn se zrušují slova „Oxid mangano-manganitý“ a veškerý obsah týkající se pouze oxidu mangano-manganitého.

| 4) | V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Uhličitan manganatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu manganatého. |
| --- | --- |

4)

V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Uhličitan manganatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu manganatého.

| 5) | V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Hydrogenfosforečnan manganatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze hydrogenfosforečnanu manganatého trihydrátu. |
| --- | --- |

5)

V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Hydrogenfosforečnan manganatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze hydrogenfosforečnanu manganatého trihydrátu.

| 6) | V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Síran manganatý tetrahydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze síranu manganatého tetrahydrátu. |
| --- | --- |

6)

V položce E 5 pro mangan–Mn se zrušují slova „Síran manganatý tetrahydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze síranu manganatého tetrahydrátu.

| 7) | V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Uhličitan zinečnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu zinečnatého. |
| --- | --- |

7)

V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Uhličitan zinečnatý“ a veškerý obsah týkající se pouze uhličitanu zinečnatého.

| 8) | V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Mléčnan zinečnatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze mléčnanu zinečnatého trihydrátu. |
| --- | --- |

8)

V položce E 6 pro zinek–Zn se zrušují slova „Mléčnan zinečnatý trihydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze mléčnanu zinečnatého trihydrátu.

| 9) | V položce E 6 pro zinek – Zn se zrušují slova „Chlorid zinečnatý monohydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze chloridu zinečnatého monohydrátu. |
| --- | --- |

9)

V položce E 6 pro zinek – Zn se zrušují slova „Chlorid zinečnatý monohydrát“ a veškerý obsah týkající se pouze chloridu zinečnatého monohydrátu.

Článek 9

Změna nařízení (ES) č. 1259/2004

Nařízení (ES) č. 1259/2004 se mění takto:

| 1) | Článek 2 se nahrazuje tímto:

  „Článek 2
  Přípravky náležející do skupiny „enzymů“ uvedené v přílohách III a VI se povolují k použití bez časového omezení jako doplňková látka ve výživě zvířat za podmínek stanovených v uvedených přílohách.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Přípravky náležející do skupiny „enzymů“ uvedené v přílohách III a VI se povolují k použití bez časového omezení jako doplňková látka ve výživě zvířat za podmínek stanovených v uvedených přílohách.“

| 2) | Příloha V se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha V se zrušuje.

Článek 10

Změna nařízení (ES) č. 1288/2004

Příloha I nařízení (ES) č. 1288/2004 se mění takto:

| 1) | Položka E 161(z) pro „Phaffia rhodozyma bohatou na astaxantin (ATCC 74219)“ se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Položka E 161(z) pro „Phaffia rhodozyma bohatou na astaxantin (ATCC 74219)“ se zrušuje.

Phaffia rhodozyma

| 2) | Položka E 1704 pro „Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94“ u telat se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Položka E 1704 pro „Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94“ u telat se zrušuje.

Saccharomyces cerevisiae

Článek 11

Změna nařízení (ES) č. 1453/2004

Příloha II nařízení (ES) č. 1453/2004 se mění takto:

| 1) | Položka E 1609 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a endo-1,4-beta-glukanázu EC 3.2.1.4“ se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Položka E 1609 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a endo-1,4-beta-glukanázu EC 3.2.1.4“ se zrušuje.

| 2) | Položka E 1610 pro „endo-1,4-beta-glukanázu EC 3.2.1.4 a endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8“ se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Položka E 1610 pro „endo-1,4-beta-glukanázu EC 3.2.1.4 a endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8“ se zrušuje.

| 3) | Položka E 1611 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6, endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a polygalakturonázu EC 3.2.1.15“ se zrušuje. |
| --- | --- |

3)

Položka E 1611 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6, endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a polygalakturonázu EC 3.2.1.15“ se zrušuje.

Článek 12

Změna nařízení (ES) č. 2148/2004

Nařízení (ES) č. 2148/2004 se mění takto:

| 1) | Články 3, 4, a 5 se zrušují. |
| --- | --- |

1)

Články 3, 4, a 5 se zrušují.

| 2) | V příloze I se v položce E 567 pro „klinoptilolit sopečného původu“ zrušují slova „králíci“ a veškerý obsah týkající se pouze králíků. |
| --- | --- |

2)

V příloze I se v položce E 567 pro „klinoptilolit sopečného původu“ zrušují slova „králíci“ a veškerý obsah týkající se pouze králíků.

| 3) | V příloze II se zrušuje položka E 1706 pro „Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133“. |
| --- | --- |

3)

V příloze II se zrušuje položka E 1706 pro „Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133“.

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

| 4) | Přílohy III, IV a V se zrušují. |
| --- | --- |

4)

Přílohy III, IV a V se zrušují.

Článek 13

Změna nařízení (ES) č. 255/2005

V příloze II nařízení (ES) č. 255/2005 se zrušuje položka E 1618 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8.“.

Článek 14

Změna nařízení (ES) č. 358/2005

Příloha I nařízení (ES) č. 358/2005 se mění takto:

| 1) | Položka E 1619 pro „alfa-amylázu EC 3.2.1.1 a endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“ se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Položka E 1619 pro „alfa-amylázu EC 3.2.1.1 a endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“ se zrušuje.

| 2) | Položka E 1622 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8“ se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Položka E 1622 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8“ se zrušuje.

Článek 15

Změna nařízení (ES) č. 521/2005

Nařízení (ES) č. 521/2005 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se zrušuje.

| 2) | Příloha I se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha I se zrušuje.

Článek 16

Změna nařízení (ES) č. 600/2005

Nařízení (ES) č. 600/2005 se mění takto:

| 1) | Články 1 a 2 se zrušují. |
| --- | --- |

1)

Články 1 a 2 se zrušují.

| 2) | Přílohy I a II se zrušují. |
| --- | --- |

2)

Přílohy I a II se zrušují.

| 3) | V příloze III se zrušuje položka E 1709 pro „Enterococcus faecium ATCC 53519 a Enterococcus faecium ATCC 55593 (v poměru 1:1)“. |
| --- | --- |

3)

V příloze III se zrušuje položka E 1709 pro „Enterococcus faecium ATCC 53519 a Enterococcus faecium ATCC 55593 (v poměru 1:1)“.

Enterococcus faecium

Enterococcus faecium

Článek 17

Změna nařízení (ES) č. 943/2005

Příloha II nařízení (ES) č. 943/2005 se mění takto:

| 1) | Položka E 1630 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a subtilisin EC 3.4.21.62“ se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Položka E 1630 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a subtilisin EC 3.4.21.62“ se zrušuje.

| 2) | Položka E 1631 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8“ se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Položka E 1631 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8“ se zrušuje.

| 3) | Položka E 1632 pro „3-fytázu EC 3.1.3.8“ se zrušuje. |
| --- | --- |

3)

Položka E 1632 pro „3-fytázu EC 3.1.3.8“ se zrušuje.

Článek 18

Změna nařízení (ES) č. 1206/2005

V příloze nařízení (ES) č. 1206/2005 se zrušuje položka E 1633 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6, endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a subtilisin EC 3.4.21.62“.

Článek 19

Změna nařízení (ES) č. 1458/2005

Nařízení (ES) č. 1458/2005 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se zrušuje.

| 2) | Příloha I se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha I se zrušuje.

| 3) | V příloze II uvedeného nařízení se zrušuje položka 60 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“. |
| --- | --- |

3)

V příloze II uvedeného nařízení se zrušuje položka 60 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“.

Článek 20

Změna nařízení (ES) č. 1810/2005

V příloze IV nařízení (ES) č. 1810/2005 se zrušuje položka 15 pro „Enterococcus faecium NCIMB 11181“.

Enterococcus faecium

Článek 21

Změna nařízení (ES) č. 1811/2005

| 1) | V příloze I nařízení (ES) č. 1811/2005 se zrušuje položka E 1635 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“. |
| --- | --- |

1)

V příloze I nařízení (ES) č. 1811/2005 se zrušuje položka E 1635 pro „endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“.

| 2) | V příloze II nařízení (ES) č. 1811/2005 se zrušuje položka 63 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“. |
| --- | --- |

2)

V příloze II nařízení (ES) č. 1811/2005 se zrušuje položka 63 pro „endo-1,4-beta-xylanázu EC 3.2.1.8 a endo-1,3(4)-beta-glukanázu EC 3.2.1.6“.

Článek 22

Změna nařízení (ES) č. 2036/2005

Nařízení (ES) č. 2036/2005 se mění takto:

| 1) | Článek 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se zrušuje.

| 2) | Příloha II se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha II se zrušuje.

Článek 23

Změna nařízení (ES) č. 252/2006

Nařízení (ES) č. 252/2006 se mění takto:

| 1) | Článek 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se zrušuje.

| 2) | Příloha II se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha II se zrušuje.

| 3) | V příloze III se zrušuje položka 28 pro „3-fytázu ES 3.1.3.8“. |
| --- | --- |

3)

V příloze III se zrušuje položka 28 pro „3-fytázu ES 3.1.3.8“.

Článek 24

Změna nařízení (ES) č. 773/2006

Nařízení (ES) č. 773/2006 se mění takto:

| 1) | Článek 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Článek 3 se zrušuje.

| 2) | Příloha III se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha III se zrušuje.

Článek 25

Změna nařízení (ES) č. 1284/2006

Nařízení (ES) č. 1284/2006 se mění takto:

| 1) | Články 1 a 3 se zrušují. |
| --- | --- |

1)

Články 1 a 3 se zrušují.

| 2) | Přílohy I a III se zrušují. |
| --- | --- |

2)

Přílohy I a III se zrušují.

Článek 26

Změna nařízení (EU) č. 1270/2009

Nařízení (EU) č. 1270/2009 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se zrušuje. |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se zrušuje.

| 2) | Příloha I se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha I se zrušuje.

Článek 27

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech (Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Směrnice Rady 82/471/EHS ze dne 30. června 1982 o určitých produktech používaných ve výživě zvířat (Úř. věst. L 213, 21.7.1982, s. 8).

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 2316/98 ze dne 26. října 1998, kterým se povolují nové doplňkové látky a mění podmínky pro povolení některých doplňkových látek, již povolených v krmivech (Úř. věst. L 289, 28.10.1998, s. 4).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 1353/2000 ze dne 26. června 2000, kterým se trvale povoluje doplňková látka a dočasně povolují nové doplňkové látky, nová užití doplňkových látek a nové přípravky v krmivech (Úř. věst. L 155, 28.6.2000, s. 15).

5

(6)  Nařízení Komise (ES) č. 2188/2002 ze dne 9. prosince 2002 o dočasném povolení nových užití doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 333, 10.12.2002, s. 5).

6

(7)  Nařízení Komise (ES) č. 261/2003 ze dne 12. února 2003 o dočasném povolení nových užití doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 12).

7

(8)  Nařízení Komise (ES) č. 1334/2003 ze dne 25. července 2003, kterým se mění podmínky pro povolení některých doplňkových látek v krmivech, které patří do skupiny stopových prvků (Úř. věst. L 187, 26.7.2003, s. 11).

8

(9)  Nařízení Komise (ES) č. 1259/2004 ze dne 8. července 2004 o trvalém povolení některých doplňkových látek, které jsou již povoleny v krmivech (Úř. věst. L 239, 9.7.2004, s. 8).

9

(10)  Nařízení Komise (ES) č. 1288/2004 ze dne 14. července 2004 o trvalém povolení některých doplňkových látek a dočasném povolení nového užití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 243, 15.7.2004, s. 10).

10

(11)  Nařízení Komise (ES) č. 1453/2004 ze dne 16. srpna 2004, kterým se trvale povolují některé doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 269, 17.8.2004, s. 3).

11

(12)  Nařízení Komise (ES) č. 2148/2004 ze dne 16. prosince 2004 o trvalém a dočasném povolení některých doplňkových látek a o povolení nových použití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 24).

12

(13)  Nařízení Komise (ES) č. 255/2005 ze dne 15. února 2005 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 45, 16.2.2005, s. 3).

13

(14)  Nařízení Komise (ES) č. 358/2005 ze dne 2. března 2005 o časově neomezeném povolení některých doplňkových látek a povolení nových použití doplňkových látek, které jsou již povoleny v krmivech (Úř. věst. L 57, 3.3.2005, s. 3).

14

(15)  Nařízení Komise (ES) č. 521/2005 ze dne 1. dubna 2005 o trvalém povolení doplňkové látky a dočasném povolení nových použití některých již povolených doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 84, 2.4.2005, s. 3).

15

(16)  Nařízení Komise (ES) č. 600/2005 ze dne 18. dubna 2005, kterým se znovu povoluje na deset let kokcidiostatikum jako doplňková látka v krmivech, dočasně povoluje doplňková látka a trvale povolují některé doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 99, 19.4.2005, s. 5).

16

(17)  Nařízení Komise (ES) č. 833/2005 ze dne 31. května 2005 o trvalém povolení doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 138, 1.6.2005, s. 5).

17

(18)  Nařízení Komise (ES) č. 943/2005 ze dne 21. června 2005 o trvalém povolení určitých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 159, 22.6.2005, s. 6).

18

(19)  Nařízení Komise (ES) č. 1206/2005 ze dne 27. července 2005 o trvalém povolení určitých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 197, 28.7.2005, s. 12).

19

(20)  Nařízení Komise (ES) č. 1458/2005 ze dne 8. září 2005 o trvalém a dočasném povolení některých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nových použití některých již povolených doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 233, 9.9.2005, s. 3).

20

(21)  Nařízení Komise (ES) č. 1810/2005 ze dne 4. listopadu 2005 o novém povolení některých doplňkových látek v krmivech na dobu deseti let, trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a dočasném povolení nových použití některých již povolených doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 291, 5.11.2005, s. 5).

21

(22)  Nařízení Komise (ES) č. 1811/2005 ze dne 4. listopadu 2005 o dočasném a trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nového užití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 291, 5.11.2005, s. 12).

22

(23)  Nařízení Komise (ES) č. 2036/2005 ze dne 14. prosince 2005 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nového užití některých již povolených doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 328, 15.12.2005, s. 13).

23

(24)  Nařízení Komise (ES) č. 252/2006 ze dne 14. února 2006 o trvalých povoleních některých doplňkových látek v krmivech a o dočasných povoleních nových použití některých již povolených doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 44, 15.2.2006, s. 3).

24

(25)  Nařízení Komise (ES) č. 773/2006 ze dne 22. května 2006 o dočasném a trvalém povolení určitých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nového použití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 135, 23.5.2006, s. 3).

25

(26)  Nařízení Komise (ES) č. 1284/2006 ze dne 29. srpna 2006 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 235, 30.8.2006, s. 3).

26

(27)  Nařízení Komise (EU) č. 1270/2009 ze dne 21. prosince 2009 o trvalém povolení určitých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 339, 22.12.2009, s. 28).

27

(28)  Nařízení Komise (ES) č. 937/2001 ze dne 11. května 2001, kterým se povolují nové doplňkové látky, nová užití doplňkových látek, nové přípravky z doplňkových látek, a prodlužují dočasná povolení a povolení doplňkové látky na dobu deseti let v krmivech (Úř. věst. L 130, 12.5.2001, s. 25).

28

(29)  Nařízení Komise (ES) č. 871/2003 ze dne 20. května 2003, kterým se trvale povoluje nová doplňková látka oxid manganato-manganitý v krmivech (Úř. věst. L 125, 21.5.2003, s. 3).

29

(30)  Nařízení Komise (ES) č. 277/2004 ze dne 17. února 2004 o trvalém povolení doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 47, 18.2.2004, s. 20).

30

(31)  Nařízení Komise (ES) č. 278/2004 ze dne 17. února 2004 o dočasném povolení nového užití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 47, 18.2.2004, s. 22).

31

(32)  Nařízení Komise (ES) č. 1332/2004 ze dne 20. července 2004 o trvalém povolení určitých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 247, 21.7.2004, s. 8).

32

(33)  Nařízení Komise (ES) č. 1463/2004 ze dne 17. srpna 2004 o povolení na dobu deseti let přídavné látky „Sacox 120 microGranulate“ v krmivech, která patří do skupiny kokcidiostatik a jiných lékařských látek (Úř. věst. L 270, 18.8.2004, s. 5).

33

(34)  Nařízení Komise (ES) č. 1465/2004 ze dne 17. srpna 2004, kterým se trvale povoluje doplňková látka v krmivech (Úř. věst. L 270, 18.8.2004, s. 11).

34

(35)  Nařízení Komise (ES) č. 492/2006 ze dne 27. března 2006 o dočasném a trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 89, 28.3.2006, s. 6).

35

(36)  Nařízení Komise (ES) č. 1443/2006 ze dne 29. září 2006 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a o povolení kokcidiostatika na deset let (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 12).

36

(37)  Nařízení Komise (ES) č. 1743/2006 ze dne 24. listopadu 2006 o trvalém povolení doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 329, 25.11.2006, s. 16).

37

(38)  Nařízení Komise (ES) č. 757/2007 ze dne 29. června 2007 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 43).

38

(39)  Nařízení Komise (ES) č. 828/2007 ze dne 13. července 2007 o trvalém a dočasném povolení některých doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 184, 14.7.2007, s. 12).

39

---

PŘÍLOHA I

Doplňkové látky uvedené v čl. 1 odst. 1

ČÁST A

Doplňkové látky, které budou staženy z trhu pro všechny druhy a kategorie zvířat

| Identifikační číslo | Doplňková látka | Druh nebo kategorie zvířat |
| --- | --- | --- |
| Konzervanty |
| E 201 | Natrium-sorbát | Všechny druhy |
| E 203 | Sorban vápenatý | Všechny druhy |
| E 261 | Octan draselný | Všechny druhy |
| E 283 | Propionan draselný | Všechny druhy |
| E 333 | Citronany vápenaté | Všechny druhy |
| E 334 | L-kyselina vinná | Všechny druhy |
| E 335 | L-vinany sodné | Všechny druhy |
| E 336 | L-vinany draselné | Všechny druhy |
| E 337 | L-vinan draselno-sodný | Všechny druhy |
| E 507 | Kyselina chlorovodíková | Všechny druhy |
| E 513 | Kyselina sírová | Všechny druhy |
| Antioxidanty |
| E 308 | Syntetický gamatokoferol | Všechny druhy |
| E 309 | Syntetický deltatokoferol | Všechny druhy |
| E 311 | Oktylgallát | Všechny druhy |
| E 312 | Dodecylgallát | Všechny druhy |
| Pojiva, protispékavé látky a koagulanty |
| E 330 | Kyselina citronová | Všechny druhy |
| Barviva včetně pigmentů |
| Jiná barviva |
| Příslušné číslo E | Barviva povolená podle pravidel Společenství pro barvení potravin, s výjimkou červeně allura E 129, brilantní černě PN E 151, brilantní modře FCF E 133, karamelových barviv E150b, E150c a E150d, měďnatého komplexu chlorofylinu E 141, erythrosinu E 127, indigotinu E 132, oxidu železa (červeného, černého a žlutého) E 172, Ponceau 4R E 124, oxidu titaničitého (ve formě anatasu a rutilu) E 171, rostlinné uhlíkové černě E 153, tartrazinu E 102 a žlutě SY (Sunset Yellow FCF) E 110. | Všechny druhy |
| E 142 | Zeleň S (Acid Brilliant Green BS) | Všechny druhy |
| Emulgátory a stabilizátory, zahušťující látky a želírující látky |
| E 322 | Lecitiny (pouze jako stabilizátory, zahušťující látky a želírující látky) | Všechny druhy |
| E 400 | Kyselina alginová | Všechny druhy |
| E 402 | Alginan draselný | Všechny druhy |
| E 404 | Alginan vápenatý | Všechny druhy |
| E 405 | 1,2-propandiol-alginát (propylenglykol alginát) | Všechny druhy |
| E 432 | Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-monolaurát | Všechny druhy |
| E 434 | Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-monopalmitát | Všechny druhy |
| E 435 | Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-monostearát | Všechny druhy |
| E 436 | Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-tristearát | Všechny druhy |
| E 465 | Ethylmethylcelulosa | Všechny druhy |
| E 473 | Estery sacharosy s mastnými kyselinami (estery sacharosy a jedlých mastných kyselin) | Všechny druhy |
| E 474 | Sacharoglyceridy (směs esterů sacharosy a mono- a diglyceridů jedlých mastných kyselin) | Všechny druhy |
| E 475 | Estery polyglycerolu s nepolymerizovanými jedlými mastnými kyselinami | Všechny druhy |
| E 477 | Monoestery 1,2-propandiolu (propylenglykolu) a jedlých mastných kyselin, samostatné nebo ve směsích s diestery | Všechny druhy |
| E 480 | Kyselina stearoyl-2-mléčná | Všechny druhy |
| E 481 | Stearoyl-2-mléčnan sodný | Všechny druhy |
| E 482 | Stearoyl-2-mléčnan vápenatý | Všechny druhy |
| E 483 | Vinan stearylu | Všechny druhy |
| E 486 | Dextrany | Všechny druhy |
| E 491 | Sorbitan-monostearát | Všechny druhy |
| E 492 | Sorbitan-tristearát | Všechny druhy |
| E 494 | Sorbitan-monooleát | Všechny druhy |
| E 495 | Sorbitan-monopalmitát | Všechny druhy |
| E 496 | Polyethylenglykol 6000 | Všechny druhy |
| E 497 | Polymery z polyoxy-propylenu polyoxyethylenu (m.v. 6 800 – 9 000 ) | Všechny druhy |
| Stopové prvky |
| E 1 | Železo – Fe, chlorid železnatý tetrahydrát | Všechny druhy |
| E 1 | Železo – Fe, citronan železnatý hexahydrát | Všechny druhy |
| E 1 | Železo – Fe, mléčnan železnatý trihydrát | Všechny druhy |
| E 2 | Jod – I, jodičnan vápenatý hexahydrát | Všechny druhy |
| E 2 | Jod – I, jodid sodný | Všechny druhy |
| E 4 | Měď – Cu, methionát měďnatý | Všechny druhy |
| E 5 | Mangan – Mn, oxid manganitý | Všechny druhy |
| E 5 | Mangan – Mn, oxid mangano-manganitý | Všechny druhy |
| E 5 | Mangan – Mn, uhličitan manganatý | Všechny druhy |
| E 5 | Mangan – Mn, hydrogenfosforečnan manganatý trihydrát | Všechny druhy |
| E 5 | Mangan – Mn, síran manganatý tetrahydrát | Všechny druhy |
| E 6 | Zinek – Zn, uhličitan zinečnatý | Všechny druhy |
| E 6 | Zinek – Zn, chlorid zinečnatý monohydrát | Všechny druhy |
| E 6 | Zinek – Zn, mléčnan zinečnatý trihydrát | Všechny druhy |
| E 7 | Molybden – Mo, molybdenan amonný | Všechny druhy |
| E 8 | Selen – Se, selenan sodný | Všechny druhy |
| Vitaminy, provitaminy a chemicky přesně definované látky se srovnatelným účinkem |
| | Betain. Všechny formy s výjimkou bezvodého betainu a betainu hydrochloridu | Všechny druhy |
| | Biotin. Všechny formy s výjimkou D-(+)-biotinu | Všechny druhy |
| | Karnitin. Všechny formy s výjimkou L-karnitinu a L-karnitin-L-tartarátu | Všechny druhy |
| | Cholin. Všechny formy s výjimkou cholinchloridu | Všechny druhy |
| | Folát. Všechny formy folátu s výjimkou kyseliny listové | Všechny druhy |
| | Niacin. Všechny formy niacinu s výjimkou niacinu 99 % a niacinamidu | Všechny druhy |
| | Omega-3 esenciální nenasycené mastné kyseliny | Všechny druhy |
| | Omega-6 esenciální nenasycené mastné kyseliny (všechny s výjimkou kyseliny oktadekadienové) | Všechny druhy |
| | Kyselina pantothenová. Všechny formy s výjimkou D-pantothenanu vápenatého a D-panthenolu | Všechny druhy |
| | Kyselina para-aminobenzoová (PABA) | Všechny druhy |
| | Thiamin. Všechny formy s výjimkou thiamin hydrochloridu a thiamin mononitrátu | Všechny druhy |
| | Vitamin A. Všechny formy s výjimkou retinyl-acetátu, retinyl-palmitátu a retinyl-propionátu | Všechny druhy |
| | Vitamin B6. Všechny formy s výjimkou pyridoxin-hydrochloridu. | Všechny druhy |
| | Vitamin C. Všechny formy s výjimkou kyseliny askorbové, askorbyl-fosfátu sodného a askorbyl-fosfátu sodno-vápenatého | Všechny druhy |
| | Vitamin E. Všechny formy s výjimkou all-rac-alfa-tokoferol acetátu, RRR-alfa-tokoferyl acetátu a RRR-alfa-tokoferolu | Všechny druhy |
| | Vitamin K. Všechny formy vitaminu K s výjimkou vitaminu K3 jako menadion nikotinamid bisulfitu a L-menadion bisulfitu sodného | Všechny druhy zvířat |
| Aminokyseliny, jejich soli a analogy |
| 3.1.3. | Methionin/zink-methionin, technicky čistý | Všechny druhy |
| 3.2.1. | Lysin/L-lysin, technicky čistý | Všechny druhy |
| 3.4.2. | DL-tryptofan, technicky čistý | Všechny druhy |
| Doplňkové látky k silážování |
| Enzymy |
| | Xylanáza EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185 | Všechny druhy |
| Mikroorganismy |
| | Enterococcus faecium BIO 34 | Všechny druhy |
| | Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741 | Všechny druhy |
| | Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089 | Všechny druhy |
| Látky |
| | Formaldehyd | Všechny druhy |
| | Bisulfát sodný | Všechny druhy |
| | | |
| Zchutňující a dochucující látky |
| Přírodní produkty – botanicky definované |
| | Bříza bělokorá, tinktura CoE 88 | Všechny druhy |
| Přírodní produkty a odpovídající syntetické produkty |
| | Č. CAS 16630-52-7/3-(methylthio)butanal/č. Flavis 12.056 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 2179-60-4/methyl(propyl)disulfid/č. Flavis 12.019 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 36431-72-8/theaspiran/č. Flavis 13.098 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 3738-00-9/1,5,5,9-tetramethyl-13-oxatricyklo [8.3.0.0.(4.9)]tridekan/č. Flavis 13.072 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 40789-98-8/3-merkaptobutan-2-on/č. Flavis 12.047 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 43040-01-3/3-methyl-1,2,4-trithian/č. Flavis 15.036 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 495-62-5/1,4(8),12-bisabolatrien/č. Flavis 01.016 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 516-06-3/D,L-valin/č. Flavis 17.023 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 5756-24-1/dimethyltetrasulfid/č. Flavis 12.116 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 6028-61-1/dipropyltrisulfid/č. Flavis 12.023 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 689-67-8/6,10-dimethylundeka-5,9-dien-2-on/č. Flavis 07.216 | Všechny druhy |
| | Č. CAS 78-98-8/2-oxopropanal/č. Flavis 7.001 | Všechny druhy |

Identifikační číslo

Doplňková látka

Druh nebo kategorie zvířat

Konzervanty

E 201

Natrium-sorbát

Všechny druhy

E 203

Sorban vápenatý

Všechny druhy

E 261

Octan draselný

Všechny druhy

E 283

Propionan draselný

Všechny druhy

E 333

Citronany vápenaté

Všechny druhy

E 334

L-kyselina vinná

Všechny druhy

E 335

L-vinany sodné

Všechny druhy

E 336

L-vinany draselné

Všechny druhy

E 337

L-vinan draselno-sodný

Všechny druhy

E 507

Kyselina chlorovodíková

Všechny druhy

E 513

Kyselina sírová

Všechny druhy

Antioxidanty

E 308

Syntetický gamatokoferol

Všechny druhy

E 309

Syntetický deltatokoferol

Všechny druhy

E 311

Oktylgallát

Všechny druhy

E 312

Dodecylgallát

Všechny druhy

Pojiva, protispékavé látky a koagulanty

E 330

Kyselina citronová

Všechny druhy

Barviva včetně pigmentů

Jiná barviva

Příslušné číslo E

Barviva povolená podle pravidel Společenství pro barvení potravin, s výjimkou červeně allura E 129, brilantní černě PN E 151, brilantní modře FCF E 133, karamelových barviv E150b, E150c a E150d, měďnatého komplexu chlorofylinu E 141, erythrosinu E 127, indigotinu E 132, oxidu železa (červeného, černého a žlutého) E 172, Ponceau 4R E 124, oxidu titaničitého (ve formě anatasu a rutilu) E 171, rostlinné uhlíkové černě E 153, tartrazinu E 102 a žlutě SY (Sunset Yellow FCF) E 110.

Všechny druhy

E 142

Zeleň S (Acid Brilliant Green BS)

Všechny druhy

Emulgátory a stabilizátory, zahušťující látky a želírující látky

E 322

Lecitiny (pouze jako stabilizátory, zahušťující látky a želírující látky)

Všechny druhy

E 400

Kyselina alginová

Všechny druhy

E 402

Alginan draselný

Všechny druhy

E 404

Alginan vápenatý

Všechny druhy

E 405

1,2-propandiol-alginát (propylenglykol alginát)

Všechny druhy

E 432

Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-monolaurát

Všechny druhy

E 434

Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-monopalmitát

Všechny druhy

E 435

Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-monostearát

Všechny druhy

E 436

Poly(oxyethylen(20))-sorbitan-tristearát

Všechny druhy

E 465

Ethylmethylcelulosa

Všechny druhy

E 473

Estery sacharosy s mastnými kyselinami (estery sacharosy a jedlých mastných kyselin)

Všechny druhy

E 474

Sacharoglyceridy (směs esterů sacharosy a mono- a diglyceridů jedlých mastných kyselin)

Všechny druhy

E 475

Estery polyglycerolu s nepolymerizovanými jedlými mastnými kyselinami

Všechny druhy

E 477

Monoestery 1,2-propandiolu (propylenglykolu) a jedlých mastných kyselin, samostatné nebo ve směsích s diestery

Všechny druhy

E 480

Kyselina stearoyl-2-mléčná

Všechny druhy

E 481

Stearoyl-2-mléčnan sodný

Všechny druhy

E 482

Stearoyl-2-mléčnan vápenatý

Všechny druhy

E 483

Vinan stearylu

Všechny druhy

E 486

Dextrany

Všechny druhy

E 491

Sorbitan-monostearát

Všechny druhy

E 492

Sorbitan-tristearát

Všechny druhy

E 494

Sorbitan-monooleát

Všechny druhy

E 495

Sorbitan-monopalmitát

Všechny druhy

E 496

Polyethylenglykol 6000

Všechny druhy

E 497

Polymery z polyoxy-propylenu polyoxyethylenu (m.v. 6 800 – 9 000 )

Všechny druhy

Stopové prvky

E 1

Železo – Fe, chlorid železnatý tetrahydrát

Všechny druhy

E 1

Železo – Fe, citronan železnatý hexahydrát

Všechny druhy

E 1

Železo – Fe, mléčnan železnatý trihydrát

Všechny druhy

E 2

Jod – I, jodičnan vápenatý hexahydrát

Všechny druhy

E 2

Jod – I, jodid sodný

Všechny druhy

E 4

Měď – Cu, methionát měďnatý

Všechny druhy

E 5

Mangan – Mn, oxid manganitý

Všechny druhy

E 5

Mangan – Mn, oxid mangano-manganitý

Všechny druhy

E 5

Mangan – Mn, uhličitan manganatý

Všechny druhy

E 5

Mangan – Mn, hydrogenfosforečnan manganatý trihydrát

Všechny druhy

E 5

Mangan – Mn, síran manganatý tetrahydrát

Všechny druhy

E 6

Zinek – Zn, uhličitan zinečnatý

Všechny druhy

E 6

Zinek – Zn, chlorid zinečnatý monohydrát

Všechny druhy

E 6

Zinek – Zn, mléčnan zinečnatý trihydrát

Všechny druhy

E 7

Molybden – Mo, molybdenan amonný

Všechny druhy

E 8

Selen – Se, selenan sodný

Všechny druhy

Vitaminy, provitaminy a chemicky přesně definované látky se srovnatelným účinkem

Betain. Všechny formy s výjimkou bezvodého betainu a betainu hydrochloridu

Všechny druhy

Biotin. Všechny formy s výjimkou D-(+)-biotinu

Všechny druhy

Karnitin. Všechny formy s výjimkou L-karnitinu a L-karnitin-L-tartarátu

Všechny druhy

Cholin. Všechny formy s výjimkou cholinchloridu

Všechny druhy

Folát. Všechny formy folátu s výjimkou kyseliny listové

Všechny druhy

Niacin. Všechny formy niacinu s výjimkou niacinu 99 % a niacinamidu

Všechny druhy

Omega-3 esenciální nenasycené mastné kyseliny

Všechny druhy

Omega-6 esenciální nenasycené mastné kyseliny (všechny s výjimkou kyseliny oktadekadienové)

Všechny druhy

Kyselina pantothenová. Všechny formy s výjimkou D-pantothenanu vápenatého a D-panthenolu

Všechny druhy

Kyselina para-aminobenzoová (PABA)

Všechny druhy

Thiamin. Všechny formy s výjimkou thiamin hydrochloridu a thiamin mononitrátu

Všechny druhy

Vitamin A. Všechny formy s výjimkou retinyl-acetátu, retinyl-palmitátu a retinyl-propionátu

Všechny druhy

Vitamin B6. Všechny formy s výjimkou pyridoxin-hydrochloridu.

Všechny druhy

Vitamin C. Všechny formy s výjimkou kyseliny askorbové, askorbyl-fosfátu sodného a askorbyl-fosfátu sodno-vápenatého

Všechny druhy

Vitamin E. Všechny formy s výjimkou all-rac-alfa-tokoferol acetátu, RRR-alfa-tokoferyl acetátu a RRR-alfa-tokoferolu

Všechny druhy

Vitamin K. Všechny formy vitaminu K s výjimkou vitaminu K3 jako menadion nikotinamid bisulfitu a L-menadion bisulfitu sodného

Všechny druhy zvířat

Aminokyseliny, jejich soli a analogy

3.1.3.

Methionin/zink-methionin, technicky čistý

Všechny druhy

3.2.1.

Lysin/L-lysin, technicky čistý

Všechny druhy

3.4.2.

DL-tryptofan, technicky čistý

Všechny druhy

Doplňkové látky k silážování

Enzymy

Xylanáza EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185

Všechny druhy

Mikroorganismy

Enterococcus faecium BIO 34

Všechny druhy

Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741

Všechny druhy

Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089

Všechny druhy

Látky

Formaldehyd

Všechny druhy

Bisulfát sodný

Všechny druhy

Zchutňující a dochucující látky

Přírodní produkty – botanicky definované

Bříza bělokorá, tinktura CoE 88

Všechny druhy

Přírodní produkty a odpovídající syntetické produkty

Č. CAS 16630-52-7/3-(methylthio)butanal/č. Flavis 12.056

Všechny druhy

Č. CAS 2179-60-4/methyl(propyl)disulfid/č. Flavis 12.019

Všechny druhy

Č. CAS 36431-72-8/theaspiran/č. Flavis 13.098

Všechny druhy

Č. CAS 3738-00-9/1,5,5,9-tetramethyl-13-oxatricyklo [8.3.0.0.(4.9)]tridekan/č. Flavis 13.072

Všechny druhy

Č. CAS 40789-98-8/3-merkaptobutan-2-on/č. Flavis 12.047

Všechny druhy

Č. CAS 43040-01-3/3-methyl-1,2,4-trithian/č. Flavis 15.036

Všechny druhy

Č. CAS 495-62-5/1,4(8),12-bisabolatrien/č. Flavis 01.016

Všechny druhy

Č. CAS 516-06-3/D,L-valin/č. Flavis 17.023

Všechny druhy

Č. CAS 5756-24-1/dimethyltetrasulfid/č. Flavis 12.116

Všechny druhy

Č. CAS 6028-61-1/dipropyltrisulfid/č. Flavis 12.023

Všechny druhy

Č. CAS 689-67-8/6,10-dimethylundeka-5,9-dien-2-on/č. Flavis 07.216

Všechny druhy

Č. CAS 78-98-8/2-oxopropanal/č. Flavis 7.001

Všechny druhy

ČÁST B

Doplňkové látky, které budou staženy z trhu pro určité druhy nebo kategorie zvířat

| Identifikační číslo | Doplňková látka | Druh nebo kategorie zvířat |
| --- | --- | --- |
| Konzervanty |
| E 214 | Ethyl-4-hydroxybenzoát | Zvířata v zájmovém chovu |
| E 215 | Ethyl-4-hydroxybenzoát sodná sůl | Zvířata v zájmovém chovu |
| E 216 | Propyl-4-hydroxybenzoát | Zvířata v zájmovém chovu |
| E 217 | Propyl-4-hydroxybenzoát sodná sůl | Zvířata v zájmovém chovu |
| E 218 | Methyl-4-hydroxybenzoát | Zvířata v zájmovém chovu |
| E 219 | Methyl-4-hydroxybenzoát sodná sůl | Zvířata v zájmovém chovu |
| E 222 | Hydrogensiřičitan sodný | Psi, kočky |
| E 223 | Disiřičitan sodný | Psi, kočky |
| E 285 | Metylpropionová kyselina | Přežvýkavci, na začátku přežvykování |
| Regulátory kyselosti |
| E 210 | Kyselina benzoová | Výkrm prasat |
| E 340 (iii) | Orthofosforečnan draselný | Kočky, psi |
| E 350 (i) | Jablečnan sodný (sůl DL- nebo L-jablečné kyseliny) | Kočky, psi |
| E 507 | Kyselina chlorovodíková | Kočky, psi |
| E 513 | Kyselina sírová | Kočky, psi |
| Pojiva, protispékavé látky a koagulanty |
| E 567 | Klinoptilolit sopečného původu | Králíci |
| E 598 | Syntetické hlinitany vápenité | Dojnice, výkrm skotu, telata, jehňata, kůzlata, drůbež, králíci, prasata |
| Barviva včetně pigmentů |
| Karotenoidy a xantofyly |
| E 161b | Lutein | Kočky a psi |
| E 160c | Kapsanthin | Krůty |
| E 161c | Kryptoxanthin | Drůbež |
| E 160e | β-apo-8′-karotenal | Drůbež |
| E 161 g | Kantaxantin | Všechny druhy a všechna použití s výjimkou:






  — | výkrmu kuřat a výkrmu menšinových druhů drůbeže pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu ii), |

Identifikační číslo

Doplňková látka

Druh nebo kategorie zvířat

Konzervanty

E 214

Ethyl-4-hydroxybenzoát

Zvířata v zájmovém chovu

E 215

Ethyl-4-hydroxybenzoát sodná sůl

Zvířata v zájmovém chovu

E 216

Propyl-4-hydroxybenzoát

Zvířata v zájmovém chovu

E 217

Propyl-4-hydroxybenzoát sodná sůl

Zvířata v zájmovém chovu

E 218

Methyl-4-hydroxybenzoát

Zvířata v zájmovém chovu

E 219

Methyl-4-hydroxybenzoát sodná sůl

Zvířata v zájmovém chovu

E 222

Hydrogensiřičitan sodný

Psi, kočky

E 223

Disiřičitan sodný

Psi, kočky

E 285

Metylpropionová kyselina

Přežvýkavci, na začátku přežvykování

Regulátory kyselosti

E 210

Kyselina benzoová

Výkrm prasat

E 340 (iii)

Orthofosforečnan draselný

Kočky, psi

E 350 (i)

Jablečnan sodný (sůl DL- nebo L-jablečné kyseliny)

Kočky, psi

E 507

Kyselina chlorovodíková

Kočky, psi

E 513

Kyselina sírová

Kočky, psi

Pojiva, protispékavé látky a koagulanty

E 567

Klinoptilolit sopečného původu

Králíci

E 598

Syntetické hlinitany vápenité

Dojnice, výkrm skotu, telata, jehňata, kůzlata, drůbež, králíci, prasata

Barviva včetně pigmentů

Karotenoidy a xantofyly

E 161b

Lutein

Kočky a psi

E 160c

Kapsanthin

Krůty

E 161c

Kryptoxanthin

Drůbež

E 160e

β-apo-8′-karotenal

Drůbež

E 161 g

Kantaxantin

Všechny druhy a všechna použití s výjimkou:

—

výkrmu kuřat a výkrmu menšinových druhů drůbeže pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu ii),

| — | nosné drůbeže a odchovu drůbeže pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu ii), |
| --- | --- |

—

nosné drůbeže a odchovu drůbeže pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu ii),

| — | okrasného ptactva a okrasných ryb pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu iii). |
| --- | --- |

—

okrasného ptactva a okrasných ryb pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu iii).

E 161j

Astaxantin

Všechny druhy s výjimkou:

| — | lososů a pstruhů pro použití náležející do funkčních skupin 2 písm. a) bodu i) a 2 písm. a) bodu iii), |
| --- | --- |

—

lososů a pstruhů pro použití náležející do funkčních skupin 2 písm. a) bodu i) a 2 písm. a) bodu iii),

| — | okrasných ryb pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu i). |
| --- | --- |

—

okrasných ryb pro použití náležející do funkční skupiny 2 písm. a) bodu i).

E 161z

Phaffia rhodozyma bohatá na astaxantin (ATCC 74219)

Losos, pstruh

Jiná barviva

E 155

Hněď HT

Kočky, psi

E 104

Chinolinová žluť

Zvířata určená k produkci potravin

E 122

Azorubín (Carmoisin)

Všechny druhy s výjimkou koček a psů

E 160b

Bixin

Všechny druhy s výjimkou psů a koček

Emulgátory a stabilizátory, zahušťující látky a želírující látky

E 401

Alginan sodný

Všechny druhy s výjimkou ryb, zvířat v zájmovém chovu a jiných zvířat, která nejsou určena k produkci potravin (kožešinová zvířata neurčená k produkci potravin)

E 403

Alginan amonný

Všechny druhy nebo kategorie zvířat s výjimkou akvarijních ryb

E 406

Agar

Všechny druhy s výjimkou zvířat v zájmovém chovu a jiných zvířat, která nejsou určena k produkci potravin (kožešinová zvířata neurčená k produkci potravin)

E 407

Karagenan

Všechny druhy s výjimkou zvířat v zájmovém chovu a jiných zvířat, která nejsou určena k produkci potravin (kožešinová zvířata neurčená k produkci potravin)

E 418

Guma gellan

Psi, kočky

E 488

Ester polyethylenglycerinu a mastných kyselin z loje

Telata

E 489

Polyglycerolether s alkoholy vzniklými redukcí kys. palmitové a olejové

Telata

E 498

Neúplné estery polyglycerolu a polykondenzovaných mastných kyselin z ricinového oleje

Psi

Enzymy

E 1600

3-fytáza/EC 3.1.3.8 z Aspergillus niger (CBS 114.94)

Selata, výkrm prasat, prasnice, výkrm kuřat, nosnice

E 1600

3-fytáza/EC 3.1.3.8 z Aspergillus niger (CBS 114.94)

Výkrm krůt

E 1605

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Aspergillus niger (CBS 520.94)

Výkrm kuřat

E 1608

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8/endo-1,4-beta-glukanáza/EC 3.2.1.4 z Humicola insolens (DSM 10442)

Výkrm kuřat

E 1609

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8/endo-1,4-beta-glukanáza/EC 3.2.1.4 z Aspergillus niger (CBS 600.94) (v potahované, pevné a tekuté formě)

Výkrm kuřat, výkrm krůt, selata (odstavená)

E 1609

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8/endo-1,4-beta-glukanáza/EC 3.2.1.4 z Aspergillus niger (CBS 600.94) (v granulované formě)

Výkrm kuřat, výkrm krůt, selata (odstavená)

E 1610

Endo-1,4-beta-glukanáza/EC 3.2.1.4/endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Aspergillus niger (CBS 600.94)

Výkrm kuřat

E 1611

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)/endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135)/polygalakturonáza EC 3.2.1.15 z Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

Výkrm prasat

E 1614

6-fytáza/EC 3.1.3.26 z Aspergillus oryzae (DSM 11857)

Výkrm kuřat, nosnice, výkrm krůt, selata, výkrm prasat, prasnice

E 1615

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (CNCM MA 6-10 W)

Výkrm kuřat

E 1618

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Aspergillus niger (CBS 270.95)

Výkrm kuřat, výkrm krůt

E 1619

Alfa-amyláza/EC 3.2.1.1/endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Výkrm kuřat

E 1622

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6/endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (CBS 357.94)

Výkrm kuřat

E 1623

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a subtilisin/EC 3.4.21.62 z Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Výkrm kuřat

E 1624

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) a alfa-amyláza/EC 3.2.1.1 z Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Selata (odstavená)

E 1625

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), alfa-amyláza/EC 3.2.1.1 z Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) a polygalakturonáza/EC 3.2.1.15 z Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

Selata (odstavená)

E 1626

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a subtilisin/EC 3.4.21.62 z Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Selata (odstavená)

E 1627

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

Výkrm prasat

E 1628

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

Selata (odstavená), výkrm prasat, výkrm kuřat

E 1629

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Výkrm kuřat

E 1630

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a subtilisin/EC 3.4.21.62 z Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Výkrm kuřat

E 1631

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135)

Výkrm kuřat

E 1632

3-fytáza/EC 3.1.3.8 z Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Výkrm kuřat, selata (odstavená), výkrm prasat

E 1633

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a subtilisin/EC 3.4.21.62 z Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Výkrm kuřat

E 1634

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Aspergillus niger (MUCL 39199)

Výkrm kuřat

E 1635

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Výkrm kuřat

E 1636

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza z Trichoderma reesei (CBS 526.94/EC 3.2.1.6)

Selata (odstavená), výkrm kuřat

E 1637

Endo-1,4-beta-xylanáza z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/EC 3.2.1.8 a endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 a alfa-amyláza z Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)/EC 3.2.1.1; subtilisin z Bacillus subtilis (ATCC 2107)/EC 3.4.21.62 a polygalakturonáza z Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)/EC 3.2.1.15

Výkrm kuřat

E 1638

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a alfa-amyláza/EC 3.2.1.1 z Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Selata (odstavená)

E 1639

3-fytáza z Hansenula polymorpha (DSM 15087)

Výkrm kuřat, výkrm krůt, nosnice, selata, výkrm prasat, prasnice

E 1640

6-fytáza z Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233)/EC 3.1.3.26

Výkrm kuřat

E 1641

Endo-1,4-beta-xylanáza z Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203)/EC 3.2.1.8

Výkrm kuřat

Mikroorganismy

E 1704

Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94

Telata

E 1706

Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Selata (odstavená)

E 1709

Enterococcus faecium ATCC 53519 a Enterococcus faecium ATCC 55593 (v poměru 1:1)

Výkrm kuřat

E 1714

Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/AR

Selata (odstavená)

Chemicky přesně definované látky, které mají podobné biologické účinky jako vitamíny

3a900

Inositol

Všechny druhy s výjimkou ryb a korýšů

—

Omega-6 esenciální nenasycené mastné kyseliny (jako kyselina oktadekadienová)

Všechny druhy s výjimkou výkrmu prasat, prasnic určených k reprodukci, prasnic určených k produkci selat, krav k reprodukci, dojnic pro produkci mléka

3a370

Taurin

Všechny druhy s výjimkou psovitých (Canidae), kočkovitých (Felidae), lasicovitých (Mustelidae) a masožravých ryb

E 670

Vitamin D2

Prasata, selata, skot, ovce, telata, koňovití, jiné druhy nebo kategorie zvířat s výjimkou drůbeže a ryb

Močovina a její deriváty

2.1.2

Biuret, technicky čistý

Přežvýkavci, od začátku přežvykování

2.1.3

Fosfát močoviny, technicky čistý

Přežvýkavci, od začátku přežvykování

2.1.4

Diuredoizobutan, technicky čistý

Přežvýkavci, od začátku přežvykování

Zchutňující a dochucující látky

Přírodní produkty a odpovídající syntetické produkty

Č. CAS 134-20-3/methyl-anthranilát/č. Flavis 09.715

Druhy ptactva

Č. CAS 85-91-6/methyl-N-methylanthranilát/č. Flavis 09.781

Druhy ptactva

Č. CAS 93-28-7/eugenyl-acetát/č. Flavis 09.020

Drůbež a ryby

Č. CAS 97-53-0/eugenol/č. Flavis 04.003

Ryby

Č. CAS 107-85-7/| 3-methylbutylamin/č. Flavis 11.001

Nosnice

Č. CAS 75-50-3/trimethylamin/č. Flavis 11.009

Nosnice

Č. CAS 6627-88-9/4-allyl-2,6-dimethoxyfenol/č. Flavis 04.051

Ryby a drůbež

Č. CAS 593-81-7/trimethylamin-hydrochlorid/č. Flavis 11.024

Nosnice

---

PŘÍLOHA II

Doplňkové látky uvedené v čl. 1 odst. 2

| Identifikační číslo | Doplňková látka | Druh nebo kategorie zvířat |
| --- | --- | --- |
| Enzymy |
| 11 | Endo-1,4-beta-glukanáza/EC 3.2.1.4/endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252) | Nosnice |
| 28 | 3-fytáza/EC 3.1.3.8 z Trichoderma reesei (CBS 528.94) | Nosnice |
| 30 | Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Penicillium funiculosum (IMI SD 101) | Selata (odstavená), výkrm kachen |
| 37 | Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/a subtilisin/EC 3.4.21.62 z Bacillus subtilis (ATCC 2107) | Nosnice |
| 51 | Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Bacillus subtilis (LMG S-15136) | Výkrm prasat |
| 60 | Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) | Výkrm krůt |
| 63 | Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma reesei (CBS 529.94) a endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma reesei (CBS 526.94) | Výkrm krůt, výkrm kuřat |
| 64 | Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Aspergillus oryzae (DSM 10287) | Výkrm kuřat, selata (odstavená) |
| Mikroorganismy |
| 15 | Enterococcus faecium NCIMB 11181 | Výkrm kuřat |
| 24 | Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434 | Dojnice |
| 25 | Lactobacillus acidophilus DSM 13241 | Kočky, psi |
| Kokcidiostatika a další léčebné látky |
| E 764 | Halofuginon hydrobromid 6 g/kg (Stenorol) | Odchov kuřat a kuřice |
| E 766 | Salinomycinát sodný 120 g/kg (Sacox 120) (držitel povolení Huvepharma NV) | Výkrm králíků |
| E 766 | Salinomycinát sodný 120 g/kg (Salinomax 120 G) (držitel povolení Zoetis Belgium SA) | Výkrm kuřat |

Identifikační číslo

Doplňková látka

Druh nebo kategorie zvířat

Enzymy

11

Endo-1,4-beta-glukanáza/EC 3.2.1.4/endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252)

Nosnice

28

3-fytáza/EC 3.1.3.8 z Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Nosnice

30

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Penicillium funiculosum (IMI SD 101)

Selata (odstavená), výkrm kachen

37

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/a subtilisin/EC 3.4.21.62 z Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Nosnice

51

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Bacillus subtilis (LMG S-15136)

Výkrm prasat

60

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) a endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Výkrm krůt

63

Endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Trichoderma reesei (CBS 529.94) a endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Trichoderma reesei (CBS 526.94)

Výkrm krůt, výkrm kuřat

64

Endo-1,3(4)-beta-glukanáza/EC 3.2.1.6 z Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) a endo-1,4-beta-xylanáza/EC 3.2.1.8 z Aspergillus oryzae (DSM 10287)

Výkrm kuřat, selata (odstavená)

Mikroorganismy

15

Enterococcus faecium NCIMB 11181

Výkrm kuřat

24

Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434

Dojnice

25

Lactobacillus acidophilus DSM 13241

Kočky, psi

Kokcidiostatika a další léčebné látky

E 764

Halofuginon hydrobromid 6 g/kg (Stenorol)

Odchov kuřat a kuřice

E 766

Salinomycinát sodný 120 g/kg (Sacox 120) (držitel povolení Huvepharma NV)

Výkrm králíků

E 766

Salinomycinát sodný 120 g/kg (Salinomax 120 G) (držitel povolení Zoetis Belgium SA)

Výkrm kuřat

---

| 29.6.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/23

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1146

ze dne 28. června 2017,

kterým se opětovně ukládá antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyráběného společností Jinan Meide Castings Co., Ltd

EVROPSKÁ KOMISE

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Prováděcím nařízením (EU) č. 430/2013 (2) (dále jen „napadené nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo v sazbách od 14,9 % do 57,8 % na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska. Na části kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka se clo nevztahuje. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením (EU) č. 430/2013 (2) (dále jen „napadené nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo v sazbách od 14,9 % do 57,8 % na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska. Na části kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka se clo nevztahuje.

2

Rozsudek Tribunálu Evropské unie

Rozsudek Tribunálu Evropské unie

| (2) | Dne 12. června 2013 jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce, společnost Jinan Meide Castings Co., Ltd. (dále jen „Jinan Meide“ nebo „žalobce“), podal u Tribunálu Evropské unie (dále jen „Tribunál“) návrh, v němž se domáhá napadeného nařízení, pokud jde o jeho použití na žalobce (3). |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. června 2013 jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce, společnost Jinan Meide Castings Co., Ltd. (dále jen „Jinan Meide“ nebo „žalobce“), podal u Tribunálu Evropské unie (dále jen „Tribunál“) návrh, v němž se domáhá napadeného nařízení, pokud jde o jeho použití na žalobce (3).

3

| (3) | Tribunál dne 30. června 2016 ve svém rozsudku dospěl k závěru, že práva společnosti Jinan Meide na obhajobu byla porušena zamítnutím její žádosti o poskytnutí výpočtů běžné hodnoty, v nichž se používají důvěrné údaje výrobce ve srovnatelné zemi. Společnost Jinan Meide obdržela výhradní povolení od výrobce ve srovnatelné zemi zrušit důvěrnost těchto údajů. Tribunál dospěl zejména k závěru, že Komise nepostupovala správně, když se spolehla na potřebu dodržet zásadu rovného zacházení, aby zamítla tuto žádost o poskytnutí informací. Tribunál konstatoval, že se nedalo vyloučit, že kdyby žádost byla přijata, nemohl by být výsledek šetření jiný. Proto Soudní dvůr zrušil napadené nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, které vyrábí společnost Jinan Meide. |
| --- | --- |

(3)

Tribunál dne 30. června 2016 ve svém rozsudku dospěl k závěru, že práva společnosti Jinan Meide na obhajobu byla porušena zamítnutím její žádosti o poskytnutí výpočtů běžné hodnoty, v nichž se používají důvěrné údaje výrobce ve srovnatelné zemi. Společnost Jinan Meide obdržela výhradní povolení od výrobce ve srovnatelné zemi zrušit důvěrnost těchto údajů. Tribunál dospěl zejména k závěru, že Komise nepostupovala správně, když se spolehla na potřebu dodržet zásadu rovného zacházení, aby zamítla tuto žádost o poskytnutí informací. Tribunál konstatoval, že se nedalo vyloučit, že kdyby žádost byla přijata, nemohl by být výsledek šetření jiný. Proto Soudní dvůr zrušil napadené nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, které vyrábí společnost Jinan Meide.

2.   PROVEDENÍ ROZSUDKU TRIBUNÁLU

PROVEDENÍ ROZSUDKU TRIBUNÁLU

| (4) | Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou orgány Unie povinny vyhovět rozsudku Soudního dvora ze dne 30. června 2016. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou orgány Unie povinny vyhovět rozsudku Soudního dvora ze dne 30. června 2016.

| (5) | Soud prvního stupně v rozsudku ve věci T-2/95 (4) (dále jen „věc IPS“) uznal, že v případech, kdy řízení sestává z několika správních kroků, se zrušením jednoho z těchto kroků neruší celé řízení. Antidumpingové řízení je příkladem takového řízení o více krocích. Zrušení napadeného nařízení ve vztahu k jedné straně tedy neznamená zrušení celého postupu před přijetím uvedeného nařízení. Orgány EU mají možnost uplatnit opravný prostředek v případě aspektů napadeného nařízení, které vedly k jeho zrušení, a současně ponechat beze změny nenapadené části, které nejsou dotčeny rozsudkem Soudního dvora – jak konstatoval Soudní dvůr ve věci C-458/98 P (5). |
| --- | --- |

(5)

Soud prvního stupně v rozsudku ve věci T-2/95 (4) (dále jen „věc IPS“) uznal, že v případech, kdy řízení sestává z několika správních kroků, se zrušením jednoho z těchto kroků neruší celé řízení. Antidumpingové řízení je příkladem takového řízení o více krocích. Zrušení napadeného nařízení ve vztahu k jedné straně tedy neznamená zrušení celého postupu před přijetím uvedeného nařízení. Orgány EU mají možnost uplatnit opravný prostředek v případě aspektů napadeného nařízení, které vedly k jeho zrušení, a současně ponechat beze změny nenapadené části, které nejsou dotčeny rozsudkem Soudního dvora – jak konstatoval Soudní dvůr ve věci C-458/98 P (5).

4

5

| (6) | Je třeba poznamenat, že kromě zjištění, že Komise se nesprávně spoléhala na potřebu dodržet zásadu rovného zacházení, aby zamítla žádost společnosti Jinan Meide o poskytnutí informací, všechna ostatní zjištění uvedená v napadeném nařízení, která nebyla napadena ve lhůtách k tomu určených, nebo která byla napadena, ale byla zamítnuta rozsudkem Tribunálu, nebo nebyla Tribunálem posuzována, a proto nevedla ke zrušení napadeného nařízení, zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba poznamenat, že kromě zjištění, že Komise se nesprávně spoléhala na potřebu dodržet zásadu rovného zacházení, aby zamítla žádost společnosti Jinan Meide o poskytnutí informací, všechna ostatní zjištění uvedená v napadeném nařízení, která nebyla napadena ve lhůtách k tomu určených, nebo která byla napadena, ale byla zamítnuta rozsudkem Tribunálu, nebo nebyla Tribunálem posuzována, a proto nevedla ke zrušení napadeného nařízení, zůstávají v platnosti.

| (7) | V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ze dne 30. června 2016 Komise zveřejnila oznámení (6) týkající se částečného opětovného zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky. Opětovné zahájení šetření bylo ve svém rozsahu omezeno na provedení rozsudku Tribunálu, pokud jde o společnost Jinan Meide. |
| --- | --- |

(7)

V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ze dne 30. června 2016 Komise zveřejnila oznámení (6) týkající se částečného opětovného zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky. Opětovné zahájení šetření bylo ve svém rozsahu omezeno na provedení rozsudku Tribunálu, pokud jde o společnost Jinan Meide.

6

| (8) | Komise oficiálně informovala společnost Jinan Meide, zástupce vyvážející země a výrobní odvětví Unie o částečném opětovném zahájení šetření. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit se písemně a požádat o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(8)

Komise oficiálně informovala společnost Jinan Meide, zástupce vyvážející země a výrobní odvětví Unie o částečném opětovném zahájení šetření. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit se písemně a požádat o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.

| (9) | V návaznosti na obdržené počáteční připomínky všechny ostatní zúčastněné strany, o nichž bylo známo, že se jich týkalo původní šetření, byly kontaktovány a byla jim dána příležitost předložit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení. |
| --- | --- |

(9)

V návaznosti na obdržené počáteční připomínky všechny ostatní zúčastněné strany, o nichž bylo známo, že se jich týkalo původní šetření, byly kontaktovány a byla jim dána příležitost předložit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení.

| (10) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, dostaly příležitost slyšení před útvary Komise a/nebo u úředníka pro slyšení. |
| --- | --- |

(10)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, dostaly příležitost slyšení před útvary Komise a/nebo u úředníka pro slyšení.

2.1.   Připomínky od zúčastněných stran

Připomínky od zúčastněných stran

| (11) | Komise obdržela vyjádření o různých aspektech šetření od společnosti Jinan Meide, jiných čínských vyvážejících výrobců, jednoho thajského vyvážejícího výrobce, pěti výrobců v Unii a osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(11)

Komise obdržela vyjádření o různých aspektech šetření od společnosti Jinan Meide, jiných čínských vyvážejících výrobců, jednoho thajského vyvážejícího výrobce, pěti výrobců v Unii a osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení.

2.1.1.   Připomínky k opětovnému zahájení šetření

Připomínky k opětovnému zahájení šetření

| (12) | Společnost Jinan Meide tvrdila, že protiprávnost, jíž se dopustily orgány Unie a která vedla ke zrušení napadeného nařízení, nelze napravit a řízení by se mělo ukončit bez opětovného uložení jakéhokoli antidumpingového cla pro společnost Jinan Meide. |
| --- | --- |

(12)

Společnost Jinan Meide tvrdila, že protiprávnost, jíž se dopustily orgány Unie a která vedla ke zrušení napadeného nařízení, nelze napravit a řízení by se mělo ukončit bez opětovného uložení jakéhokoli antidumpingového cla pro společnost Jinan Meide.

| (13) | Jak bylo uvedeno výše ve 4. bodě odůvodnění, Soud prvního stupně v případě IPS uznal, že v případech, kdy řízení sestává z několika správních kroků, jako je antidumpingové řízení, se zrušením jednoho z těchto kroků neruší celé řízení. Jelikož orgány Unie jsou povinny dodržet rozsudek Soudu, vyplývá z toho možnost uplatnit opravný prostředek, pokud jde o aspekty napadeného nařízení, které vedly k jeho zrušení, a současně ponechat beze změny nenapadené části. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(13)

Jak bylo uvedeno výše ve 4. bodě odůvodnění, Soud prvního stupně v případě IPS uznal, že v případech, kdy řízení sestává z několika správních kroků, jako je antidumpingové řízení, se zrušením jednoho z těchto kroků neruší celé řízení. Jelikož orgány Unie jsou povinny dodržet rozsudek Soudu, vyplývá z toho možnost uplatnit opravný prostředek, pokud jde o aspekty napadeného nařízení, které vedly k jeho zrušení, a současně ponechat beze změny nenapadené části. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (14) | Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že procedurálně není možné opětovně zahájit šetření, které bylo dřív uzavřeno, neboť v důsledku toho by mohlo dojít k podstatným chybám, jako je přijetí nových informací po uzavření případu, diskriminace všech ostatních stran šetření, jejichž dumpingová rozpětí by byla rozdílná, pokud by dumpingové rozpětí společnosti Jinan Meide bylo změněno, a porušení právních předpisů EU a Světové obchodní organizace v tom smyslu, že antidumpingová opatření nelze uplatit zpětně. |
| --- | --- |

(14)

Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že procedurálně není možné opětovně zahájit šetření, které bylo dřív uzavřeno, neboť v důsledku toho by mohlo dojít k podstatným chybám, jako je přijetí nových informací po uzavření případu, diskriminace všech ostatních stran šetření, jejichž dumpingová rozpětí by byla rozdílná, pokud by dumpingové rozpětí společnosti Jinan Meide bylo změněno, a porušení právních předpisů EU a Světové obchodní organizace v tom smyslu, že antidumpingová opatření nelze uplatit zpětně.

| (15) | Tento dovozce rovněž tvrdil, že opětovné zahájení se nejeví jako přípustné za podmínek stanovených v základním nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Tento dovozce rovněž tvrdil, že opětovné zahájení se nejeví jako přípustné za podmínek stanovených v základním nařízení.

| (16) | Stejná strana také uvedla, že Komise není oprávněna činit opatření pro provedení rozsudku Soudního dvora, pokud jde o nařízení Rady, jelikož Komise nebyla v případě T-424/13 žalovanou stranou. Konstatovala, že Komise musí obdržet oficiální pokyny od Rady, aby opětovně zahájila řízení. |
| --- | --- |

(16)

Stejná strana také uvedla, že Komise není oprávněna činit opatření pro provedení rozsudku Soudního dvora, pokud jde o nařízení Rady, jelikož Komise nebyla v případě T-424/13 žalovanou stranou. Konstatovala, že Komise musí obdržet oficiální pokyny od Rady, aby opětovně zahájila řízení.

| (17) | Z rozsudku ve spojených věcech C-283/14 a C-284/14 (7) je zřejmé, že orgány EU mohou opětovně zahájit antidumpingové šetření s cílem napravit nesrovnalosti zjištěné evropskými soudy, i když to není výslovně stanoveno v základním nařízení. Od orgánů EU se ve skutečnosti vyžaduje, aby učinily nezbytná opatření k nápravě protiprávností. V tomto případě Komise jako vyšetřující orgán opětovně zahájila šetření, aby provedla rozsudek Soudního dvora. Opětovné zahájení tohoto šetření dodržuje právní postupy vyžadované základním nařízením, které stanoví přijetí ze strany Komise po konzultaci s členskými státy v rámci postupu šetření uvedeného v čl. 15 odst. 3 základního nařízení. Tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(17)

Z rozsudku ve spojených věcech C-283/14 a C-284/14 (7) je zřejmé, že orgány EU mohou opětovně zahájit antidumpingové šetření s cílem napravit nesrovnalosti zjištěné evropskými soudy, i když to není výslovně stanoveno v základním nařízení. Od orgánů EU se ve skutečnosti vyžaduje, aby učinily nezbytná opatření k nápravě protiprávností. V tomto případě Komise jako vyšetřující orgán opětovně zahájila šetření, aby provedla rozsudek Soudního dvora. Opětovné zahájení tohoto šetření dodržuje právní postupy vyžadované základním nařízením, které stanoví přijetí ze strany Komise po konzultaci s členskými státy v rámci postupu šetření uvedeného v čl. 15 odst. 3 základního nařízení. Tvrzení byla proto zamítnuta.

7

| (18) | Jeden dovozce uvedl, že nebylo jasné, do jaké míry se může uskutečnit opětovné zahájení šetření na základě ustanovení současného základního nařízení, neboť je zřejmé, že Komise hodlala vykonávat šetření, jako kdyby se vrátilo do doby, kdy nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8) bylo ještě pořád v platnosti. |
| --- | --- |

(18)

Jeden dovozce uvedl, že nebylo jasné, do jaké míry se může uskutečnit opětovné zahájení šetření na základě ustanovení současného základního nařízení, neboť je zřejmé, že Komise hodlala vykonávat šetření, jako kdyby se vrátilo do doby, kdy nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8) bylo ještě pořád v platnosti.

8

| (19) | Právem použitelným pro toto opětovné šetření je nařízení (ES) č. 1225/2009, které bylo hmotným právem v době přijetí nařízení zrušeného Soudním dvorem. Nařízení (EU) 2016/1036 je v každém případě kodifikací nařízení (ES) č. 1225/2009 a jeho změn. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(19)

Právem použitelným pro toto opětovné šetření je nařízení (ES) č. 1225/2009, které bylo hmotným právem v době přijetí nařízení zrušeného Soudním dvorem. Nařízení (EU) 2016/1036 je v každém případě kodifikací nařízení (ES) č. 1225/2009 a jeho změn. Tento argument byl proto zamítnut.

| (20) | Vyvážející výrobce z Thajska tvrdil, že Komise musí opětovně uložit společnosti Jinan Meide clo ve výši 40,8 % bez úprav, protože Tribunál nezjistil chybu u žádných podstatných zjištění, pouze procesní pochybení. Rovněž uvedl, že jakékoli opětovné podstatné posouzení může řešit pouze výpočet běžné hodnoty pro společnost Jinan Meide a všechna ostatní zjištění v napadeném nařízení by měla zůstat platná, jelikož v rozsudku Tribunálu nebyl žádný náznak, že uplatnění opravného prostředku na procesní pochybení by mělo vést k jakýmkoli podstatným změnám výpočtu běžné hodnoty pro společnost Jinan Meide. |
| --- | --- |

(20)

Vyvážející výrobce z Thajska tvrdil, že Komise musí opětovně uložit společnosti Jinan Meide clo ve výši 40,8 % bez úprav, protože Tribunál nezjistil chybu u žádných podstatných zjištění, pouze procesní pochybení. Rovněž uvedl, že jakékoli opětovné podstatné posouzení může řešit pouze výpočet běžné hodnoty pro společnost Jinan Meide a všechna ostatní zjištění v napadeném nařízení by měla zůstat platná, jelikož v rozsudku Tribunálu nebyl žádný náznak, že uplatnění opravného prostředku na procesní pochybení by mělo vést k jakýmkoli podstatným změnám výpočtu běžné hodnoty pro společnost Jinan Meide.

| (21) | V rozsudku, který vedl k současnému opětovnému zahájení šetření, Tribunál konstatoval, že nemohlo být vyloučeno, že pokud by žádost o poskytnutí důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi byla přijata, výsledek šetření by mohl být odlišný. V opětovném zahájení šetření se proto musí posoudit případný vliv na podstatu šetření. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(21)

V rozsudku, který vedl k současnému opětovnému zahájení šetření, Tribunál konstatoval, že nemohlo být vyloučeno, že pokud by žádost o poskytnutí důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi byla přijata, výsledek šetření by mohl být odlišný. V opětovném zahájení šetření se proto musí posoudit případný vliv na podstatu šetření. Tento argument byl proto zamítnut.

| (22) | Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že výrobní odvětví Unie nepředložilo žádné připomínky týkající se opětovného zahájení šetření, což údajně znamenalo, že Unie nemá zájem na provedení tohoto opětovně zahájeného šetření. |
| --- | --- |

(22)

Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že výrobní odvětví Unie nepředložilo žádné připomínky týkající se opětovného zahájení šetření, což údajně znamenalo, že Unie nemá zájem na provedení tohoto opětovně zahájeného šetření.

| (23) | Skutečnost, že určitý druh hospodářského subjektu neposkytne vyjádření, nemůže sama o sobě vést k jakémukoli závěru o podstatě šetření. Pět výrobců v Unii v každém případě naléhavě požádalo Komisi o opětovné uložení antidumpingového cla pro společnost Jinan Meide a dokonce o registraci dovozu pro potenciální zpětné uložení cel, aby se omezila škoda, kterou současná situace způsobuje výrobcům v Unii. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(23)

Skutečnost, že určitý druh hospodářského subjektu neposkytne vyjádření, nemůže sama o sobě vést k jakémukoli závěru o podstatě šetření. Pět výrobců v Unii v každém případě naléhavě požádalo Komisi o opětovné uložení antidumpingového cla pro společnost Jinan Meide a dokonce o registraci dovozu pro potenciální zpětné uložení cel, aby se omezila škoda, kterou současná situace způsobuje výrobcům v Unii. Tento argument byl proto zamítnut.

2.1.2.   Připomínky k výpočtu běžné hodnoty

Připomínky k výpočtu běžné hodnoty

| (24) | Společnost Jinan Meide tvrdila, že by se jí měl poskytnout úplný přístup ke všem informacím, které předložil výrobce ve srovnatelné zemi, a že by měla dostat více času na předložení připomínek. Všechny tyto informace byly zpřístupněny společnosti Jinan Meide, která měla čas předložit připomínky mimo časový rámec předpokládaný v základním nařízení, včetně několika slyšení před týmem pověřeným touto věcí a u úředníka pro slyšení. V návaznosti na poskytnutí důvěrných informací a výpočty dumpingu předložila společnost Jinan Meide také vyjádření po lhůtách stanovených pro tento účel, která však přesto byla posouzena. |
| --- | --- |

(24)

Společnost Jinan Meide tvrdila, že by se jí měl poskytnout úplný přístup ke všem informacím, které předložil výrobce ve srovnatelné zemi, a že by měla dostat více času na předložení připomínek. Všechny tyto informace byly zpřístupněny společnosti Jinan Meide, která měla čas předložit připomínky mimo časový rámec předpokládaný v základním nařízení, včetně několika slyšení před týmem pověřeným touto věcí a u úředníka pro slyšení. V návaznosti na poskytnutí důvěrných informací a výpočty dumpingu předložila společnost Jinan Meide také vyjádření po lhůtách stanovených pro tento účel, která však přesto byla posouzena.

| (25) | Společnost Jinan Meide tvrdila, že by se nemělo provést posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, neboť výrobce ve srovnatelné zemi nebyl schopen poskytnout spolehlivé výrobní náklady podle jednotlivých typů obdobného výrobku. Jeden dovozce podpořil tento argument, jelikož rozdělení nákladů na základě obratu předpokládá, že u všech druhů výrobků se vytváří stejná zisková marže, což je údajně nehodnověrné. |
| --- | --- |

(25)

Společnost Jinan Meide tvrdila, že by se nemělo provést posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, neboť výrobce ve srovnatelné zemi nebyl schopen poskytnout spolehlivé výrobní náklady podle jednotlivých typů obdobného výrobku. Jeden dovozce podpořil tento argument, jelikož rozdělení nákladů na základě obratu předpokládá, že u všech druhů výrobků se vytváří stejná zisková marže, což je údajně nehodnověrné.

| (26) | Komise však v tomto šetření důsledně uskutečňuje posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk. Zejména čl. 2 odst. 5 základního nařízení se výslovně zabývá takovými situacemi, na které se odvolává společnost Jinan Meide, a uvádí, že když neexistuje vhodnější metoda, přednost se dává rozdělení nákladů na základě obratu. V tomto ohledu se poznamenává, že náklady byly rozděleny na základě obratu a žádná zúčastněná strana nenavrhla vhodnější metodu. Rozhodnutí rozdělit náklady na základě obratu a uskutečnit posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, bylo proto zachováno. |
| --- | --- |

(26)

Komise však v tomto šetření důsledně uskutečňuje posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk. Zejména čl. 2 odst. 5 základního nařízení se výslovně zabývá takovými situacemi, na které se odvolává společnost Jinan Meide, a uvádí, že když neexistuje vhodnější metoda, přednost se dává rozdělení nákladů na základě obratu. V tomto ohledu se poznamenává, že náklady byly rozděleny na základě obratu a žádná zúčastněná strana nenavrhla vhodnější metodu. Rozhodnutí rozdělit náklady na základě obratu a uskutečnit posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, bylo proto zachováno.

| (27) | Společnost Jinan Meide požadovala, aby se druhy výrobků, které prodává výrobce ve srovnatelné zemi v menším množství než 200 kg, nebraly v úvahu ve výpočtu běžné hodnoty, protože ceny těchto druhů výrobků jsou údajně nespolehlivé. Je třeba poznamenat, že společnost Jinan Meide během původního šetření tvrdila, že test 5 % reprezentativnosti by se neměl provádět, když je běžná hodnota stanovena ve srovnatelné zemi, a Komise uvedené tvrzení v té době přijala. Požadavek nepřihlížet k prodeji druhů výrobků prodávaných v menším množství než 200 kg se zamítá, neboť prodejní ceny u druhů podobného výrobku prodávaných v menším množství než 200 kg nelze považovat za nespolehlivé, protože byly ověřeny a shledány natolik věrohodné jako kterékoli jiné prodejné ceny. |
| --- | --- |

(27)

Společnost Jinan Meide požadovala, aby se druhy výrobků, které prodává výrobce ve srovnatelné zemi v menším množství než 200 kg, nebraly v úvahu ve výpočtu běžné hodnoty, protože ceny těchto druhů výrobků jsou údajně nespolehlivé. Je třeba poznamenat, že společnost Jinan Meide během původního šetření tvrdila, že test 5 % reprezentativnosti by se neměl provádět, když je běžná hodnota stanovena ve srovnatelné zemi, a Komise uvedené tvrzení v té době přijala. Požadavek nepřihlížet k prodeji druhů výrobků prodávaných v menším množství než 200 kg se zamítá, neboť prodejní ceny u druhů podobného výrobku prodávaných v menším množství než 200 kg nelze považovat za nespolehlivé, protože byly ověřeny a shledány natolik věrohodné jako kterékoli jiné prodejné ceny.

| (28) | Jeden dovozce podpořil argument společnosti Jinan Meide, jelikož kolísání cen u špatně prodejných druhů výrobků by prý bylo vysoké. To by znamenalo, že druhy výrobků mohou mít velmi podobnou kvalitu a strukturu nákladů, ale mohly by se prodávat za velmi rozdílné ceny. Komise však zjistila, že pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, je kolísání cen vysoké u všech druhů výrobků, dokonce i u nejlépe prodejných položek. Údajné vysoké kolísání cen proto nelze použít jako argument pro vyloučení špatně prodejných druhů výrobků z výpočtu dumpingu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(28)

Jeden dovozce podpořil argument společnosti Jinan Meide, jelikož kolísání cen u špatně prodejných druhů výrobků by prý bylo vysoké. To by znamenalo, že druhy výrobků mohou mít velmi podobnou kvalitu a strukturu nákladů, ale mohly by se prodávat za velmi rozdílné ceny. Komise však zjistila, že pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, je kolísání cen vysoké u všech druhů výrobků, dokonce i u nejlépe prodejných položek. Údajné vysoké kolísání cen proto nelze použít jako argument pro vyloučení špatně prodejných druhů výrobků z výpočtu dumpingu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (29) | Společnost Jinan Meide také tvrdila, že jelikož Komise rozdělila náklady výrobce ve srovnatelné zemi na základě obratu, běžná hodnota by neměla být zjištěna početně, pokud se srovnatelné druhy podobného výrobku ve srovnatelné zemi prodávaly v menších množstvích než 200 kg, ale v těchto případech by se běžná hodnota měla stanovit na základě cen jiných podobných druhů výrobků prodávaných ve větších množstvích. Toto tvrzení bylo podobně zamítnuto, neboť rozdělení celkových nákladů na základě obratu je v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a argumenty společnosti Jinan Meide nebyly dostačující k odůvodnění rozdílné metodiky v tomto konkrétním případě. |
| --- | --- |

(29)

Společnost Jinan Meide také tvrdila, že jelikož Komise rozdělila náklady výrobce ve srovnatelné zemi na základě obratu, běžná hodnota by neměla být zjištěna početně, pokud se srovnatelné druhy podobného výrobku ve srovnatelné zemi prodávaly v menších množstvích než 200 kg, ale v těchto případech by se běžná hodnota měla stanovit na základě cen jiných podobných druhů výrobků prodávaných ve větších množstvích. Toto tvrzení bylo podobně zamítnuto, neboť rozdělení celkových nákladů na základě obratu je v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a argumenty společnosti Jinan Meide nebyly dostačující k odůvodnění rozdílné metodiky v tomto konkrétním případě.

2.1.3.   Připomínky ke srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny

Připomínky ke srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny

| (30) | Společnost Jinan Meide předložila požadavky týkající se úprav údajů výrobce ve srovnatelné zemi z hlediska úvěru, nákladů na balení, obchodní úrovně, bankovních poplatků, vnitrostátní dopravy, dobropisů, nepřímých daní, technické podpory, využívání různých surovin a rozdílné produktivity práce. |
| --- | --- |

(30)

Společnost Jinan Meide předložila požadavky týkající se úprav údajů výrobce ve srovnatelné zemi z hlediska úvěru, nákladů na balení, obchodní úrovně, bankovních poplatků, vnitrostátní dopravy, dobropisů, nepřímých daní, technické podpory, využívání různých surovin a rozdílné produktivity práce.

| (31) | Komise přijala požadavek týkající se nákladů na vnitrostátní dopravu a úvěrových nákladů týkajících se jednoho jediného zákazníka výrobce ve srovnatelné zemi a ve výpočtu dumpingu společnosti Jinan Meide byly provedeny příslušné úpravy. |
| --- | --- |

(31)

Komise přijala požadavek týkající se nákladů na vnitrostátní dopravu a úvěrových nákladů týkajících se jednoho jediného zákazníka výrobce ve srovnatelné zemi a ve výpočtu dumpingu společnosti Jinan Meide byly provedeny příslušné úpravy.

| (32) | Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílu v produktivitě práce a používání různých surovin, společnost Jinan Meide prohlásila, že nižší produktivita na pracovníka a používání odlišných surovin vedla k mírnému zvýšení nákladů výrobce ve srovnatelné zemi v porovnání se společností Jinan Meide. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že zatímco určité rozdíly v efektivnosti nebo produktivitě by mezi společnostmi mohly existovat, hlavní zásadou antidumpingových výpočtů je zabezpečit srovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby okolnosti výrobce ve srovnatelné zemi a vývozce v zemi bez tržního hospodářství byly úplně vyrovnané. Úpravu ovšem zaručují pouze rozdíly u faktorů ovlivňujících ceny a cenová srovnatelnost mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vývozcem v zemi bez tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(32)

Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílu v produktivitě práce a používání různých surovin, společnost Jinan Meide prohlásila, že nižší produktivita na pracovníka a používání odlišných surovin vedla k mírnému zvýšení nákladů výrobce ve srovnatelné zemi v porovnání se společností Jinan Meide. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že zatímco určité rozdíly v efektivnosti nebo produktivitě by mezi společnostmi mohly existovat, hlavní zásadou antidumpingových výpočtů je zabezpečit srovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby okolnosti výrobce ve srovnatelné zemi a vývozce v zemi bez tržního hospodářství byly úplně vyrovnané. Úpravu ovšem zaručují pouze rozdíly u faktorů ovlivňujících ceny a cenová srovnatelnost mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vývozcem v zemi bez tržního hospodářství.

| (33) | Ukázalo se, že ostatní tvrzení nejsou podpořena důkazy shromážděnými na místě a obsaženými ve spisu, takže byly zamítnuty. |
| --- | --- |

(33)

Ukázalo se, že ostatní tvrzení nejsou podpořena důkazy shromážděnými na místě a obsaženými ve spisu, takže byly zamítnuty.

2.2.   Jiné související otázky

Jiné související otázky

| (34) | Během přípravy poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide Komise zjistila administrativní chybu týkající se úpravy výpočtu dumpingu o nepřímé daně v případě společnosti Jinan Meide. Na rozdíl od toho, co Komise uvedla ve znění prozatímních (9) a konečných (10) nařízení, kvůli administrativní chybě nebyla úprava o nepřímé daně v době poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide provedena, i když byla uskutečněna v předběžné fázi. Z důvodů náležité správy byla tato chyba opravena. |
| --- | --- |

(34)

Během přípravy poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide Komise zjistila administrativní chybu týkající se úpravy výpočtu dumpingu o nepřímé daně v případě společnosti Jinan Meide. Na rozdíl od toho, co Komise uvedla ve znění prozatímních (9) a konečných (10) nařízení, kvůli administrativní chybě nebyla úprava o nepřímé daně v době poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide provedena, i když byla uskutečněna v předběžné fázi. Z důvodů náležité správy byla tato chyba opravena.

9

10

2.3.   Poskytnutí informací

Poskytnutí informací

| (35) | Dne 12. dubna 2017 Komise informovala všechny zúčastněné strany o uvedených zjištěních, na jejichž základě hodlala navrhnout opětovné uložení antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, od společnosti Jinan Meide na základě skutečností shromážděných a předložených ve vztahu k původnímu šetření. |
| --- | --- |

(35)

Dne 12. dubna 2017 Komise informovala všechny zúčastněné strany o uvedených zjištěních, na jejichž základě hodlala navrhnout opětovné uložení antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, od společnosti Jinan Meide na základě skutečností shromážděných a předložených ve vztahu k původnímu šetření.

| (36) | Společnost Jinan Meide a tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, tvrdili, že Komise by nemohla provést opravu administrativní chyby (týkající se úpravy o nepřímé daně v jejím výpočtu dumpingového rozpětí) v rámci současného opětovného zahájení šetření, protože administrativní chyba se netýkala provedení rozsudku Tribunálu. Společnost Jinan Meide rovněž požadovala slyšení u úředníka pro slyšení, které jí bylo poskytnuto. Dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, tvrdili, že Komisi je znemožněno uvést vyvážejícího výrobce do horšího postavení, než bylo původně zjištěno. |
| --- | --- |

(36)

Společnost Jinan Meide a tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, tvrdili, že Komise by nemohla provést opravu administrativní chyby (týkající se úpravy o nepřímé daně v jejím výpočtu dumpingového rozpětí) v rámci současného opětovného zahájení šetření, protože administrativní chyba se netýkala provedení rozsudku Tribunálu. Společnost Jinan Meide rovněž požadovala slyšení u úředníka pro slyšení, které jí bylo poskytnuto. Dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, tvrdili, že Komisi je znemožněno uvést vyvážejícího výrobce do horšího postavení, než bylo původně zjištěno.

| (37) | Společnost Jinan Meide znovu zopakovala své tvrzení, že Komise by měla zacházet s druhy výrobků, u nichž objem prodeje ve srovnatelné zemi byl nižší než 200 kg, jako s kvazi odpovídajícími nebo neodpovídajícími druhy výrobků a že se to nemůže opírat o nespolehlivé náklady za účelem vyloučení prodeje ze stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(37)

Společnost Jinan Meide znovu zopakovala své tvrzení, že Komise by měla zacházet s druhy výrobků, u nichž objem prodeje ve srovnatelné zemi byl nižší než 200 kg, jako s kvazi odpovídajícími nebo neodpovídajícími druhy výrobků a že se to nemůže opírat o nespolehlivé náklady za účelem vyloučení prodeje ze stanovení běžné hodnoty.

| (38) | Společnost Jinan Meide napadla rozhodnutí Komise zamítnout její žádosti o úpravu, pokud jde o obchodní úroveň, náklady na balení, úvěrové náklady, vnitrostátní náklady na pojištění a rozdíly v surovinách a produktivitě. |
| --- | --- |

(38)

Společnost Jinan Meide napadla rozhodnutí Komise zamítnout její žádosti o úpravu, pokud jde o obchodní úroveň, náklady na balení, úvěrové náklady, vnitrostátní náklady na pojištění a rozdíly v surovinách a produktivitě.

| (39) | Společnost Jinan Meide tvrdila, že by se jí nemělo ukládat žádné clo jako výsledek údajných procesních pochybení a jiných nesrovnalostí v těchto řízeních. V této souvislosti společnost tvrdila, že chyba v poskytnutí informací ze dne 23. prosince 2016 zpochybnila, zda Komise poskytla důvěrnou verzi výpočtu provedeného v konečné fázi původního šetření a že poskytnutí informací nevysvětluje údajné rozdíly ve výpočtu provedeného v původním šetření. Dále konstatovala, že Komise odmítla poskytnout určité prvky nehledě na opakované žádosti společnosti Jinan Meide. Rovněž dokazovala, že nároky uplatňované v případě T-424/13, ale neřešené Tribunálem, zůstaly platné a pokračovaly by s cílem zneplatnit opatření v případě, že by byla znovu uložena. |
| --- | --- |

(39)

Společnost Jinan Meide tvrdila, že by se jí nemělo ukládat žádné clo jako výsledek údajných procesních pochybení a jiných nesrovnalostí v těchto řízeních. V této souvislosti společnost tvrdila, že chyba v poskytnutí informací ze dne 23. prosince 2016 zpochybnila, zda Komise poskytla důvěrnou verzi výpočtu provedeného v konečné fázi původního šetření a že poskytnutí informací nevysvětluje údajné rozdíly ve výpočtu provedeného v původním šetření. Dále konstatovala, že Komise odmítla poskytnout určité prvky nehledě na opakované žádosti společnosti Jinan Meide. Rovněž dokazovala, že nároky uplatňované v případě T-424/13, ale neřešené Tribunálem, zůstaly platné a pokračovaly by s cílem zneplatnit opatření v případě, že by byla znovu uložena.

| (40) | Komise připomíná, že během přípravy poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide zjistila administrativní chybu týkající se úpravy o nepřímé daně ve výpočtu dumpingu v případě společnosti Jinan Meide. Z důvodů náležité správy Komise navrhla opravit uvedenou chybu v této fázi a náležitě zveřejnit daný návrh pro všechny zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(40)

Komise připomíná, že během přípravy poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide zjistila administrativní chybu týkající se úpravy o nepřímé daně ve výpočtu dumpingu v případě společnosti Jinan Meide. Z důvodů náležité správy Komise navrhla opravit uvedenou chybu v této fázi a náležitě zveřejnit daný návrh pro všechny zúčastněné strany.

| (41) | Komise se po zvážení všech předložených argumentů rozhodla přijmout požadavek společnosti Jinan Meide a neopravit administrativní chybu. Komise na základě stanoviska úředníka pro slyšení měla za to, že v opětovném zahájení případů ochrany obchodu neexistuje obecný zákaz reformatio in peius – což znamená, že zúčastněná strana, která je předmětem opětovného zahájení v případech ochrany obchodu, může být postavena do méně příznivé situace, než tomu bylo před uskutečněním tohoto opětovného zahájení. Komise však dospěla k závěru, že v tomto specifickém případě by rozsah opětovného zahájení šetření měl být omezen na poskytnutí údajů ze srovnatelné země, obdržení připomínek od zúčastněných stran a v případě potřeby odpovídající úpravu cla. Jelikož chyba výpočtu, pokud jde o úhradu DPH pro prodej na vývoz, a zejména úhradu sazby DPH, se netýká údajů obdržených od výrobce ve srovnatelné zemi, považuje se tato oprava za překračující rozsah opětovně zahájeného šetření. |
| --- | --- |

(41)

Komise se po zvážení všech předložených argumentů rozhodla přijmout požadavek společnosti Jinan Meide a neopravit administrativní chybu. Komise na základě stanoviska úředníka pro slyšení měla za to, že v opětovném zahájení případů ochrany obchodu neexistuje obecný zákaz reformatio in peius – což znamená, že zúčastněná strana, která je předmětem opětovného zahájení v případech ochrany obchodu, může být postavena do méně příznivé situace, než tomu bylo před uskutečněním tohoto opětovného zahájení. Komise však dospěla k závěru, že v tomto specifickém případě by rozsah opětovného zahájení šetření měl být omezen na poskytnutí údajů ze srovnatelné země, obdržení připomínek od zúčastněných stran a v případě potřeby odpovídající úpravu cla. Jelikož chyba výpočtu, pokud jde o úhradu DPH pro prodej na vývoz, a zejména úhradu sazby DPH, se netýká údajů obdržených od výrobce ve srovnatelné zemi, považuje se tato oprava za překračující rozsah opětovně zahájeného šetření.

reformatio in peius

| (42) | Dne 29. května 2017 Komise zaslala dodatečný dokument poskytující informace, v němž zúčastněné strany informovala o svém rozhodnutí neopravit administrativní chybu uvedenou v 34. bodě odůvodnění. Komise obdržela připomínky pouze od jednoho dovozce, který zopakoval, že v důsledku omezeného poskytnutí informací dovozcům se k úpravám nedokáže vyjádřit. Vzhledem k chybějícím argumentům svědčícím o opaku se tedy zjištění týkající úprav potvrzují. |
| --- | --- |

(42)

Dne 29. května 2017 Komise zaslala dodatečný dokument poskytující informace, v němž zúčastněné strany informovala o svém rozhodnutí neopravit administrativní chybu uvedenou v 34. bodě odůvodnění. Komise obdržela připomínky pouze od jednoho dovozce, který zopakoval, že v důsledku omezeného poskytnutí informací dovozcům se k úpravám nedokáže vyjádřit. Vzhledem k chybějícím argumentům svědčícím o opaku se tedy zjištění týkající úprav potvrzují.

| (43) | Pokud jde o druhy výrobků prodávané v menším množství než 200 kg, společnost Jinan Meide se odvolala na stanovisko generálního advokáta ve věci Goldstar (11), že „aby vnitrostátní ceny byly srovnatelné, musí být dostatečný objem prodeje v absolutním vyjádření na domácím trhu, což vyplývá ze skutečnosti, že vnitrostátní ceny se mohou lišit od jednoho prodeje ke druhému. Kromě toho může docházet ke kolísání cen během jednoho referenčního období“ a „[aby] byly reprezentativní, musí být tento vážený průměr založen na minimálním počtu prodejů“. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o druhy výrobků prodávané v menším množství než 200 kg, společnost Jinan Meide se odvolala na stanovisko generálního advokáta ve věci Goldstar (11), že „aby vnitrostátní ceny byly srovnatelné, musí být dostatečný objem prodeje v absolutním vyjádření na domácím trhu, což vyplývá ze skutečnosti, že vnitrostátní ceny se mohou lišit od jednoho prodeje ke druhému. Kromě toho může docházet ke kolísání cen během jednoho referenčního období“ a „[aby] byly reprezentativní, musí být tento vážený průměr založen na minimálním počtu prodejů“.

11

| (44) | Z tohoto hlediska je třeba poznamenat, že generální advokát pokračoval ve svém stanovisku v následujícím bodě, že to „však neznamená, že orgány Společenství by kromě výše uvedené relativní prahové hodnoty, pod kterou by se prodej neměl brát v úvahu a která je stanovena na 5 % a vypočítaná pro každý model, musely uplatňovat také absolutní prahovou hodnotu. Obecně nedává velký smysl stanovit minimální absolutní prahovou hodnotu, neboť hodnota absolutního čísla je příliš závislá na charakteru výrobku.“ Stanovisko generálního advokáta tak ve skutečnosti potvrzuje, že samozřejmě není potřebné uplatňovat minimální absolutní prahovou hodnotu, jako je absolutní prahová hodnota 200 kg, kterou požaduje společnost Jinan Meide. |
| --- | --- |

(44)

Z tohoto hlediska je třeba poznamenat, že generální advokát pokračoval ve svém stanovisku v následujícím bodě, že to „však neznamená, že orgány Společenství by kromě výše uvedené relativní prahové hodnoty, pod kterou by se prodej neměl brát v úvahu a která je stanovena na 5 % a vypočítaná pro každý model, musely uplatňovat také absolutní prahovou hodnotu. Obecně nedává velký smysl stanovit minimální absolutní prahovou hodnotu, neboť hodnota absolutního čísla je příliš závislá na charakteru výrobku.“ Stanovisko generálního advokáta tak ve skutečnosti potvrzuje, že samozřejmě není potřebné uplatňovat minimální absolutní prahovou hodnotu, jako je absolutní prahová hodnota 200 kg, kterou požaduje společnost Jinan Meide.

| (45) | Pokud jde o otázku kolísání cen, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, ta se dotýká všech druhů výrobků a nikoli pouze druhů výrobků prodávaných v menších množstvích než 200 kg. |
| --- | --- |

(45)

Pokud jde o otázku kolísání cen, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, ta se dotýká všech druhů výrobků a nikoli pouze druhů výrobků prodávaných v menších množstvích než 200 kg.

| (46) | Jeden dovozce, který není ve spojení, podpořil požadavek společnosti Jinan Meide, který se týká reprezentativnosti výrobků s nízkým obratem, a znovu zopakoval své připomínky v tomto ohledu. Poskytl obecné prohlášení, že stanovisko Komise odporuje obecným zkušenostem z trhu. Stanovisko Komise vychází z údajů obdržených od výrobce ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že tvrzení nebylo dále odůvodněno, a s ohledem na výše uvedený 28. a 42. bod odůvodnění a rovněž další body odůvodnění se proto tvrzení zamítá. |
| --- | --- |

(46)

Jeden dovozce, který není ve spojení, podpořil požadavek společnosti Jinan Meide, který se týká reprezentativnosti výrobků s nízkým obratem, a znovu zopakoval své připomínky v tomto ohledu. Poskytl obecné prohlášení, že stanovisko Komise odporuje obecným zkušenostem z trhu. Stanovisko Komise vychází z údajů obdržených od výrobce ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že tvrzení nebylo dále odůvodněno, a s ohledem na výše uvedený 28. a 42. bod odůvodnění a rovněž další body odůvodnění se proto tvrzení zamítá.

| (47) | Pokud jde o tvrzení týkající se nevěrohodných nákladů, společnost Jinan Meide uvedla, že Komise nakonec znovu roztřídila počáteční soubor předložených údajů o nákladech, přestože původně považovala tento soubor za neplnící standardy. Tento argument není podpořen skutečnostmi šetření. Komise ovšem nikdy neměla za to, že počáteční soubor údajů o nákladech nesplňuje standardy. Za takových okolností proto není vhodné vůbec nebrat v úvahu náklady oznámené výrobcem ve srovnatelné zemi, jak požadovala společnost Jinan Meide. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o tvrzení týkající se nevěrohodných nákladů, společnost Jinan Meide uvedla, že Komise nakonec znovu roztřídila počáteční soubor předložených údajů o nákladech, přestože původně považovala tento soubor za neplnící standardy. Tento argument není podpořen skutečnostmi šetření. Komise ovšem nikdy neměla za to, že počáteční soubor údajů o nákladech nesplňuje standardy. Za takových okolností proto není vhodné vůbec nebrat v úvahu náklady oznámené výrobcem ve srovnatelné zemi, jak požadovala společnost Jinan Meide.

| (48) | Jeden dovozce, který není ve spojení, znovu zopakoval svou připomínku, že rozdělení nákladů na základě obratu předpokládá, že u všech druhů výrobků se vytváří stejná zisková marže, což údajně odporuje logice zaznamenané na trhu. Požadavek nebyl dále odůvodněn. Jak je uvedeno výše v 26. bodě odůvodnění, v souladu se základním nařízením a jelikož neexistuje vhodnější metoda, upřednostní se rozdělení nákladů na základě obratu. Náklady byly rozděleny na základě obratu a žádná zúčastněná strana nenavrhla jinou, vhodnější metodu. Tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(48)

Jeden dovozce, který není ve spojení, znovu zopakoval svou připomínku, že rozdělení nákladů na základě obratu předpokládá, že u všech druhů výrobků se vytváří stejná zisková marže, což údajně odporuje logice zaznamenané na trhu. Požadavek nebyl dále odůvodněn. Jak je uvedeno výše v 26. bodě odůvodnění, v souladu se základním nařízením a jelikož neexistuje vhodnější metoda, upřednostní se rozdělení nákladů na základě obratu. Náklady byly rozděleny na základě obratu a žádná zúčastněná strana nenavrhla jinou, vhodnější metodu. Tvrzení se proto zamítá.

| (49) | Pokud jde úpravu o rozdíly v obchodních úrovních, společnost Jinan Meide znovu zopakovala své tvrzení, že když se určuje, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních, stačí stanovit rozdíl v průměrných cenách pro různé kategorie zákazníků. V čl. 2 odst. 10 písm. d) bodě i) základního nařízení se však požaduje, aby byl „trvalý a zřejmý rozdíl v cenách prodejců na různých obchodních úrovních“. Jednoduché srovnání průměrných cen se proto nepovažuje za dostačující pro stanovení takového trvalého a zřejmého rozdílu v cenách. Naopak, analýza informací ve spisu ukazuje, že ve všech segmentech cenového rozpětí jsou veškeré typy zákazníků. |
| --- | --- |

(49)

Pokud jde úpravu o rozdíly v obchodních úrovních, společnost Jinan Meide znovu zopakovala své tvrzení, že když se určuje, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních, stačí stanovit rozdíl v průměrných cenách pro různé kategorie zákazníků. V čl. 2 odst. 10 písm. d) bodě i) základního nařízení se však požaduje, aby byl „trvalý a zřejmý rozdíl v cenách prodejců na různých obchodních úrovních“. Jednoduché srovnání průměrných cen se proto nepovažuje za dostačující pro stanovení takového trvalého a zřejmého rozdílu v cenách. Naopak, analýza informací ve spisu ukazuje, že ve všech segmentech cenového rozpětí jsou veškeré typy zákazníků.

| (50) | Jeden dovozce, který není ve spojení, uvedl, že Komise by měla uskutečnit úpravu o rozdíly v obchodních úrovních, ale jelikož není přístup k údajům, nemohl to komentovat dál. Rovněž prohlašoval, že jelikož není přístup k výpočtu dumpingového rozpětí, nemohl se k němu dále vyjádřit. V tomto ohledu je třeba připomenout, že Komise je povinna chránit důvěrné informace, které obdržela od zúčastněných stran. Avšak veškerá podání, která nemají důvěrnou povahu, jsou k dispozici zúčastněným stranám, jež jsou vyzvány k předložení připomínek. Komise nicméně konstatuje, že z informací ze spisu vyplynulo, že v tomto případě nejsou zaznamenány žádné trvalé a zřejmé rozdíly v cenách účtovaných různým typům zákazníků, jak je uvedeno v 49. bodě odůvodnění výše. Úprava o rozdíly v obchodních úrovních by proto nebyla vhodná. |
| --- | --- |

(50)

Jeden dovozce, který není ve spojení, uvedl, že Komise by měla uskutečnit úpravu o rozdíly v obchodních úrovních, ale jelikož není přístup k údajům, nemohl to komentovat dál. Rovněž prohlašoval, že jelikož není přístup k výpočtu dumpingového rozpětí, nemohl se k němu dále vyjádřit. V tomto ohledu je třeba připomenout, že Komise je povinna chránit důvěrné informace, které obdržela od zúčastněných stran. Avšak veškerá podání, která nemají důvěrnou povahu, jsou k dispozici zúčastněným stranám, jež jsou vyzvány k předložení připomínek. Komise nicméně konstatuje, že z informací ze spisu vyplynulo, že v tomto případě nejsou zaznamenány žádné trvalé a zřejmé rozdíly v cenách účtovaných různým typům zákazníků, jak je uvedeno v 49. bodě odůvodnění výše. Úprava o rozdíly v obchodních úrovních by proto nebyla vhodná.

| (51) | Co se týče úpravy o náklady na úvěry, tato úprava byla odečtena na základě informací z dokumentace o prodeji, a to jak na straně vývozní ceny, tak i na straně běžné hodnoty. Společnost Jinan Meide argumentovala, že úprava o náklady na úvěry na straně běžné hodnoty by se měla provést na základě skutečného počtu dní mezi fakturací a platbou, neboť Komise údajně odečetla úpravu o náklady na úvěry na prodej na vývoz navzdory tomu, že v dokumentaci o prodeji nebyla uvedena žádná lhůta splatnosti. Zjistilo se, že toto tvrzení nepodporují důkazy ve spisu šetření. Společnost Jinan Meide ani nebyla schopna poskytnout žádný důkaz na podporu svého tvrzení. Kromě toho se zjistilo, že v případě běžné hodnoty i vývozní ceny byla skutečná platba provedena často po lhůtě splatnosti uvedené v dokumentaci o prodeji. Výpočet úpravy o náklady na úvěry na základě skutečného termínu platby na straně běžné hodnoty a na základě informací obsažených v dokumentaci o prodeji na straně vývozní ceny by proto nevedl ke správnému srovnání. Komise z tohoto důvodu zachovala svůj přístup ke stanovení úpravy o náklady na úvěry u běžné hodnoty i u vývozní ceny na základě informací z dokumentace o prodeji. |
| --- | --- |

(51)

Co se týče úpravy o náklady na úvěry, tato úprava byla odečtena na základě informací z dokumentace o prodeji, a to jak na straně vývozní ceny, tak i na straně běžné hodnoty. Společnost Jinan Meide argumentovala, že úprava o náklady na úvěry na straně běžné hodnoty by se měla provést na základě skutečného počtu dní mezi fakturací a platbou, neboť Komise údajně odečetla úpravu o náklady na úvěry na prodej na vývoz navzdory tomu, že v dokumentaci o prodeji nebyla uvedena žádná lhůta splatnosti. Zjistilo se, že toto tvrzení nepodporují důkazy ve spisu šetření. Společnost Jinan Meide ani nebyla schopna poskytnout žádný důkaz na podporu svého tvrzení. Kromě toho se zjistilo, že v případě běžné hodnoty i vývozní ceny byla skutečná platba provedena často po lhůtě splatnosti uvedené v dokumentaci o prodeji. Výpočet úpravy o náklady na úvěry na základě skutečného termínu platby na straně běžné hodnoty a na základě informací obsažených v dokumentaci o prodeji na straně vývozní ceny by proto nevedl ke správnému srovnání. Komise z tohoto důvodu zachovala svůj přístup ke stanovení úpravy o náklady na úvěry u běžné hodnoty i u vývozní ceny na základě informací z dokumentace o prodeji.

| (52) | Pokud jde o úpravu o náklady na balení, společnost Jinan Meide zopakovala svá tvrzení, že úprava o náklady na balení je nesprávná a výsledná úprava o náklady na balení je velmi nízká a nepřiměřená. Dále však svůj argument neodůvodnila, zejména proč je výsledná úprava neúměrně nízká. Komise proto svou metodiku týkající se úpravy o náklady na balení zachovala. |
| --- | --- |

(52)

Pokud jde o úpravu o náklady na balení, společnost Jinan Meide zopakovala svá tvrzení, že úprava o náklady na balení je nesprávná a výsledná úprava o náklady na balení je velmi nízká a nepřiměřená. Dále však svůj argument neodůvodnila, zejména proč je výsledná úprava neúměrně nízká. Komise proto svou metodiku týkající se úpravy o náklady na balení zachovala.

| (53) | Komise nakonec odmítá neopodstatněná tvrzení o procesních pochybeních a jiných nesrovnalostech v těchto řízeních. Komise dodržela všechny zásady a respektovala veškeré procedurální kroky. Komise opětovně zahájila šetření, poskytla údaje od srovnatelné země, jak se to vyžaduje za účelem provedení rozsudku Soudního dvora, a příslušně upravila celní sazbu pro společnost Jinan Meide. Zúčastněné strany dostaly ve všech krocích šetření možnost předložit svá vyjádření a také být vyslechnuty při slyšení. Ve skutečnosti Komise byla během celého řízení transparentní a angažovaná a na žádost společnosti Jinan Meide organizovala zasedání za účelem vysvětlení a slyšení. Komise vysvětlila technický problém týkající se chybného souboru v Excelu s výpočty, které vedly k nesrovnalostem, na něž poukazuje společnost Jinan Meide. Tato chyba neměla v žádném případě vliv na dumpingové rozpětí a byla neprodleně opravena. Komise poskytla společnosti Jinan Meide veškeré důvěrné informace, včetně důvěrného spisu s čísly používanými pro dumpingové rozpětí v roce 2013. Pokud jde o tvrzení, která byla vyjádřená před Tribunálem, ale neřešená v rozsudku, Komise popírá všechny údajné protiprávnosti, na které poukazuje společnost Jinan Meide. Komise splnila svou povinnost provést rozsudek soudu tím, že odstranila protiprávnosti zjištěné Tribunálem. Na základě toho Komise neshledává procesní pochybení, na která se odvolává společnost Jinan Meide, a znovu uvádí, že dodržela všechny zásady a procesní požadavky, což společnosti Jinan Meide (a jiným zúčastněným stranám) umožnilo uplatnit svá procesní práva během celého šetření. |
| --- | --- |

(53)

Komise nakonec odmítá neopodstatněná tvrzení o procesních pochybeních a jiných nesrovnalostech v těchto řízeních. Komise dodržela všechny zásady a respektovala veškeré procedurální kroky. Komise opětovně zahájila šetření, poskytla údaje od srovnatelné země, jak se to vyžaduje za účelem provedení rozsudku Soudního dvora, a příslušně upravila celní sazbu pro společnost Jinan Meide. Zúčastněné strany dostaly ve všech krocích šetření možnost předložit svá vyjádření a také být vyslechnuty při slyšení. Ve skutečnosti Komise byla během celého řízení transparentní a angažovaná a na žádost společnosti Jinan Meide organizovala zasedání za účelem vysvětlení a slyšení. Komise vysvětlila technický problém týkající se chybného souboru v Excelu s výpočty, které vedly k nesrovnalostem, na něž poukazuje společnost Jinan Meide. Tato chyba neměla v žádném případě vliv na dumpingové rozpětí a byla neprodleně opravena. Komise poskytla společnosti Jinan Meide veškeré důvěrné informace, včetně důvěrného spisu s čísly používanými pro dumpingové rozpětí v roce 2013. Pokud jde o tvrzení, která byla vyjádřená před Tribunálem, ale neřešená v rozsudku, Komise popírá všechny údajné protiprávnosti, na které poukazuje společnost Jinan Meide. Komise splnila svou povinnost provést rozsudek soudu tím, že odstranila protiprávnosti zjištěné Tribunálem. Na základě toho Komise neshledává procesní pochybení, na která se odvolává společnost Jinan Meide, a znovu uvádí, že dodržela všechny zásady a procesní požadavky, což společnosti Jinan Meide (a jiným zúčastněným stranám) umožnilo uplatnit svá procesní práva během celého šetření.

| (54) | Společnost Jinan Meide znovu zdůraznila své argumenty týkající se rozdílu v produktivitě práce a používání různých surovin, aniž by v tomto ohledu poskytla další argumenty nebo důkazy. Toto stanovisko podpořil jeden dovozce, který není ve spojení. Tyto argumenty jsou už řešeny výše v 32. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(54)

Společnost Jinan Meide znovu zdůraznila své argumenty týkající se rozdílu v produktivitě práce a používání různých surovin, aniž by v tomto ohledu poskytla další argumenty nebo důkazy. Toto stanovisko podpořil jeden dovozce, který není ve spojení. Tyto argumenty jsou už řešeny výše v 32. bodě odůvodnění.

| (55) | Jeden dovozce, který není ve spojení, zopakoval své tvrzení, že opětovné zahájení šetření jako takové nebylo slučitelné s ustanoveními základního nařízení. Jak bylo uvedeno v 17. bodě odůvodnění, z rozsudku ve spojených věcech C-283/14 a C-284/14 (12) je zřejmé, že orgány EU mohou opětovně zahájit antidumpingové šetření s cílem napravit nesrovnalosti zjištěné evropskými soudy, i když to není výslovně stanoveno v základním nařízení. Od orgánů Unie se ve skutečnosti vyžaduje, aby učinily nezbytná opatření k nápravě protiprávností. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(55)

Jeden dovozce, který není ve spojení, zopakoval své tvrzení, že opětovné zahájení šetření jako takové nebylo slučitelné s ustanoveními základního nařízení. Jak bylo uvedeno v 17. bodě odůvodnění, z rozsudku ve spojených věcech C-283/14 a C-284/14 (12) je zřejmé, že orgány EU mohou opětovně zahájit antidumpingové šetření s cílem napravit nesrovnalosti zjištěné evropskými soudy, i když to není výslovně stanoveno v základním nařízení. Od orgánů Unie se ve skutečnosti vyžaduje, aby učinily nezbytná opatření k nápravě protiprávností. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

12

| (56) | Jiný dovozce, který není ve spojení, poukázal na záporné účinky antidumpingových cel (z důvodu dopadu na ziskovost a obrat a také nové tržní podmínky, tj. nové ceny a nové zajištění zdrojů). Jak je uvedeno výše ve 41. bodě odůvodnění, rozsah současného opětovného zahájení šetření byl omezen na provedení rozsudku Tribunálu ve vztahu ke společnosti Jinan Meide, zejména poskytnutí důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi pro společnost Jinan Meide. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(56)

Jiný dovozce, který není ve spojení, poukázal na záporné účinky antidumpingových cel (z důvodu dopadu na ziskovost a obrat a také nové tržní podmínky, tj. nové ceny a nové zajištění zdrojů). Jak je uvedeno výše ve 41. bodě odůvodnění, rozsah současného opětovného zahájení šetření byl omezen na provedení rozsudku Tribunálu ve vztahu ke společnosti Jinan Meide, zejména poskytnutí důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi pro společnost Jinan Meide. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (57) | Jeden dovozce, který není ve spojení, uvedl, že změna (a domnělé zvýšení) celní sazby vyžadovalo opětovné posouzení vlivu cla na dovozce a uživatele. Jak je však uvedeno v 41. bodě odůvodnění, Komise nepřistoupila k opravě administrativní chyby týkající se úhrady DPH, jelikož se mělo za to, že je to nad rámec rozsahu opětovně zahájeného šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(57)

Jeden dovozce, který není ve spojení, uvedl, že změna (a domnělé zvýšení) celní sazby vyžadovalo opětovné posouzení vlivu cla na dovozce a uživatele. Jak je však uvedeno v 41. bodě odůvodnění, Komise nepřistoupila k opravě administrativní chyby týkající se úhrady DPH, jelikož se mělo za to, že je to nad rámec rozsahu opětovně zahájeného šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (58) | Stejná strana rovněž tvrdila, že Komise by měla provést prozatímní přezkum, jelikož od období původního šetření uplynulo více než pět let. Rozsah opětovného zahájení šetření byl jasně stanoven v oznámení o opětovném zahájení šetření (13). Opětovné zahájení šetření a prozatímní přezkum jsou nástroje s rozdílnými účely. To znamená, že účelem tohoto opětovného zahájení šetření bylo provést rozsudek Tribunálu ve vztahu ke společnosti Jinan Meide. Na straně druhé jsou prozatímní přezkumy nástrojem s jasně stanovenými právními podmínkami, zejména s cílem přezkoumat platná opatření v důsledku změněných okolností trvalé povahy. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(58)

Stejná strana rovněž tvrdila, že Komise by měla provést prozatímní přezkum, jelikož od období původního šetření uplynulo více než pět let. Rozsah opětovného zahájení šetření byl jasně stanoven v oznámení o opětovném zahájení šetření (13). Opětovné zahájení šetření a prozatímní přezkum jsou nástroje s rozdílnými účely. To znamená, že účelem tohoto opětovného zahájení šetření bylo provést rozsudek Tribunálu ve vztahu ke společnosti Jinan Meide. Na straně druhé jsou prozatímní přezkumy nástrojem s jasně stanovenými právními podmínkami, zejména s cílem přezkoumat platná opatření v důsledku změněných okolností trvalé povahy. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

13

| (59) | Nakonec jedna strana uvedla, že Komise by měla analyzovat tvrzení vyjádřená v soudním řízení, dokonce i když se jimi soud nezabýval, aby zamezil dalšímu sporu. Komise poznamenává, že rozsah současného opětovného zahájení šetření byl omezen na provedení rozsudku Tribunálu ve vztahu ke společnosti Jinan Meide, zejména poskytnutí důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi pro společnost Jinan Meide. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(59)

Nakonec jedna strana uvedla, že Komise by měla analyzovat tvrzení vyjádřená v soudním řízení, dokonce i když se jimi soud nezabýval, aby zamezil dalšímu sporu. Komise poznamenává, že rozsah současného opětovného zahájení šetření byl omezen na provedení rozsudku Tribunálu ve vztahu ke společnosti Jinan Meide, zejména poskytnutí důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi pro společnost Jinan Meide. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

2.4.   Závěr

Závěr

| (60) | Porovnání vážené průměrné vývozní ceny s přepočtenou váženou průměrnou běžnou hodnotou podle druhu výrobku na základě ceny ze závodu ukázalo existenci dumpingu. Stanovené dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením bylo 39,2 %. |
| --- | --- |

(60)

Porovnání vážené průměrné vývozní ceny s přepočtenou váženou průměrnou běžnou hodnotou podle druhu výrobku na základě ceny ze závodu ukázalo existenci dumpingu. Stanovené dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením bylo 39,2 %.

| (61) | Komise zohlednila připomínky předložené stranami a dospěla k závěru, že provedení rozsudku Tribunálu by mělo mít formu opětovného poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide ze dne 15. března 2013 s doplňujícími informacemi o výpočtech běžné hodnoty s použitím důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi. V návaznosti na opětovné poskytnutí informací Komise obdržela a posoudila připomínky od společnosti Jinan Meide a jiných zúčastněných stran. Na základě tohoto posouzení a úvah, na které se odvolává 40. až 58. bod odůvodnění, Komise považuje za vhodné opětovně uložit antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, které vyrábí společnost Jinan Meide. |
| --- | --- |

(61)

Komise zohlednila připomínky předložené stranami a dospěla k závěru, že provedení rozsudku Tribunálu by mělo mít formu opětovného poskytnutí konečných informací pro společnost Jinan Meide ze dne 15. března 2013 s doplňujícími informacemi o výpočtech běžné hodnoty s použitím důvěrných údajů výrobce ve srovnatelné zemi. V návaznosti na opětovné poskytnutí informací Komise obdržela a posoudila připomínky od společnosti Jinan Meide a jiných zúčastněných stran. Na základě tohoto posouzení a úvah, na které se odvolává 40. až 58. bod odůvodnění, Komise považuje za vhodné opětovně uložit antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, které vyrábí společnost Jinan Meide.

3.   ŽÁDOST O REGISTRACI

ŽÁDOST O REGISTRACI

| (62) | Výrobní odvětví Unie zastupované pěti stále aktivními výrobci v Unii tvrdilo, že situace po zrušení antidumpingového cla pro společnost Jinan Meide zaručuje registraci dovozu. Žádost byla znovu zopakována po poskytnutí konečných informací. |
| --- | --- |

(62)

Výrobní odvětví Unie zastupované pěti stále aktivními výrobci v Unii tvrdilo, že situace po zrušení antidumpingového cla pro společnost Jinan Meide zaručuje registraci dovozu. Žádost byla znovu zopakována po poskytnutí konečných informací.

| (63) | Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení je však jediným účelem takové registrace případný zpětný výběr cla. Avšak podmínky pro zpětný výběr cla nejsou v současném případě splněny. Registrace dovozu není proto zaručena. |
| --- | --- |

(63)

Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení je však jediným účelem takové registrace případný zpětný výběr cla. Avšak podmínky pro zpětný výběr cla nejsou v současném případě splněny. Registrace dovozu není proto zaručena.

4.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (64) | Na základě výše uvedeného považuje Komise za vhodné opětovně uložit konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyráběného společností Jinan Meide, se sazbou ve výši 39,2 %. |
| --- | --- |

(64)

Na základě výše uvedeného považuje Komise za vhodné opětovně uložit konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyráběného společností Jinan Meide, se sazbou ve výši 39,2 %.

Doba trvání opatření

Doba trvání opatření

| (65) | Tímto postupem není dotčeno datum, kdy skončí platnost opatření uložených v napadeném nařízení podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(65)

Tímto postupem není dotčeno datum, kdy skončí platnost opatření uložených v napadeném nařízení podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036.

| (66) | Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(66)

Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a vyráběného společností Jinan Meide (doplňkový kód TARIC B336).

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 39,2 %.

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. června 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 430/2013 ze dne 13. května 2013 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii (Úř. věst. L 129, 13.5.2013, p. 1).

2

(3)  Věc T-424/13, Jinan Meide Castings Co Ltd. v. Rada.

3

(4)  Věc T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS) v. Rada [1998] Sb. rozh. II-3939.

4

(5)  Věc C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques (IPS) v. Rada [2000] Sb. rozh. I-08147.

5

(6)  
  Úř. věst. C 398, 28.10.2016, s. 57.

6

(7)  Rozsudek ze dne 28. ledna 2016, Grünwald Logistik Service GmbH, spojené věci C-283/14 a C-284/14, bod 52.

7

Grünwald Logistik Service GmbH

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51).

8

(9)  Nařízení Komise (EU) č. 1071/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, Úř. věst. L 318, 15.11.2012, s. 10, 67. bod odůvodnění.

9

(10)  Viz 19. bod odůvodnění, kterým se potvrzuje 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

10

(11)  Stanovisko generálního advokáta ve věci C-105/90, Goldstar Co. Ltd v. Rada Evropských společenství, I-704, bod 11.

11

(12)  Rozsudek ze dne 28. ledna 2016, Grünwald Logistik Service GmbH, spojené věci C-283/14 a C-284/14, ECLI:EU:C:2016:57, bod 52.

12

Grünwald Logistik Service GmbH,

(13)  
  Úř. věst. C 398, 28.10.2016, s. 57.

13

---

| 29.6.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/32

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1147

ze dne 28. června 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1368, kterým se stanoví seznam referenčních hodnot s kritickým významem používaných na finančních trzích podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 ze dne 8. června 2016 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a o změně směrnic 2008/48/ES a 2014/17/EU a nařízení (EU) č. 596/2014 (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Referenční hodnoty hrají významnou úlohu při stanovování cen mnoha finančních nástrojů a finančních smluv a při měření výkonnosti řady investičních fondů. Dodávání vstupních údajů pro referenční hodnoty a jejich administrace jsou často náchylné k manipulaci a osoby, které se na nich podílejí, často čelí střetu zájmů. |
| --- | --- |

(1)

Referenční hodnoty hrají významnou úlohu při stanovování cen mnoha finančních nástrojů a finančních smluv a při měření výkonnosti řady investičních fondů. Dodávání vstupních údajů pro referenční hodnoty a jejich administrace jsou často náchylné k manipulaci a osoby, které se na nich podílejí, často čelí střetu zájmů.

| (2) | Aby splnily svou ekonomickou úlohu, musí referenční hodnoty reprezentovat podkladový trh nebo ekonomickou realitu, kterou odrážejí. Pokud by určitá referenční hodnota (např. mezibankovní nabídkové sazby) již nereprezentovala podkladový trh, existuje riziko nepříznivého dopadu mimo jiné na integritu trhů a financování domácností (úvěry a hypotéky) a podniků v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Aby splnily svou ekonomickou úlohu, musí referenční hodnoty reprezentovat podkladový trh nebo ekonomickou realitu, kterou odrážejí. Pokud by určitá referenční hodnota (např. mezibankovní nabídkové sazby) již nereprezentovala podkladový trh, existuje riziko nepříznivého dopadu mimo jiné na integritu trhů a financování domácností (úvěry a hypotéky) a podniků v Unii.

| (3) | Je-li celková hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů odkazujících na určitou konkrétní referenční hodnotu vysoká, jsou rizika pro uživatele, trhy a hospodářství EU obecně vyšší. Nařízení (EU) 2016/1011 proto stanoví různé kategorie referenčních hodnot a stanoví dodatečné požadavky zajišťující integritu a spolehlivost určitých referenčních hodnot považovaných za referenční hodnoty s kritickým významem, včetně pravomoci příslušných orgánů nařídit za určitých podmínek dodání vstupních údajů pro referenční hodnotu s kritickým významem nebo administraci takové hodnoty. |
| --- | --- |

(3)

Je-li celková hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů odkazujících na určitou konkrétní referenční hodnotu vysoká, jsou rizika pro uživatele, trhy a hospodářství EU obecně vyšší. Nařízení (EU) 2016/1011 proto stanoví různé kategorie referenčních hodnot a stanoví dodatečné požadavky zajišťující integritu a spolehlivost určitých referenčních hodnot považovaných za referenční hodnoty s kritickým významem, včetně pravomoci příslušných orgánů nařídit za určitých podmínek dodání vstupních údajů pro referenční hodnotu s kritickým významem nebo administraci takové hodnoty.

| (4) | Dodatečné povinnosti a pravomoci orgánů, které jsou příslušné pro administrátory referenčních hodnot s kritickým významem, vyžadují formální postup pro stanovení referenčních hodnot s kritickým významem. Podle čl. 20 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011 se referenční hodnota považuje za referenční hodnotu s kritickým významem, pokud se používá přímo nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 500 miliard EUR, určené případně na základě všech škál splatností, pro které je referenční hodnota stanovována. |
| --- | --- |

(4)

Dodatečné povinnosti a pravomoci orgánů, které jsou příslušné pro administrátory referenčních hodnot s kritickým významem, vyžadují formální postup pro stanovení referenčních hodnot s kritickým významem. Podle čl. 20 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011 se referenční hodnota považuje za referenční hodnotu s kritickým významem, pokud se používá přímo nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 500 miliard EUR, určené případně na základě všech škál splatností, pro které je referenční hodnota stanovována.

| (5) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1368 (2) stanovilo seznam referenčních hodnot s kritickým významem používaných na finančních trzích podle nařízení (EU) 2016/1011. Z analýzy dat a příspěvků Evropské centrální banky vyplynulo, že hodnota finančních nástrojů a finančních smluv, jež jsou v Unii navázány na sazbu EONIA (Euro OverNight Index Average), překračuje limit 500 miliard EUR, jejž čl. 20 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011 stanoví. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1368 (2) stanovilo seznam referenčních hodnot s kritickým významem používaných na finančních trzích podle nařízení (EU) 2016/1011. Z analýzy dat a příspěvků Evropské centrální banky vyplynulo, že hodnota finančních nástrojů a finančních smluv, jež jsou v Unii navázány na sazbu EONIA (Euro OverNight Index Average), překračuje limit 500 miliard EUR, jejž čl. 20 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011 stanoví.

| (6) | Sazba EONIA se určuje jako průměr jednodenních nezajištěných zápůjčních transakcí, jež skupina vybraných bank provádí na mezibankovním trhu v Unii a zemích ESVO. Tato sazba slouží jako referenční úroková míra pro úrokové swapy v eurech. Má proto zásadní význam pro fungování trhu s eurovými swapy a finanční stabilitu v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Sazba EONIA se určuje jako průměr jednodenních nezajištěných zápůjčních transakcí, jež skupina vybraných bank provádí na mezibankovním trhu v Unii a zemích ESVO. Tato sazba slouží jako referenční úroková míra pro úrokové swapy v eurech. Má proto zásadní význam pro fungování trhu s eurovými swapy a finanční stabilitu v Unii.

| (7) | Na základě denních výkazů 52 největších evropských bank, které jsou povinny předkládat statistiky k peněžnímu trhu, provedla Evropská centrální banka výpočty, podle nichž lze nesplacenou výši sledovaných nástrojů peněžního trhu na nezajištěném, resp. zajištěném trhu, které jsou na sazbu EONIA navázány, odhadnout jen u tohoto vzorku bank na zhruba 450 miliard EUR, resp. 400 miliard EUR. Dále se odhaduje, že je na sazbu EONIA navázána převážná většina obchodů na trhu eurových jednodenních indexových swapů (OIS), jejichž pomyslná hodnota dosahuje zhruba 5,2 bilionu EUR. Sazba EONIA se proto používá přímo nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 500 miliard EUR, určené na základě všech škál splatností. |
| --- | --- |

(7)

Na základě denních výkazů 52 největších evropských bank, které jsou povinny předkládat statistiky k peněžnímu trhu, provedla Evropská centrální banka výpočty, podle nichž lze nesplacenou výši sledovaných nástrojů peněžního trhu na nezajištěném, resp. zajištěném trhu, které jsou na sazbu EONIA navázány, odhadnout jen u tohoto vzorku bank na zhruba 450 miliard EUR, resp. 400 miliard EUR. Dále se odhaduje, že je na sazbu EONIA navázána převážná většina obchodů na trhu eurových jednodenních indexových swapů (OIS), jejichž pomyslná hodnota dosahuje zhruba 5,2 bilionu EUR. Sazba EONIA se proto používá přímo nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 500 miliard EUR, určené na základě všech škál splatností.

| (8) | Sazbu EONIA uveřejňuje tentýž administrátor referenční hodnoty jako v případě sazby EURIBOR a skupina vybraných bank, jež dodávají vstupní data pro výpočet sazby EURIBOR, je fakticky podmnožinou skupiny bank, jež dodávají vstupní data pro výpočet sazby EONIA. Sazba EURIBOR je odrazem dlouhodobějšího úvěrování, kdežto sazba EONIA je relevantní pro úvěry jednodenní. Pro stabilitu finančních trhů je tudíž velmi důležité, aby za referenční hodnotu s kritickým významem byla určena rovněž sazba EONIA. |
| --- | --- |

(8)

Sazbu EONIA uveřejňuje tentýž administrátor referenční hodnoty jako v případě sazby EURIBOR a skupina vybraných bank, jež dodávají vstupní data pro výpočet sazby EURIBOR, je fakticky podmnožinou skupiny bank, jež dodávají vstupní data pro výpočet sazby EONIA. Sazba EURIBOR je odrazem dlouhodobějšího úvěrování, kdežto sazba EONIA je relevantní pro úvěry jednodenní. Pro stabilitu finančních trhů je tudíž velmi důležité, aby za referenční hodnotu s kritickým významem byla určena rovněž sazba EONIA.

| (9) | Seznam referenčních hodnot s kritickým významem, jejž stanovilo prováděcí nařízení (EU) 2016/1368, by tedy měl být změněn a měla by na něj být doplněna sazba EONIA. |
| --- | --- |

(9)

Seznam referenčních hodnot s kritickým významem, jejž stanovilo prováděcí nařízení (EU) 2016/1368, by tedy měl být změněn a měla by na něj být doplněna sazba EONIA.

| (10) | Vzhledem ke klíčovému významu sazby EONIA pro mezibankovní trh a k vysokému počtu derivátů, jež jsou na tuto sazbu v Unii navázány, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem ke klíčovému významu sazby EONIA pro mezibankovní trh a k vysokému počtu derivátů, jež jsou na tuto sazbu v Unii navázány, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2016/1368 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. června 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 171, 29.6.2016, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1368 ze dne 11. srpna 2016, kterým se stanoví seznam referenčních hodnot s kritickým významem používaných na finančních trzích podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 (Úř. věst. L 217, 12.8.2016, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Seznam referenčních hodnot s kritickým významem podle čl. 20 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011

| č. | Referenční hodnota | Administrátor | Sídlo |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR®) | European Money Markets Institute (Evropský ústav pro peněžní trhy) | Brusel, Belgie |
| 2 | Euro OverNight Index Average (EONIA®) | European Money Markets Institute (Evropský ústav pro peněžní trhy) | Brusel, Belgie |

č.

Referenční hodnota

Administrátor

Sídlo

1

Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR®)

European Money Markets Institute (Evropský ústav pro peněžní trhy)

Brusel, Belgie

2

Euro OverNight Index Average (EONIA®)

European Money Markets Institute (Evropský ústav pro peněžní trhy)

Brusel, Belgie

---

ROZHODNUTÍ

| 29.6.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/35

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/1148

ze dne 28. června 2017,

kterým se mění rozhodnutí 2014/512/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 31. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/512/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 31. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/512/SZBP (1).

| (2) | Evropská rada se dne 19. března 2015 usnesla, že budou přijata nezbytná opatření, která zajistí, aby doba trvání omezujících opatření byla jasně vázána na úplné splnění minských dohod, přičemž toto úplné splnění bylo plánováno k 31. prosinci 2015. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada se dne 19. března 2015 usnesla, že budou přijata nezbytná opatření, která zajistí, aby doba trvání omezujících opatření byla jasně vázána na úplné splnění minských dohod, přičemž toto úplné splnění bylo plánováno k 31. prosinci 2015.

| (3) | Dne 19. prosince 2016 Rada prodloužila platnost rozhodnutí 2014/512/SZBP do 31. července 2017, aby mohla dále posoudit plnění minských dohod. |
| --- | --- |

(3)

Dne 19. prosince 2016 Rada prodloužila platnost rozhodnutí 2014/512/SZBP do 31. července 2017, aby mohla dále posoudit plnění minských dohod.

| (4) | Poté, co bylo plnění minských dohod posouzeno, by platnost rozhodnutí 2014/512/SZBP měla být prodloužena o dalších šest měsíců, aby Rada mohla dále posuzovat jejich plnění. |
| --- | --- |

(4)

Poté, co bylo plnění minských dohod posouzeno, by platnost rozhodnutí 2014/512/SZBP měla být prodloužena o dalších šest měsíců, aby Rada mohla dále posuzovat jejich plnění.

| (5) | Rozhodnutí 2014/512/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2014/512/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2014/512/SZBP se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1.   Toto rozhodnutí se použije do 31. ledna 2018.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 28. června 2017.

Za Radu

předsedkyně

H. DALLI

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2014/512/SZBP ze dne 31. července 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině (Úř. věst. L 229, 31.7.2014, s. 13).

1

---

| 29.6.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/36

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/1149

ze dne 27. září 2016

o státní podpoře SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), kterou poskytlo Rumunsko rumunským regionálním letištím

(oznámeno pod číslem C(2016) 6031)

(Pouze rumunské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ

| (1) | Elektronickým oznámením ze dne 17. května 2010 oznámilo Rumunsko Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy režim podpory veřejné dopravy ve prospěch malých (2) regionálních letišť. Oznámení bylo zaevidováno pod č. jedn. N 185/2010. |
| --- | --- |

(1)

Elektronickým oznámením ze dne 17. května 2010 oznámilo Rumunsko Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy režim podpory veřejné dopravy ve prospěch malých (2) regionálních letišť. Oznámení bylo zaevidováno pod č. jedn. N 185/2010.

2

| (2) | Komise si dne 23. června 2010, 7. října 2010, 3. prosince 2010 a 17. března 2011 vyžádala k oznámenému opatření doplňkové informace. Rumunské orgány poskytly požadované informace dne 22. července 2010, 27. října 2010, 20. ledna 2011 a 5. dubna 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komise si dne 23. června 2010, 7. října 2010, 3. prosince 2010 a 17. března 2011 vyžádala k oznámenému opatření doplňkové informace. Rumunské orgány poskytly požadované informace dne 22. července 2010, 27. října 2010, 20. ledna 2011 a 5. dubna 2011.

| (3) | Dne 15. září 2010 informovaly rumunské orgány Komisi o určitých změnách oznámeného režimu, zejména co se týká počtu příjemců. |
| --- | --- |

(3)

Dne 15. září 2010 informovaly rumunské orgány Komisi o určitých změnách oznámeného režimu, zejména co se týká počtu příjemců.

| (4) | Dopisem ze dne 24. května 2011 Komise Rumunsku sdělila, že se s ohledem na oznámenou podporu a další opatření ve prospěch letišť, která nebyla součástí oznámení, ale Rumunsko na ně Komisi upozornilo ve fázi předběžného posouzení, rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). (3) Ve fázi předběžného posouzení rumunské orgány Komisi zejména sdělily, že regionálním letištím bylo v období 2007–2009 poskytováno financování z veřejných zdrojů k hrazení provozních ztrát. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 24. května 2011 Komise Rumunsku sdělila, že se s ohledem na oznámenou podporu a další opatření ve prospěch letišť, která nebyla součástí oznámení, ale Rumunsko na ně Komisi upozornilo ve fázi předběžného posouzení, rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). (3) Ve fázi předběžného posouzení rumunské orgány Komisi zejména sdělily, že regionálním letištím bylo v období 2007–2009 poskytováno financování z veřejných zdrojů k hrazení provozních ztrát.

3

| (5) | Dne 23. června 2011 přijala Komise opravu rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(5)

Dne 23. června 2011 přijala Komise opravu rozhodnutí o zahájení řízení.

| (6) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

Úředním věstníku Evropské unie

4

| (7) | Rumunsko podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 27. června 2011, 5. července 2011 a 19. srpna 2011. |
| --- | --- |

(7)

Rumunsko podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 27. června 2011, 5. července 2011 a 19. srpna 2011.

| (8) | Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to leteckého dopravce Carpatair, letiště Kluž a rumunské asociace letišť (dále jen „asociace letišť“). |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to leteckého dopravce Carpatair, letiště Kluž a rumunské asociace letišť (dále jen „asociace letišť“).

| (9) | Dopisem ze dne 16. září 2011 předala Komise připomínky zúčastněných stran Rumunsku. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 16. září 2011 předala Komise připomínky zúčastněných stran Rumunsku.

| (10) | Dopisem ze dne 25. července 2011 stáhlo Rumunsko své oznámení plánovaného režimu financování investic do infrastruktury na malých regionálních letištích v Rumunsku. Rumunsko se zavázalo financovat tato letiště v souladu s rozhodnutím Komise 2005/842/ES (5) (dále jen „rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005“) o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES [nyní čl. 106 odst. 2 SFEU] na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu. Dne 31. října 2011 proto Komise šetření s ohledem na zmíněné opatření uzavřela. Formální vyšetřovací řízení týkající se financování z veřejných zdrojů, které bylo rumunským regionálním letištím poskytnuto v období 2007–2009, pokračovalo. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 25. července 2011 stáhlo Rumunsko své oznámení plánovaného režimu financování investic do infrastruktury na malých regionálních letištích v Rumunsku. Rumunsko se zavázalo financovat tato letiště v souladu s rozhodnutím Komise 2005/842/ES (5) (dále jen „rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005“) o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES [nyní čl. 106 odst. 2 SFEU] na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu. Dne 31. října 2011 proto Komise šetření s ohledem na zmíněné opatření uzavřela. Formální vyšetřovací řízení týkající se financování z veřejných zdrojů, které bylo rumunským regionálním letištím poskytnuto v období 2007–2009, pokračovalo.

5

| (11) | Dne 4. dubna 2014 byly v Úředním věstníku Evropské uniezveřejněny pokyny Komise ke státní podpoře letišť a leteckých společností (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“). (6) Tyto pokyny nahradily pokyny pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť z roku 2005 (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005“). |
| --- | --- |

(11)

Dne 4. dubna 2014 byly v Úředním věstníku Evropské uniezveřejněny pokyny Komise ke státní podpoře letišť a leteckých společností (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“). (6) Tyto pokyny nahradily pokyny pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť z roku 2005 (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005“).

Úředním věstníku Evropské unie

6

| (12) | Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské uniezveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě. Na tuto výzvu neobdržela Komise žádnou odpověď. |
| --- | --- |

(12)

Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské uniezveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě. Na tuto výzvu neobdržela Komise žádnou odpověď.

Úředním věstníku Evropské unie

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ/PODPORY

PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ/PODPORY

2.1.   SPORNÁ OPATŘENÍ

SPORNÁ OPATŘENÍ

| (13) | Jak již bylo zmíněno výše, v rámci oznámení investic do infrastruktury na malých regionálních letištích Rumunsko Komisi sdělilo, že většina regionálních letišť v Rumunsku je ztrátová a že jejich provozní ztráty jsou každoročně hrazeny z veřejných finančních prostředků. |
| --- | --- |

(13)

Jak již bylo zmíněno výše, v rámci oznámení investic do infrastruktury na malých regionálních letištích Rumunsko Komisi sdělilo, že většina regionálních letišť v Rumunsku je ztrátová a že jejich provozní ztráty jsou každoročně hrazeny z veřejných finančních prostředků.

| (14) | Tabulka 1 obsahuje přehled financování z veřejných zdrojů, které bylo poskytnuto letištím kategorie D (7) v období 2007–2009, a to podle informací poskytnutých Rumunskem.

  Tabulka 1


  Financování z veřejných zdrojů poskytnuté třinácti regionálním letištím (v tis. RON)










  Letiště | 2007 | 2008 | 2009 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 2 900 | 3 400 | 4 041 | 10 341 |
| Bacău | 3 730,99 | 1 765,52 | 394,14 | 5 890,65 |
| Baia Mare | 2 620 | 6 977 | 6 135 | 15 732 |
| Kluž | 34 927 | 43 500 | 44 500 | 122 927 |
| Craiova | 6 505,33 | 8 377,08 | 25 099 | 39 981,38 |
| Iaşi | 19 843,12 | 12 314,89 | 7 812,15 | 39 970,16 |
| Oradea | 3 160 | 6 021 | 5 450 | 14 631 |
| Satu Mare | 3 890 | 3 460 | 2 676 | 10 026 |
| Sibiu | 13 889 | 66 818 | 13 545 | 94 252 |
| Suceava | 5 812,43 | 5 464,52 | 4 614,07 | 15 918,02 |
| Targu Mureş | 4 083,30 | 18 175,60 | 15 573,65 | 37 832,55 |
| Tulcea | 11 651 | 16 921 | 2 069 | 30 641 |
| Konstanca | 25 054,85 | 17 042,27 | 10 161,42 | 52 258,54 |
| CELKEM | 138 067,02 | 210 236,88 | 142 070,43 | 490 401,3 |

(14)

Tabulka 1 obsahuje přehled financování z veřejných zdrojů, které bylo poskytnuto letištím kategorie D (7) v období 2007–2009, a to podle informací poskytnutých Rumunskem.

7

Tabulka 1

Tabulka 1

Financování z veřejných zdrojů poskytnuté třinácti regionálním letištím (v tis. RON)

Financování z veřejných zdrojů poskytnuté třinácti regionálním letištím (v tis. RON)

Letiště

2007

2008

2009

Celkem

Arad

2 900

3 400

4 041

10 341

10 341

Bacău

3 730,99

1 765,52

394,14

5 890,65

5 890,65

Baia Mare

2 620

6 977

6 135

15 732

15 732

Kluž

34 927

43 500

44 500

122 927

122 927

Craiova

6 505,33

8 377,08

25 099

39 981,38

39 981,38

Iaşi

19 843,12

12 314,89

7 812,15

39 970,16

39 970,16

Oradea

3 160

6 021

5 450

14 631

14 631

Satu Mare

3 890

3 460

2 676

10 026

10 026

Sibiu

13 889

66 818

13 545

94 252

94 252

Suceava

5 812,43

5 464,52

4 614,07

15 918,02

15 918,02

Targu Mureş

4 083,30

18 175,60

15 573,65

37 832,55

37 832,55

Tulcea

11 651

16 921

2 069

30 641

30 641

Konstanca

25 054,85

17 042,27

10 161,42

52 258,54

52 258,54

CELKEM

CELKEM

138 067,02

138 067,02

210 236,88

210 236,88

142 070,43

142 070,43

490 401,3

490 401,3

| (15) | Během fáze předběžného posouzení Rumunsko uvedlo, že toto financování většinou představuje podporu vyňatou z oznamovací povinnosti podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Jedinou výjimkou je financování z veřejných zdrojů, které bylo poskytnuto letišti Temešvár. Zmíněné financování ověřuje Komise v rámci řízení ve věci SA.31662. (8) |
| --- | --- |

(15)

Během fáze předběžného posouzení Rumunsko uvedlo, že toto financování většinou představuje podporu vyňatou z oznamovací povinnosti podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Jedinou výjimkou je financování z veřejných zdrojů, které bylo poskytnuto letišti Temešvár. Zmíněné financování ověřuje Komise v rámci řízení ve věci SA.31662. (8)

8

| (16) | Rumunsko zejména uvedlo, že financování z veřejných zdrojů, které bylo každoročně uděleno regionálním letištím, představovalo vyrovnávací platbu za poskytování služby obecného hospodářského zájmu. V tomto smyslu by opatření kumulativně splňovalo podmínky stanovené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, konkrétně:






  a) | poskytováním služby obecného hospodářského zájmu byli správci letišť pověření rozhodnutím vlády č. 398/1997, které stanoví mimo jiné závazky veřejné služby, ukazatele pro výpočet vyrovnávací platby a opatření směřující k vyloučení nadměrné vyrovnávací platby; |
| --- | --- | --- |

(16)

Rumunsko zejména uvedlo, že financování z veřejných zdrojů, které bylo každoročně uděleno regionálním letištím, představovalo vyrovnávací platbu za poskytování služby obecného hospodářského zájmu. V tomto smyslu by opatření kumulativně splňovalo podmínky stanovené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, konkrétně:

a)

poskytováním služby obecného hospodářského zájmu byli správci letišť pověření rozhodnutím vlády č. 398/1997, které stanoví mimo jiné závazky veřejné služby, ukazatele pro výpočet vyrovnávací platby a opatření směřující k vyloučení nadměrné vyrovnávací platby;

| b) | roční objem přepravy na těchto letištích nepřekročil 1 000 000 cestujících. |
| --- | --- |

b)

roční objem přepravy na těchto letištích nepřekročil 1 000 000 cestujících.

| (17) | Rozhodnutí vlády č. 398/1997 odkazuje na převod vlastnictví regionálních letišť z ministerstva dopravy na místní župní rady, a tudíž změnu jejich postavení z 
  „regii autonome“
  se zvláštními charakteristikami národního zájmu na
  „regii autonome“
  se zvláštními charakteristikami místního zájmu. Rozhodnutí obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se jejich majetku, rozpočtů a zaměstnanců. Rozhodnutí v přílohách zahrnuje ustanovení o organizační struktuře a financování letišť. V přílohách je uveden rovněž seznam činností správců letišť (např. správa letištní infrastruktury, organizace a poskytování služeb odbavování, zajištění bezpečnosti mimo jiné letadel, cestujících, činností letiště, rozvoj, údržba a modernizace přistávacích a vzletových drah, odbavovacích a pojezdových ploch, vybavení atd.), tyto činnosti však nejsou prezentovány jako závazky veřejné služby uložené správcům letišť. Seznam činností se vztahuje na všechna dotčená letiště, tj. pro jednotlivá letiště neexistuje zvláštní seznam. Rumunsko tvrdilo, že tyto činnosti, tj. celková správa dotyčných letišť, by se měly považovat za službu obecného hospodářského zájmu a že by se slučitelnost opatření měla posoudit podle článku 106 Smlouvy. |
| --- | --- |

(17)

Rozhodnutí vlády č. 398/1997 odkazuje na převod vlastnictví regionálních letišť z ministerstva dopravy na místní župní rady, a tudíž změnu jejich postavení z 
  „regii autonome“
  se zvláštními charakteristikami národního zájmu na
  „regii autonome“
  se zvláštními charakteristikami místního zájmu. Rozhodnutí obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se jejich majetku, rozpočtů a zaměstnanců. Rozhodnutí v přílohách zahrnuje ustanovení o organizační struktuře a financování letišť. V přílohách je uveden rovněž seznam činností správců letišť (např. správa letištní infrastruktury, organizace a poskytování služeb odbavování, zajištění bezpečnosti mimo jiné letadel, cestujících, činností letiště, rozvoj, údržba a modernizace přistávacích a vzletových drah, odbavovacích a pojezdových ploch, vybavení atd.), tyto činnosti však nejsou prezentovány jako závazky veřejné služby uložené správcům letišť. Seznam činností se vztahuje na všechna dotčená letiště, tj. pro jednotlivá letiště neexistuje zvláštní seznam. Rumunsko tvrdilo, že tyto činnosti, tj. celková správa dotyčných letišť, by se měly považovat za službu obecného hospodářského zájmu a že by se slučitelnost opatření měla posoudit podle článku 106 Smlouvy.

„regii autonome“

„regii autonome“

| (18) | Co se týká financování letišť, rozhodnutí vlády č. 398/1997 uvádí, že provozní a kapitálové náklady dotyčných letišť budou hrazeny z vlastních zdrojů, jež jsou doplněny financováním z veřejných zdrojů. Rumunské orgány tvrdí, že tento mechanismus zamezuje nadměrné vyrovnávací platbě, jelikož letiště mohou obdržet pouze částku potřebnou k uhrazení veškerých nákladů, což vylučuje nadměrnou vyrovnávací platbu. |
| --- | --- |

(18)

Co se týká financování letišť, rozhodnutí vlády č. 398/1997 uvádí, že provozní a kapitálové náklady dotyčných letišť budou hrazeny z vlastních zdrojů, jež jsou doplněny financováním z veřejných zdrojů. Rumunské orgány tvrdí, že tento mechanismus zamezuje nadměrné vyrovnávací platbě, jelikož letiště mohou obdržet pouze částku potřebnou k uhrazení veškerých nákladů, což vylučuje nadměrnou vyrovnávací platbu.

| (19) | Rumunské orgány mimoto uvedly, že činnosti, které přímo nesouvisejí s hlavními činnostmi letišť, nejsou v souladu s bodem 34 a bodem 53 podbodem iv) pokynů pro letištní dopravu z roku 2005 subvencovány. |
| --- | --- |

(19)

Rumunské orgány mimoto uvedly, že činnosti, které přímo nesouvisejí s hlavními činnostmi letišť, nejsou v souladu s bodem 34 a bodem 53 podbodem iv) pokynů pro letištní dopravu z roku 2005 subvencovány.

| (20) | Jednoho z letišť uvedených v tabulce 1, a sice letiště Konstanca, se rozhodnutí vlády č. 398/1997 netýká. Rumunské orgány objasnily, že financování tohoto letiště z veřejných zdrojů představuje vyrovnávací platbu za plnění závazků veřejné služby podle rozhodnutí vlády č. 523/1998. Toto rozhodnutí stanoví, že Societatea Națională „Aeroportul Internațional Constanța“ je akciová společnost, kterou vlastní stát, a že se starý právní subjekt (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) zrušuje. Rozhodnutí a jeho přílohy zahrnují ustanovení o majetku, organizační struktuře a financování a obsahují seznam činností vykonávaných správcem letiště (např. provozování letištní infrastruktury, organizace a poskytování služeb odbavování, zajištění bezpečnosti cestujících, letadel atd., údržba přistávacích a vzletových drah, pojezdových drah, odbavovacích ploch atd.). Tyto činnosti nejsou prezentovány jako závazky veřejné služby uložené správci letiště. Co se týká financování, rozhodnutí vlády č. 523/1998 stanoví, že v závislosti na druhu majetku a nákladů, které mají být financovány, budou náklady financovány z vlastních zdrojů a úvěrů nebo vlastních zdrojů doplněných o financování z veřejných zdrojů či pouze z veřejných zdrojů (9). Rumunské orgány rovněž upřesnily, že toto letiště je americkou vojenskou základnou v Rumunsku, proto se zachování jeho provozu považuje za strategický vnitrostátní bezpečnostní cíl. |
| --- | --- |

(20)

Jednoho z letišť uvedených v tabulce 1, a sice letiště Konstanca, se rozhodnutí vlády č. 398/1997 netýká. Rumunské orgány objasnily, že financování tohoto letiště z veřejných zdrojů představuje vyrovnávací platbu za plnění závazků veřejné služby podle rozhodnutí vlády č. 523/1998. Toto rozhodnutí stanoví, že Societatea Națională „Aeroportul Internațional Constanța“ je akciová společnost, kterou vlastní stát, a že se starý právní subjekt (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) zrušuje. Rozhodnutí a jeho přílohy zahrnují ustanovení o majetku, organizační struktuře a financování a obsahují seznam činností vykonávaných správcem letiště (např. provozování letištní infrastruktury, organizace a poskytování služeb odbavování, zajištění bezpečnosti cestujících, letadel atd., údržba přistávacích a vzletových drah, pojezdových drah, odbavovacích ploch atd.). Tyto činnosti nejsou prezentovány jako závazky veřejné služby uložené správci letiště. Co se týká financování, rozhodnutí vlády č. 523/1998 stanoví, že v závislosti na druhu majetku a nákladů, které mají být financovány, budou náklady financovány z vlastních zdrojů a úvěrů nebo vlastních zdrojů doplněných o financování z veřejných zdrojů či pouze z veřejných zdrojů (9). Rumunské orgány rovněž upřesnily, že toto letiště je americkou vojenskou základnou v Rumunsku, proto se zachování jeho provozu považuje za strategický vnitrostátní bezpečnostní cíl.

9

2.2.   ORGÁNY POSKYTUJÍCÍ PODPORU

ORGÁNY POSKYTUJÍCÍ PODPORU

| (21) | Letišti ve vlastnictví státu (Konstanca) je dotyčné financování poskytováno ze státního rozpočtu. V případě zbývajících letišť, jejichž vlastnictví bylo rozhodnutím vlády č. 398/1997 převedeno na místní orgány, je financování z veřejných zdrojů poskytováno místními orgány z místních zdrojů. |
| --- | --- |

(21)

Letišti ve vlastnictví státu (Konstanca) je dotyčné financování poskytováno ze státního rozpočtu. V případě zbývajících letišť, jejichž vlastnictví bylo rozhodnutím vlády č. 398/1997 převedeno na místní orgány, je financování z veřejných zdrojů poskytováno místními orgány z místních zdrojů.

2.3.   PŘÍJEMCI

PŘÍJEMCI

| (22) | Příjemci jsou provozovatelé rumunských letišť Arad, Bacău, Baia Mare, Kluž, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu Mureș, Tulcea a Konstanca. |
| --- | --- |

(22)

Příjemci jsou provozovatelé rumunských letišť Arad, Bacău, Baia Mare, Kluž, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu Mureș, Tulcea a Konstanca.

| (23) | Tabulka 2 udává objem přepravy na dotyčných letištích v posuzovaném období 2007–2009, jakož i v posledních letech (2013–2015).

  Tabulka 2


  Objem přepravy na třinácti letištích












  Letiště | 2007 | 2008 | 2009 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 67 183 | 128 835 | 88 147 | 40 855 | 28 405 | 8 623 |
| Bacău | 114 323 | 119 657 | 195 952 | 307 488 | 313 376 | 364 727 |
| Baia Mare | 15 334 | 22 468 | 24 983 | 16 568 | 21 560 | 19 228 |
| Kluž | 390 434 | 752 181 | 834 400 | 1 035 438 | 1 179 161 | 1 485 937 |
| Craiova | 5 113 | 13 021 | 13 977 | 40 291 | 138 886 | 116 947 |
| Iaşi | 126 334 | 145 933 | 148 538 | 231 933 | 273 047 | 381 603 |
| Oradea | 35 805 | 38 913 | 39 108 | 38 805 | 36 501 | 8 118 |
| Satu Mare | 5 883 | 7 298 | 11 101 | 16 195 | 12 644 | 17 375 |
| Sibiu | 105 654 | 141 032 | 154 160 | 189 152 | 215 951 | 278 403 |
| Suceava | 20 909 | 23 591 | 32 590 | 20 054 | 219 (10) | 2 359 |
| Targu Mureş | 157 531 | 70 349 | 84 120 | 356 699 | 343 521 | 335 993 |
| Tulcea | 1 029 | 4 032 | 854 | 1 894 | 1 311 | 394 |
| Konstanca | 48 705 | 67 227 | 73 664 | 70 090 | 154 320 | 71 165 |

(23)

Tabulka 2 udává objem přepravy na dotyčných letištích v posuzovaném období 2007–2009, jakož i v posledních letech (2013–2015).

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem přepravy na třinácti letištích

Objem přepravy na třinácti letištích

Letiště

2007

2008

2009

2013

2014

2015

Arad

67 183

128 835

88 147

40 855

28 405

8 623

Bacău

114 323

119 657

195 952

307 488

313 376

364 727

Baia Mare

15 334

22 468

24 983

16 568

21 560

19 228

Kluž

390 434

752 181

834 400

1 035 438

1 179 161

1 485 937

Craiova

5 113

13 021

13 977

40 291

138 886

116 947

Iaşi

126 334

145 933

148 538

231 933

273 047

381 603

Oradea

35 805

38 913

39 108

38 805

36 501

8 118

Satu Mare

5 883

7 298

11 101

16 195

12 644

17 375

Sibiu

105 654

141 032

154 160

189 152

215 951

278 403

Suceava

20 909

23 591

32 590

20 054

219 (10)

10

2 359

Targu Mureş

157 531

70 349

84 120

356 699

343 521

335 993

Tulcea

1 029

4 032

854

1 894

1 311

394

Konstanca

48 705

67 227

73 664

70 090

154 320

71 165

| (24) | Z celkem třinácti letišť má pouze pět letišť (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Konstanca a Oradea) jiné letiště EU ve vzdálenosti do 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě. Letiště Arad se nachází ve vzdálenosti 50 km a 40 minut doby strávené na cestě od letiště Temešvár. Letiště Baia Mare a Satu Mare se vzájemně nacházejí ve vzdálenosti 76 km a 1 h 10 min. doby strávené na cestě. Letiště Konstanca se nachází ve vzdálenosti 45 km a 30 minut doby strávené na cestě od letiště Tuzla. Letiště Oradea se nachází ve vzdálenosti 80 km a přibližně 1 h 30 min. doby strávené na cestě od letiště Debrecín v Maďarsku.

  Tabulka 3


  Vzdálenost a doba strávená na cestě k nejbližším letištím









  Letiště | Nejbližší sousední letiště | Vzdálenost
  (km) | Doba strávená na cestě |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | Temešvár | 50 | 40 min. |
| Bacău | Iaşi | 138 | 2 h |
| Baia Mare | Satu Mare | 76 | 1 h 10 min. |
| Kluž | Târgu Mureş | 104 | 1 h 27 min. |
| Craiova | Sibiu | 223 | 3 h 28 min. |
| Iaşi | Bacău | 128 | 2 h |
| Satu Mare | Baia Mare | 76 | 1 h 10 min. |
| Sibiu | Târgu Mureş | 124 | 1 h 46 min. |
| Suceava | Iaşi | 170 | 2 h 45 min. |
| Targu Mureş | Kluž | 107 | 1 h 45 min. |
| Tulcea | Konstanca | 111 | 1 h 30 min. |
| Konstanca | Tuzla | 45 | 30 min. |
| Oradea | Debrecín (Maďarsko) | 80 | 1 h 30 min. |

(24)

Z celkem třinácti letišť má pouze pět letišť (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Konstanca a Oradea) jiné letiště EU ve vzdálenosti do 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě. Letiště Arad se nachází ve vzdálenosti 50 km a 40 minut doby strávené na cestě od letiště Temešvár. Letiště Baia Mare a Satu Mare se vzájemně nacházejí ve vzdálenosti 76 km a 1 h 10 min. doby strávené na cestě. Letiště Konstanca se nachází ve vzdálenosti 45 km a 30 minut doby strávené na cestě od letiště Tuzla. Letiště Oradea se nachází ve vzdálenosti 80 km a přibližně 1 h 30 min. doby strávené na cestě od letiště Debrecín v Maďarsku.

Tabulka 3

Tabulka 3

Vzdálenost a doba strávená na cestě k nejbližším letištím

Vzdálenost a doba strávená na cestě k nejbližším letištím

Letiště

Nejbližší sousední letiště

Vzdálenost

(km)

Doba strávená na cestě

Arad

Temešvár

50

40 min.

Bacău

Iaşi

138

2 h

Baia Mare

Satu Mare

76

1 h 10 min.

Kluž

Târgu Mureş

104

1 h 27 min.

Craiova

Sibiu

223

3 h 28 min.

Iaşi

Bacău

128

2 h

Satu Mare

Baia Mare

76

1 h 10 min.

Sibiu

Târgu Mureş

124

1 h 46 min.

Suceava

Iaşi

170

2 h 45 min.

Targu Mureş

Kluž

107

1 h 45 min.

Tulcea

Konstanca

111

1 h 30 min.

Konstanca

Tuzla

45

30 min.

Oradea

Debrecín (Maďarsko)

80

1 h 30 min.

| (25) | Co se týká letišť, od nichž se do vzdálenosti 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě nachází jiné letiště, rumunské orgány byly požádány, aby poskytly informace o případných specifikách dotyčných letišť, jež by mohly odůvodnit předpoklad, že se tato letiště nacházejí v různých spádových oblastech, jak jsou definovány v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014. (11) |
| --- | --- |

(25)

Co se týká letišť, od nichž se do vzdálenosti 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě nachází jiné letiště, rumunské orgány byly požádány, aby poskytly informace o případných specifikách dotyčných letišť, jež by mohly odůvodnit předpoklad, že se tato letiště nacházejí v různých spádových oblastech, jak jsou definovány v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014. (11)

11

| (26) | V odpovědi na tuto žádost Komise Rumunsko uvedlo toto (12): |
| --- | --- |

(26)

V odpovědi na tuto žádost Komise Rumunsko uvedlo toto (12):

12

ARAD – TEMEŠVÁR

| (27) | Letiště Arad je dostupné pro vnitrostátní a mezinárodní osobní dopravu a pro nákladní dopravu a provozuje přistávací a vzletovou dráhu 1 800 × 45 m. Kapacita letiště činí 200 cestujících za hodinu. Letiště disponuje kvalitním technickým vybavením. Podle Rumunska schválily v době poskytnutí informací místní orgány financování na rozšíření a modernizaci letiště Arad, mimo jiné vzhledem ke strategickému cíli místních orgánů přeměnit letiště na uzel pro intermodální osobní a nákladní dopravu za účelem rozvoje regionu. |
| --- | --- |

(27)

Letiště Arad je dostupné pro vnitrostátní a mezinárodní osobní dopravu a pro nákladní dopravu a provozuje přistávací a vzletovou dráhu 1 800 × 45 m. Kapacita letiště činí 200 cestujících za hodinu. Letiště disponuje kvalitním technickým vybavením. Podle Rumunska schválily v době poskytnutí informací místní orgány financování na rozšíření a modernizaci letiště Arad, mimo jiné vzhledem ke strategickému cíli místních orgánů přeměnit letiště na uzel pro intermodální osobní a nákladní dopravu za účelem rozvoje regionu.

| (28) | V období 2007–2009 se letiště zaměřovalo na nízkonákladovou přepravu. Letecká společnost Blueair provozovala trasy do řady evropských destinací (Verona, Valencie, Stuttgart, Barcelona, Treviso) a společnost Ryanair obsluhovala v období duben–červen 2008 jednu destinaci (Milán). |
| --- | --- |

(28)

V období 2007–2009 se letiště zaměřovalo na nízkonákladovou přepravu. Letecká společnost Blueair provozovala trasy do řady evropských destinací (Verona, Valencie, Stuttgart, Barcelona, Treviso) a společnost Ryanair obsluhovala v období duben–červen 2008 jednu destinaci (Milán).

| (29) | Rumunské orgány předložily Komisi analýzu (kterou letiště vypracovalo v roce 2008) činnosti v té době a objemu přepravy cestujících v období 2009–2020. |
| --- | --- |

(29)

Rumunské orgány předložily Komisi analýzu (kterou letiště vypracovalo v roce 2008) činnosti v té době a objemu přepravy cestujících v období 2009–2020.

| (30) | Analýza prokazovala:






  — | zvýšení příjmů z jiných než leteckých činností z 0,7 milionu RON v roce 2007 na 1,3 milionu RON v roce 2008, |
| --- | --- | --- |

(30)

Analýza prokazovala:

—

zvýšení příjmů z jiných než leteckých činností z 0,7 milionu RON v roce 2007 na 1,3 milionu RON v roce 2008,

| — | zvýšení příjmů z leteckých činností z 1,7 milionu RON v roce 2007 na 2,3 milionu RON v roce 2008, |
| --- | --- |

—

zvýšení příjmů z leteckých činností z 1,7 milionu RON v roce 2007 na 2,3 milionu RON v roce 2008,

| — | zvýšení příjmů ze služeb odbavování z 0,2 milionu RON v roce 2007 na 1 milion RON v roce 2008, |
| --- | --- |

—

zvýšení příjmů ze služeb odbavování z 0,2 milionu RON v roce 2007 na 1 milion RON v roce 2008,

| — | zvýšení financování letiště z veřejných zdrojů z 2,4 milionu RON v roce 2007 na 3,4 milionu RON v roce 2008. |
| --- | --- |

—

zvýšení financování letiště z veřejných zdrojů z 2,4 milionu RON v roce 2007 na 3,4 milionu RON v roce 2008.

| (31) | Podle analýzy se letiště do značné míry spoléhalo na nízkonákladovou přepravu jako na důležitý faktor růstu: v roce 2008 připadalo 88 % všech přepravených cestujících na pravidelné lety provozované společností Blue Air a 11 % na lety společnosti Ryanair. Analýza předpokládala diverzifikaci spojení zajišťovaných leteckými společnostmi přilákáním nové nízkonákladové letecké společnosti, EasyJet. |
| --- | --- |

(31)

Podle analýzy se letiště do značné míry spoléhalo na nízkonákladovou přepravu jako na důležitý faktor růstu: v roce 2008 připadalo 88 % všech přepravených cestujících na pravidelné lety provozované společností Blue Air a 11 % na lety společnosti Ryanair. Analýza předpokládala diverzifikaci spojení zajišťovaných leteckými společnostmi přilákáním nové nízkonákladové letecké společnosti, EasyJet.

| (32) | Prognózy uvedené v analýze předpokládaly zvýšení objemu přepravy na letišti Arad podle optimistického scénáře z 128 834 cestujících v roce 2008 na 1 064 116 cestujících v roce 2020. |
| --- | --- |

(32)

Prognózy uvedené v analýze předpokládaly zvýšení objemu přepravy na letišti Arad podle optimistického scénáře z 128 834 cestujících v roce 2008 na 1 064 116 cestujících v roce 2020.

| (33) | Co se týká letiště Temešvár, objem osobní přepravy vzrostl z 859 329 cestujících v roce 2007 na 886 083 cestujících v roce 2008 a 991 758 cestujících v roce 2009. Od roku 2007 do roku 2009 představovalo letiště regionální uzel pro společnost Carpatair, regionálního dopravce poskytujícího služby v plném rozsahu, který obsluhoval přibližně 32 vnitrostátních a evropských destinací. Letiště obsluhovaly další letecké společnosti, například Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines a Wizzair. |
| --- | --- |

(33)

Co se týká letiště Temešvár, objem osobní přepravy vzrostl z 859 329 cestujících v roce 2007 na 886 083 cestujících v roce 2008 a 991 758 cestujících v roce 2009. Od roku 2007 do roku 2009 představovalo letiště regionální uzel pro společnost Carpatair, regionálního dopravce poskytujícího služby v plném rozsahu, který obsluhoval přibližně 32 vnitrostátních a evropských destinací. Letiště obsluhovaly další letecké společnosti, například Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines a Wizzair.

BAIA MARE – SATU MARE

| (34) | Charakteristiky přistávací a vzletové dráhy na letišti Baia Mare umožňují provozovat pravidelně letadla s maximální kapacitou 75 cestujících na letech na krátké vzdálenosti. |
| --- | --- |

(34)

Charakteristiky přistávací a vzletové dráhy na letišti Baia Mare umožňují provozovat pravidelně letadla s maximální kapacitou 75 cestujících na letech na krátké vzdálenosti.

| (35) | Charakteristiky přistávací a vzletové dráhy na letišti Satu Mare umožňují provozovat letadla s maximální kapacitou 180 cestujících na letech na střední vzdálenosti. Kapacita letiště činí 100 cestujících za hodinu. |
| --- | --- |

(35)

Charakteristiky přistávací a vzletové dráhy na letišti Satu Mare umožňují provozovat letadla s maximální kapacitou 180 cestujících na letech na střední vzdálenosti. Kapacita letiště činí 100 cestujících za hodinu.

KONSTANCA – TUZLA

| (36) | Letiště Tuzla provozuje travnatý pás používaný malými letadly (tj. s maximální vzletovou hmotností (MTOW) nepřesahující 5 700 kg (13)) a nemá rádiový navigační systém. V období 2007–2009 byl počet pohybů letadel s maximální vzletovou hmotností ve výši 5 700 kg na letišti Konstanca podstatně nižší (v posuzovaném období pětkrát až šestnáctkrát nižší) než na letišti Tuzla. Letiště Tuzla odbavuje především speciální lety, zatímco letiště Konstanca odbavuje střední a velká letadla pro komerční dopravu. |
| --- | --- |

(36)

Letiště Tuzla provozuje travnatý pás používaný malými letadly (tj. s maximální vzletovou hmotností (MTOW) nepřesahující 5 700 kg (13)) a nemá rádiový navigační systém. V období 2007–2009 byl počet pohybů letadel s maximální vzletovou hmotností ve výši 5 700 kg na letišti Konstanca podstatně nižší (v posuzovaném období pětkrát až šestnáctkrát nižší) než na letišti Tuzla. Letiště Tuzla odbavuje především speciální lety, zatímco letiště Konstanca odbavuje střední a velká letadla pro komerční dopravu.

13

ORADEA – DEBRECÍN

| (37) | Letiště Debrecín (v Maďarsku) se nachází ve vzdálenosti 80 km od letiště Oradea, doba strávená na cestě však činí nejméně 1 h 30 minut, jelikož cesta zahrnuje pasovou kontrolu na hranici mezi Rumunskem, které není v schengenském prostoru, a Maďarskem, jež se nachází v schengenském prostoru. Letiště Debrecín odbavilo 42 900 cestujících v roce 2007, 42 650 cestujících v roce 2008 a 25 060 cestujících v roce 2009. Obě letiště uplatňovala v období 2007–2009 různé podnikatelské modely, jelikož letiště Debrecín se zaměřovalo na charterové lety (přičemž nízkonákladová přeprava se rozvíjí teprve v posledních letech), zatímco letiště Oradea se zaměřovalo na vnitrostátní lety provozované regionálními a národními leteckými dopravci poskytujícími služby v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(37)

Letiště Debrecín (v Maďarsku) se nachází ve vzdálenosti 80 km od letiště Oradea, doba strávená na cestě však činí nejméně 1 h 30 minut, jelikož cesta zahrnuje pasovou kontrolu na hranici mezi Rumunskem, které není v schengenském prostoru, a Maďarskem, jež se nachází v schengenském prostoru. Letiště Debrecín odbavilo 42 900 cestujících v roce 2007, 42 650 cestujících v roce 2008 a 25 060 cestujících v roce 2009. Obě letiště uplatňovala v období 2007–2009 různé podnikatelské modely, jelikož letiště Debrecín se zaměřovalo na charterové lety (přičemž nízkonákladová přeprava se rozvíjí teprve v posledních letech), zatímco letiště Oradea se zaměřovalo na vnitrostátní lety provozované regionálními a národními leteckými dopravci poskytujícími služby v plném rozsahu.

2.4.   ROZPOČET

ROZPOČET

| (38) | Celkový rozpočet posuzovaného opatření činí 490 401,3 tisíc RON, jak je podrobně uvedeno v tabulce 1. |
| --- | --- |

(38)

Celkový rozpočet posuzovaného opatření činí 490 401,3 tisíc RON, jak je podrobně uvedeno v tabulce 1.

2.5.   DALŠÍ PROBÍHAJÍCÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

DALŠÍ PROBÍHAJÍCÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

| (39) | Dne 31. července 2015 zahájila Komise dvě jiná formální vyšetřovací řízení týkající se mimo jiné dalších opatření financování z veřejných zdrojů ve prospěch letiště Kluž, které bylo poskytnuto v období 2010 až 2014 (14), a letiště Târgu Mureș v období od roku 2011 do roku 2014 (15), než jsou opatření, jichž se týká šetření, které je předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(39)

Dne 31. července 2015 zahájila Komise dvě jiná formální vyšetřovací řízení týkající se mimo jiné dalších opatření financování z veřejných zdrojů ve prospěch letiště Kluž, které bylo poskytnuto v období 2010 až 2014 (14), a letiště Târgu Mureș v období od roku 2011 do roku 2014 (15), než jsou opatření, jichž se týká šetření, které je předmětem tohoto rozhodnutí.

14

15

3.   DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (40) | Jak bylo objasněno ve 4. bodě odůvodnění, Komise se v rozhodnutí o zahájení řízení rozhodla zahájit s ohledem na oznámenou podporu a financování z veřejných zdrojů v období 2007–2009, které bylo určeno k hrazení provozních ztrát, formální vyšetřovací řízení. Po stažení oznámení plánovaného režimu financování investic do infrastruktury ze strany Rumunska pokračovalo řízení s ohledem na financování z veřejných zdrojů, jež bylo rumunským regionálním letištím poskytnuto v období 2007–2009 (viz 10. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(40)

Jak bylo objasněno ve 4. bodě odůvodnění, Komise se v rozhodnutí o zahájení řízení rozhodla zahájit s ohledem na oznámenou podporu a financování z veřejných zdrojů v období 2007–2009, které bylo určeno k hrazení provozních ztrát, formální vyšetřovací řízení. Po stažení oznámení plánovaného režimu financování investic do infrastruktury ze strany Rumunska pokračovalo řízení s ohledem na financování z veřejných zdrojů, jež bylo rumunským regionálním letištím poskytnuto v období 2007–2009 (viz 10. bod odůvodnění).

| (41) | V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise předběžný názor, že v tomto případě nebyly kumulativně splněny podmínky pro to, aby vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu nepředstavovala výhodu ve smyslu článku 107 Smlouvy. |
| --- | --- |

(41)

V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise předběžný názor, že v tomto případě nebyly kumulativně splněny podmínky pro to, aby vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu nepředstavovala výhodu ve smyslu článku 107 Smlouvy.

| (42) | Podle čtvrté podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark (16) musí být vyrovnávací platba omezena na minimum, které potřebuje efektivní podnik, aby se nepovažovala za státní podporu. Toto kritérium se pokládá za splněné, pokud byli příjemci vyrovnávací platby vybráni prostřednictvím zadávacího řízení. Není-li tomu tak, musí být výše vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by při plnění těchto povinností vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku. |
| --- | --- |

(42)

Podle čtvrté podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark (16) musí být vyrovnávací platba omezena na minimum, které potřebuje efektivní podnik, aby se nepovažovala za státní podporu. Toto kritérium se pokládá za splněné, pokud byli příjemci vyrovnávací platby vybráni prostřednictvím zadávacího řízení. Není-li tomu tak, musí být výše vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by při plnění těchto povinností vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku.

16

| (43) | Komise zastávala předběžný názor, že tato podmínka nebyla splněna, jelikož provozovatelé letišť, které byly příjemci finančních prostředků, nebyli vybráni prostřednictvím veřejného zadávacího řízení. Rumunsko netvrdilo, že vyrovnávací platba byla stanovena na základě analýzy nákladů běžného, řádně řízeného provozovatele letiště disponujícího potřebnými prostředky pro poskytování veřejné služby. |
| --- | --- |

(43)

Komise zastávala předběžný názor, že tato podmínka nebyla splněna, jelikož provozovatelé letišť, které byly příjemci finančních prostředků, nebyli vybráni prostřednictvím veřejného zadávacího řízení. Rumunsko netvrdilo, že vyrovnávací platba byla stanovena na základě analýzy nákladů běžného, řádně řízeného provozovatele letiště disponujícího potřebnými prostředky pro poskytování veřejné služby.

| (44) | Komise se proto domnívala, že opatření poskytlo příjemcům hospodářskou výhodu, a dospěla k předběžnému závěru, že každoroční provozní subvence představovaly státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy. |
| --- | --- |

(44)

Komise se proto domnívala, že opatření poskytlo příjemcům hospodářskou výhodu, a dospěla k předběžnému závěru, že každoroční provozní subvence představovaly státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy.

| (45) | Komise vzala rovněž na vědomí, že Rumunsko nezpochybnilo hodnocení opatření jakožto státní podpory. |
| --- | --- |

(45)

Komise vzala rovněž na vědomí, že Rumunsko nezpochybnilo hodnocení opatření jakožto státní podpory.

| (46) | Co se týká slučitelnosti opatření, Komise měla pochybnosti, zda byla dodržena kritéria stanovená v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, a zda tudíž byly provozní subvence, které byly každoročně vypláceny letištím, vyňaty z oznamovací povinnosti, jak Rumunsko tvrdilo původně. |
| --- | --- |

(46)

Co se týká slučitelnosti opatření, Komise měla pochybnosti, zda byla dodržena kritéria stanovená v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, a zda tudíž byly provozní subvence, které byly každoročně vypláceny letištím, vyňaty z oznamovací povinnosti, jak Rumunsko tvrdilo původně.

| (47) | Komise v tomto ohledu za prvé uvedla, že aby bylo v konkrétních případech použitelné rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, musí se dotyčné služby považovat za skutečné služby obecného hospodářského zájmu a být jako takové členským státem jednoznačně vymezeny. |
| --- | --- |

(47)

Komise v tomto ohledu za prvé uvedla, že aby bylo v konkrétních případech použitelné rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, musí se dotyčné služby považovat za skutečné služby obecného hospodářského zájmu a být jako takové členským státem jednoznačně vymezeny.

| (48) | Komise zastávala názor, že v tomto případě neposkytlo Rumunsko dostatečné informace, aby doložilo, že provozování třinácti regionálních letišť je nutno považovat za službu obecného hospodářského zájmu v tom smyslu, že by oblasti obsluhované těmito letišti nebyly dostatečně propojeny se zbytkem země, pokud by to bylo ponecháno pouze na tržních silách. |
| --- | --- |

(48)

Komise zastávala názor, že v tomto případě neposkytlo Rumunsko dostatečné informace, aby doložilo, že provozování třinácti regionálních letišť je nutno považovat za službu obecného hospodářského zájmu v tom smyslu, že by oblasti obsluhované těmito letišti nebyly dostatečně propojeny se zbytkem země, pokud by to bylo ponecháno pouze na tržních silách.

| (49) | Komise se rovněž domnívala, že členský stát nevymezil jednoznačně letištní služby jako služby obecného hospodářského zájmu. Komise zastávala předběžný názor, že důvodem ztrátovosti regionálních letišť může být zjevná duplikace těchto letišť v Rumunsku v rámci téže spádové oblasti. Komise v této souvislosti poznamenala, že řada těchto letišť odbavila méně než 50 000 cestujících ročně a nacházela se v přímé vzdálenosti méně než 100 km. |
| --- | --- |

(49)

Komise se rovněž domnívala, že členský stát nevymezil jednoznačně letištní služby jako služby obecného hospodářského zájmu. Komise zastávala předběžný názor, že důvodem ztrátovosti regionálních letišť může být zjevná duplikace těchto letišť v Rumunsku v rámci téže spádové oblasti. Komise v této souvislosti poznamenala, že řada těchto letišť odbavila méně než 50 000 cestujících ročně a nacházela se v přímé vzdálenosti méně než 100 km.

| (50) | Komise byla proto názoru, že vymezení veřejné služby nebylo dostatečně jasné a může obsahovat zjevnou chybu, jelikož provozování letišť mohlo být vymezeno jako služba obecného hospodářského zájmu, aniž bylo skutečně nutné zajistit náležité spojení spádové oblasti každého letiště se zbytkem země. |
| --- | --- |

(50)

Komise byla proto názoru, že vymezení veřejné služby nebylo dostatečně jasné a může obsahovat zjevnou chybu, jelikož provozování letišť mohlo být vymezeno jako služba obecného hospodářského zájmu, aniž bylo skutečně nutné zajistit náležité spojení spádové oblasti každého letiště se zbytkem země.

| (51) | Komise měla rovněž pochybnosti o tom, že jsou zcela splněny požadavky stanovené v článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 týkající se obsahu pověřovacího aktu. |
| --- | --- |

(51)

Komise měla rovněž pochybnosti o tom, že jsou zcela splněny požadavky stanovené v článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 týkající se obsahu pověřovacího aktu.

| (52) | Komise taktéž poznamenala, že ačkoliv rumunské orgány potvrdily, že subvencovány byly pouze hlavní činnosti letišť, nebylo dostatečně jasné, zda byly skutečně subvencovány pouze náklady na způsobilé činnosti. V pověřovacích aktech nebylo obsaženo konkrétní ustanovení týkající se omezení způsobilých nákladů na hlavní činnosti letišť. |
| --- | --- |

(52)

Komise taktéž poznamenala, že ačkoliv rumunské orgány potvrdily, že subvencovány byly pouze hlavní činnosti letišť, nebylo dostatečně jasné, zda byly skutečně subvencovány pouze náklady na způsobilé činnosti. V pověřovacích aktech nebylo obsaženo konkrétní ustanovení týkající se omezení způsobilých nákladů na hlavní činnosti letišť.

4.   PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA

PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA

| (53) | Připomínky Rumunska k rozhodnutí o zahájení řízení se vztahovaly především na pochybnosti, které Komise vyslovila ohledně režimu státní podpory k financování infrastruktury na letištích s ročním objemem přepravy méně než 1 milion cestujících, jehož oznámení bylo staženo. |
| --- | --- |

(53)

Připomínky Rumunska k rozhodnutí o zahájení řízení se vztahovaly především na pochybnosti, které Komise vyslovila ohledně režimu státní podpory k financování infrastruktury na letištích s ročním objemem přepravy méně než 1 milion cestujících, jehož oznámení bylo staženo.

| (54) | Co se týká financování rumunských regionálních letišť z veřejných zdrojů, v reakci na názor Komise, podle něhož může rozvoji dotyčných letišť bránit zjevný nadbytek letišť v určitých regionech, Rumunsko uvedlo, že situace regionálních letišť (s nízkým objemem přepravy, jenž jim neumožňuje dosáhnout úrovně ziskovosti) byla způsobena především stavem rozvoje regionů, v nichž se tato letiště nacházejí, a nikoli vzdáleností od sousedních letišť. |
| --- | --- |

(54)

Co se týká financování rumunských regionálních letišť z veřejných zdrojů, v reakci na názor Komise, podle něhož může rozvoji dotyčných letišť bránit zjevný nadbytek letišť v určitých regionech, Rumunsko uvedlo, že situace regionálních letišť (s nízkým objemem přepravy, jenž jim neumožňuje dosáhnout úrovně ziskovosti) byla způsobena především stavem rozvoje regionů, v nichž se tato letiště nacházejí, a nikoli vzdáleností od sousedních letišť.

| (55) | Pokud jde o financování z veřejných zdrojů na základě rozhodnutí vlády č. 398/1997, Rumunsko objasnilo, že částky nebyly vyplaceny na počátku roku podle odhadů nákladů a případný přebytek se na konci rozpočtového roku nevrací státu, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, nýbrž že toto financování je poskytnuto v okamžiku, kdy jsou činnosti prováděny, a to na základě odůvodnění a v mezích schváleného rozpočtu. |
| --- | --- |

(55)

Pokud jde o financování z veřejných zdrojů na základě rozhodnutí vlády č. 398/1997, Rumunsko objasnilo, že částky nebyly vyplaceny na počátku roku podle odhadů nákladů a případný přebytek se na konci rozpočtového roku nevrací státu, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, nýbrž že toto financování je poskytnuto v okamžiku, kdy jsou činnosti prováděny, a to na základě odůvodnění a v mezích schváleného rozpočtu.

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

5.1.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI CARPATAIR

PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI CARPATAIR

| (56) | Připomínky společnosti Carpatair se částečně týkají financování letiště Temešvár a letecké společnosti Wizz Air z veřejných zdrojů. Jak je objasněno v 15. bodě odůvodnění, financování letiště Temešvár a společnosti Wizz Air z veřejných zdrojů je předmětem jiného formální vyšetřovacího řízení (17). V následující části Komise proto pouze shrne připomínky společnosti Carpatair, které se týkají tohoto případu. |
| --- | --- |

(56)

Připomínky společnosti Carpatair se částečně týkají financování letiště Temešvár a letecké společnosti Wizz Air z veřejných zdrojů. Jak je objasněno v 15. bodě odůvodnění, financování letiště Temešvár a společnosti Wizz Air z veřejných zdrojů je předmětem jiného formální vyšetřovacího řízení (17). V následující části Komise proto pouze shrne připomínky společnosti Carpatair, které se týkají tohoto případu.

17

| (57) | Společnost Carpatair uvedla, že se provozní podpora obvykle pokládá za protiprávní a v rozporu se zájmem EU a měla by být poskytnuta pouze výjimečně. Poskytnutí provozní podpory letištím podle názoru společnosti Carpatair odvětví narušuje, a to z těchto důvodů:






  a) | mezi letišti v EU vytváří nekalou hospodářskou soutěž a umožňuje letišti využít státní podporu k přilákání leteckých dopravců tím, že nabízí slevy z letištních poplatků. Letiště, která podporu nevyužívají, nemohou účinně soutěžit o letecké dopravce; |
| --- | --- | --- |

(57)

Společnost Carpatair uvedla, že se provozní podpora obvykle pokládá za protiprávní a v rozporu se zájmem EU a měla by být poskytnuta pouze výjimečně. Poskytnutí provozní podpory letištím podle názoru společnosti Carpatair odvětví narušuje, a to z těchto důvodů:

a)

mezi letišti v EU vytváří nekalou hospodářskou soutěž a umožňuje letišti využít státní podporu k přilákání leteckých dopravců tím, že nabízí slevy z letištních poplatků. Letiště, která podporu nevyužívají, nemohou účinně soutěžit o letecké dopravce;

| b) | opatření letiště, která obdržela podporu, pobízí k poskytování vysokých slev z letištních poplatků, přičemž by tyto slevy poskytnuty nebyly, pokud by letiště působila za tržních podmínek. |
| --- | --- |

b)

opatření letiště, která obdržela podporu, pobízí k poskytování vysokých slev z letištních poplatků, přičemž by tyto slevy poskytnuty nebyly, pokud by letiště působila za tržních podmínek.

| (58) | Společnost Carpatair podotkla, že provozní podpora má negativní dopad na trhy letecké dopravy a letištních služeb, jelikož vede k nekalé hospodářské soutěži mezi letišti a v konečném důsledku k nekalé hospodářské soutěži mezi leteckými společnostmi vykonávajícími činnost z těchto letišť. Provozní podpora jako taková způsobuje nekalou hospodářskou soutěž mezi letišti v Rumunsku a má negativní dopad také na letiště v sousedních zemích, například v Maďarsku. |
| --- | --- |

(58)

Společnost Carpatair podotkla, že provozní podpora má negativní dopad na trhy letecké dopravy a letištních služeb, jelikož vede k nekalé hospodářské soutěži mezi letišti a v konečném důsledku k nekalé hospodářské soutěži mezi leteckými společnostmi vykonávajícími činnost z těchto letišť. Provozní podpora jako taková způsobuje nekalou hospodářskou soutěž mezi letišti v Rumunsku a má negativní dopad také na letiště v sousedních zemích, například v Maďarsku.

5.2.   PŘIPOMÍNKY ASOCIACE RUMUNSKÝCH LETIŠŤ (RAA)

PŘIPOMÍNKY ASOCIACE RUMUNSKÝCH LETIŠŤ (RAA)

| (59) | RAA je neziskový soukromoprávní subjekt, který zastupuje rumunská civilní letiště. |
| --- | --- |

(59)

RAA je neziskový soukromoprávní subjekt, který zastupuje rumunská civilní letiště.

| (60) | Připomínky RAA k rozhodnutí o zahájení řízení se zaměřují na aspekty související s režimem státní podpory k financování infrastruktury. RAA v podstatě uvedla, že infrastruktura většiny regionálních letišť v Rumunsku vyžaduje modernizaci a značně zaostává za infrastrukturou na letištích v ostatních členských státech EU. Podle RAA je financování z veřejných zdrojů určené na modernizaci letištní infrastruktury odůvodněné vzhledem k neexistenci jiného možného a spolehlivého způsobu dopravy v Rumunsku (žádné dálnice ani vysokorychlostní železnice). |
| --- | --- |

(60)

Připomínky RAA k rozhodnutí o zahájení řízení se zaměřují na aspekty související s režimem státní podpory k financování infrastruktury. RAA v podstatě uvedla, že infrastruktura většiny regionálních letišť v Rumunsku vyžaduje modernizaci a značně zaostává za infrastrukturou na letištích v ostatních členských státech EU. Podle RAA je financování z veřejných zdrojů určené na modernizaci letištní infrastruktury odůvodněné vzhledem k neexistenci jiného možného a spolehlivého způsobu dopravy v Rumunsku (žádné dálnice ani vysokorychlostní železnice).

5.3.   PŘIPOMÍNKY LETIŠTĚ KLUŽ

PŘIPOMÍNKY LETIŠTĚ KLUŽ

| (61) | Podle letiště Kluž mělo financování z veřejných zdrojů, které mu poskytla místní rada, subvencovat pouze nehospodářské činnosti, a nespadá tudíž do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(61)

Podle letiště Kluž mělo financování z veřejných zdrojů, které mu poskytla místní rada, subvencovat pouze nehospodářské činnosti, a nespadá tudíž do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (62) | Dotyčné částky byly určeny konkrétně na uhrazení nákladů na určité nehospodářské činnosti vykonávané v prostorách letišť (jako je pohraniční hlídka, brigáda zvláštního určení, celní orgány, policejní orgány, zvláštní letecká jednotka), jakož i nákladů na podpůrnou infrastrukturu a vybavení včetně údržby, modernizaci, správu infrastruktury, nákladů na pomocné služby poskytované letištěm, požární ochranu, mimořádnou pomoc, bezpečnostní opatření. Podle letiště Kluž spadají tyto náklady do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, a nespadají tudíž do oblasti pravidel o státní podpoře. |
| --- | --- |

(62)

Dotyčné částky byly určeny konkrétně na uhrazení nákladů na určité nehospodářské činnosti vykonávané v prostorách letišť (jako je pohraniční hlídka, brigáda zvláštního určení, celní orgány, policejní orgány, zvláštní letecká jednotka), jakož i nákladů na podpůrnou infrastrukturu a vybavení včetně údržby, modernizaci, správu infrastruktury, nákladů na pomocné služby poskytované letištěm, požární ochranu, mimořádnou pomoc, bezpečnostní opatření. Podle letiště Kluž spadají tyto náklady do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, a nespadají tudíž do oblasti pravidel o státní podpoře.

| (63) | Letiště rovněž uvedlo, že v období 2007–2009 nezaznamenalo letiště žádné provozní ztráty. |
| --- | --- |

(63)

Letiště rovněž uvedlo, že v období 2007–2009 nezaznamenalo letiště žádné provozní ztráty.

6.   VYJÁDŘENÍ RUMUNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

VYJÁDŘENÍ RUMUNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (64) | Dopisem ze dne 17. října 2011 poskytlo Rumunsko Komisi své vyjádření k připomínkám stran účastnících se šetření. |
| --- | --- |

(64)

Dopisem ze dne 17. října 2011 poskytlo Rumunsko Komisi své vyjádření k připomínkám stran účastnících se šetření.

| (65) | Ačkoli se toto vyjádření týkalo výhradně oznámeného režimu státní podpory na investice do infrastruktury, některé tyto připomínky mají význam i pro posouzení provozních subvencí, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí. Tyto připomínky jsou shrnuty níže. |
| --- | --- |

(65)

Ačkoli se toto vyjádření týkalo výhradně oznámeného režimu státní podpory na investice do infrastruktury, některé tyto připomínky mají význam i pro posouzení provozních subvencí, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí. Tyto připomínky jsou shrnuty níže.

| (66) | Rumunsko uvedlo, že většina rumunských regionálních letišť má roční objem přepravy méně než 50 000 cestujících a na žádném z těchto letišť nepřekročí do roku 2015 objem přepravy 300 000 cestujících. Na tomto základě se Rumunsko domnívá, že veřejná podpora těchto letišť pravděpodobně neovlivní hospodářskou soutěž a nenaruší obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(66)

Rumunsko uvedlo, že většina rumunských regionálních letišť má roční objem přepravy méně než 50 000 cestujících a na žádném z těchto letišť nepřekročí do roku 2015 objem přepravy 300 000 cestujících. Na tomto základě se Rumunsko domnívá, že veřejná podpora těchto letišť pravděpodobně neovlivní hospodářskou soutěž a nenaruší obchod mezi členskými státy.

| (67) | Stejně tak podle Rumunska nijak nenaruší rozvoj těchto letišť vzdálenost mezi nimi. Důvodem je skutečnost, že i v případech, kdy je přímá vzdálenost mezi letišti menší než 100 km, je doba strávená na cestě obvykle delší než dvě hodiny, takže dotyčná letiště na sebe nevyvíjejí konkurenční tlak. |
| --- | --- |

(67)

Stejně tak podle Rumunska nijak nenaruší rozvoj těchto letišť vzdálenost mezi nimi. Důvodem je skutečnost, že i v případech, kdy je přímá vzdálenost mezi letišti menší než 100 km, je doba strávená na cestě obvykle delší než dvě hodiny, takže dotyčná letiště na sebe nevyvíjejí konkurenční tlak.

7.   POSOUZENÍ PODPORY

POSOUZENÍ PODPORY

| (68) | Jak je objasněno v 10. bodě odůvodnění, po stažení oznámení plánovaného režimu financování investic do infrastruktury ze strany Rumunska pokračovalo řízení s ohledem na financování z veřejných zdrojů, jež bylo rumunským regionálním letištím poskytnuto v období 2007–2009. Níže uvedené posouzení se proto týká zmíněného opatření. |
| --- | --- |

(68)

Jak je objasněno v 10. bodě odůvodnění, po stažení oznámení plánovaného režimu financování investic do infrastruktury ze strany Rumunska pokračovalo řízení s ohledem na financování z veřejných zdrojů, jež bylo rumunským regionálním letištím poskytnuto v období 2007–2009. Níže uvedené posouzení se proto týká zmíněného opatření.

| (69) | Vzhledem k rozhodnutím zahájit formální vyšetřovací řízení týkající se letiště Kluž a letiště Târgu Mureș, která byla přijata dne 31. července 2015 (viz 39. bod odůvodnění), se Komise domnívá, že je vhodné ukončit toto šetření u všech letišť, kterých se týká, vyjma letiště Kluž a letiště Târgu Mureș. Komise zamýšlí ukončit šetření ve věci SA.30931 s ohledem na tato dvě letiště společně se šetřeními, která byla zahájena dne 31. července 2015. Níže uvedené posouzení se proto týká pouze opatření ve prospěch ostatních jedenácti letišť. |
| --- | --- |

(69)

Vzhledem k rozhodnutím zahájit formální vyšetřovací řízení týkající se letiště Kluž a letiště Târgu Mureș, která byla přijata dne 31. července 2015 (viz 39. bod odůvodnění), se Komise domnívá, že je vhodné ukončit toto šetření u všech letišť, kterých se týká, vyjma letiště Kluž a letiště Târgu Mureș. Komise zamýšlí ukončit šetření ve věci SA.30931 s ohledem na tato dvě letiště společně se šetřeními, která byla zahájena dne 31. července 2015. Níže uvedené posouzení se proto týká pouze opatření ve prospěch ostatních jedenácti letišť.

7.1.   EXISTENCE PODPORY

EXISTENCE PODPORY

| (70) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je uvedeno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak. |
| --- | --- |

(70)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je uvedeno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.

| (71) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby se předmětná opatření považovala za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být tudíž splněny všechny výše uvedené podmínky. Finanční podpora:






  a) | musí být financována státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(71)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby se předmětná opatření považovala za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být tudíž splněny všechny výše uvedené podmínky. Finanční podpora:

a)

musí být financována státem nebo ze státních prostředků,

| b) | zvýhodňuje určité podniky nebo určité odvětví výroby, |
| --- | --- |

b)

zvýhodňuje určité podniky nebo určité odvětví výroby,

| c) | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, |
| --- | --- |

c)

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž,

| d) | ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

7.1.1.   
  Hospodářská činnost a pojem podnik

Hospodářská činnost a pojem podnik

| (72) | Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda jsou správci letišť podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem „podnik“ zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování. (18) Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu. |
| --- | --- |

(72)

Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda jsou správci letišť podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem „podnik“ zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování. (18) Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu.

18

| (73) | V rozsudku ve věci Lipsko-Halle Airport Tribunál rozhodl, že ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) již nelze používání pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury vyloučit. |
| --- | --- |

(73)

V rozsudku ve věci Lipsko-Halle Airport Tribunál rozhodl, že ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) již nelze používání pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury vyloučit.

Lipsko-Halle Airport

Aéroports de Paris

| (74) | Komise proto konstatuje, že přinejmenším ode dne 12. prosince 2000 vykonává správce letiště hospodářskou činnost a představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (viz rovněž bod 29 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). |
| --- | --- |

(74)

Komise proto konstatuje, že přinejmenším ode dne 12. prosince 2000 vykonává správce letiště hospodářskou činnost a představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (viz rovněž bod 29 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014).

7.1.2.   
  Výkon veřejné správy

Výkon veřejné správy

| (75) | Ačkoli správce letišť je nutno přinejmenším ode dne 12. prosince 2000 považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti správce letiště jsou nutně hospodářské povahy (viz rovněž bod 34 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). (19) |
| --- | --- |

(75)

Ačkoli správce letišť je nutno přinejmenším ode dne 12. prosince 2000 považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti správce letiště jsou nutně hospodářské povahy (viz rovněž bod 34 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). (19)

19

| (76) | Soudní dvůr uvádí, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a nespadají do oblasti působnosti pravidel o státní podpoře. |
| --- | --- |

(76)

Soudní dvůr uvádí, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a nespadají do oblasti působnosti pravidel o státní podpoře.

| (77) | Financování činností spadajících do výkonu veřejné správy nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi obvykle nepředstavuje státní podporu. (20) V kontextu letiště se má obecně za to, že činnosti jako řízení letového provozu, policie, celní odbavení, hasičská záchranná služba, činnosti nezbytné k ochraně civilního letectví před protiprávními činy a investice do infrastruktury a vybavení potřebných k výkonu těchto činností jsou neekonomické povahy (viz rovněž bod 35 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). (21) |
| --- | --- |

(77)

Financování činností spadajících do výkonu veřejné správy nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi obvykle nepředstavuje státní podporu. (20) V kontextu letiště se má obecně za to, že činnosti jako řízení letového provozu, policie, celní odbavení, hasičská záchranná služba, činnosti nezbytné k ochraně civilního letectví před protiprávními činy a investice do infrastruktury a vybavení potřebných k výkonu těchto činností jsou neekonomické povahy (viz rovněž bod 35 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). (21)

20

21

| (78) | Financování nehospodářských činností z veřejných zdrojů však nesmí vést k neoprávněné diskriminaci mezi letišti. Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud orgány veřejné moci uleví podnikům od nákladů spjatých s jejich hospodářskými činnostmi, dochází tak ke vzniku zvýhodnění. (22) Jestliže je tudíž v daném právním řádu obvyklé, že letecké společnosti nebo správci letišť musí nést určité náklady spjaté s některými službami, zatímco jiné letecké společnosti nebo správci letišť poskytující stejné služby jménem týchž orgánů veřejné moci je nést nemusí, může tak posledně jmenovaným subjektům vzniknout zvýhodnění, a to bez ohledu na to, zda se uvedené služby považují za služby neekonomické povahy (viz rovněž bod 37 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). |
| --- | --- |

(78)

Financování nehospodářských činností z veřejných zdrojů však nesmí vést k neoprávněné diskriminaci mezi letišti. Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud orgány veřejné moci uleví podnikům od nákladů spjatých s jejich hospodářskými činnostmi, dochází tak ke vzniku zvýhodnění. (22) Jestliže je tudíž v daném právním řádu obvyklé, že letecké společnosti nebo správci letišť musí nést určité náklady spjaté s některými službami, zatímco jiné letecké společnosti nebo správci letišť poskytující stejné služby jménem týchž orgánů veřejné moci je nést nemusí, může tak posledně jmenovaným subjektům vzniknout zvýhodnění, a to bez ohledu na to, zda se uvedené služby považují za služby neekonomické povahy (viz rovněž bod 37 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014).

22

| (79) | Rumunsko nikdy netvrdilo, že financování poskytnuté některému z regionálních letišť, jichž se týká toto rozhodnutí, pokrývalo náklady, které se považují za náklady na zajištění veřejného pořádku. Kromě letiště Kluž netvrdil v průběhu šetření ani žádný z provozovatelů letišť, že tomu tak je. Mechanismus vyrovnávací platby má ve skutečnosti pokrýt rozdíl mezi příjmy a ztrátami letišť, aniž by se rozlišovalo mezi náklady na zajištění veřejného pořádku a ostatními druhy nákladů. Tuto otázku lze s ohledem na letiště Kluž a letiště Târgu Mureș ponechat otevřenou, jelikož toto rozhodnutí neukončuje probíhající šetření týkající se těchto letišť. Co se týká ostatních letišť, Komise vyvozuje závěr, že opatření nepředstavují vyrovnávací platbu na náklady na výkon veřejné správy. |
| --- | --- |

(79)

Rumunsko nikdy netvrdilo, že financování poskytnuté některému z regionálních letišť, jichž se týká toto rozhodnutí, pokrývalo náklady, které se považují za náklady na zajištění veřejného pořádku. Kromě letiště Kluž netvrdil v průběhu šetření ani žádný z provozovatelů letišť, že tomu tak je. Mechanismus vyrovnávací platby má ve skutečnosti pokrýt rozdíl mezi příjmy a ztrátami letišť, aniž by se rozlišovalo mezi náklady na zajištění veřejného pořádku a ostatními druhy nákladů. Tuto otázku lze s ohledem na letiště Kluž a letiště Târgu Mureș ponechat otevřenou, jelikož toto rozhodnutí neukončuje probíhající šetření týkající se těchto letišť. Co se týká ostatních letišť, Komise vyvozuje závěr, že opatření nepředstavují vyrovnávací platbu na náklady na výkon veřejné správy.

7.1.3.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (80) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou přímo nebo nepřímo ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny. Vztahuje se tudíž na veškeré výhody poskytnuté regionálními či místními orgány členských států bez ohledu na jejich postavení a popis. (23) |
| --- | --- |

(80)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou přímo nebo nepřímo ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny. Vztahuje se tudíž na veškeré výhody poskytnuté regionálními či místními orgány členských států bez ohledu na jejich postavení a popis. (23)

23

| (81) | V daném případě je financování poskytnuto přímo státem nebo místními orgány z jejich vlastních zdrojů. Komise proto potvrzuje, že všechna předmětná opatření jsou provedena ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(81)

V daném případě je financování poskytnuto přímo státem nebo místními orgány z jejich vlastních zdrojů. Komise proto potvrzuje, že všechna předmětná opatření jsou provedena ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

7.1.4.   
  Selektivní hospodářská výhoda

Selektivní hospodářská výhoda

| (82) | Financování poskytnuté správcům letišť z veřejných zdrojů mělo vyrovnat ztráty vzniklé při vykonávání běžné činnosti. Nic ve věcných důkazech, které má Komise k dispozici, ani v připomínkách Rumunska či třetích stran nenaznačuje, že orgány poskytující podporu mohly v době, kdy rozhodly o provedení těchto finančních opatření, v jejich důsledku očekávat finanční výnosy. Dotyčná opatření nejsou tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(82)

Financování poskytnuté správcům letišť z veřejných zdrojů mělo vyrovnat ztráty vzniklé při vykonávání běžné činnosti. Nic ve věcných důkazech, které má Komise k dispozici, ani v připomínkách Rumunska či třetích stran nenaznačuje, že orgány poskytující podporu mohly v době, kdy rozhodly o provedení těchto finančních opatření, v jejich důsledku očekávat finanční výnosy. Dotyčná opatření nejsou tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (83) | V průběhu šetření Rumunsko uvedlo, že sporné financování z veřejných zdrojů představuje vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(83)

V průběhu šetření Rumunsko uvedlo, že sporné financování z veřejných zdrojů představuje vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu.

| (84) | V případě podniků pověřených poskytováním služby obecného hospodářského zájmu musí Komise za účelem vyvození závěru ohledně toho, zda předmětná opatření představují hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, či nikoli, posoudit dodržení podmínek, které Soudní dvůr stanovil ve svém rozsudku ve věci Altmark. (24) Tyto podmínky lze shrnout takto:






  a) | podnik, který je příjemcem vyrovnávací platby, musí být skutečně pověřen závazky veřejné služby a tyto závazky musí být jasně vymezeny (dále jen„první kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“); |
| --- | --- | --- |

(84)

V případě podniků pověřených poskytováním služby obecného hospodářského zájmu musí Komise za účelem vyvození závěru ohledně toho, zda předmětná opatření představují hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, či nikoli, posoudit dodržení podmínek, které Soudní dvůr stanovil ve svém rozsudku ve věci Altmark. (24) Tyto podmínky lze shrnout takto:

24

a)

podnik, který je příjemcem vyrovnávací platby, musí být skutečně pověřen závazky veřejné služby a tyto závazky musí být jasně vymezeny (dále jen„první kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“);

| b) | ukazatele pro výpočet vyrovnávací platby musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem (dále jen „druhé kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“); |
| --- | --- |

b)

ukazatele pro výpočet vyrovnávací platby musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem (dále jen „druhé kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“);

| c) | výše vyrovnávací platby je omezena rozsahem nezbytným k pokrytí veškerých nákladů vynaložených při plnění závazků veřejné služby, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk (dále jen „třetí kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“); |
| --- | --- |

c)

výše vyrovnávací platby je omezena rozsahem nezbytným k pokrytí veškerých nákladů vynaložených při plnění závazků veřejné služby, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk (dále jen „třetí kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“);

| d) | pokud nebyl podnik pověřený plněním závazků veřejné služby v určitém případě vybrán prostřednictvím procesu zadávání veřejných zakázek, který by umožnil vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby s nejnižšími náklady pro Společenství, musí být výše vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by při plnění těchto povinností vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku (dále jen „čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“). |
| --- | --- |

d)

pokud nebyl podnik pověřený plněním závazků veřejné služby v určitém případě vybrán prostřednictvím procesu zadávání veřejných zakázek, který by umožnil vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby s nejnižšími náklady pro Společenství, musí být výše vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by při plnění těchto povinností vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku (dále jen „čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark“).

| (85) | Tyto čtyři podmínky musí být splněny kumulativně. Není-li tudíž jedna z nich dodržena, nelze tvrdit, že dotyčné opatření nezahrnuje na základě rozsudku ve věci Altmark hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(85)

Tyto čtyři podmínky musí být splněny kumulativně. Není-li tudíž jedna z nich dodržena, nelze tvrdit, že dotyčné opatření nezahrnuje na základě rozsudku ve věci Altmark hospodářskou výhodu.

7.1.4.1.   První kritérium podle rozsudku ve věci Altmark

První kritérium podle rozsudku ve věci Altmark

| (86) | Požadavek první podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark se shoduje s požadavkem na jednoznačné pověření a vymezení služby obecného hospodářského zájmu stanoveným v čl. 106 odst. 2 Smlouvy. (25) |
| --- | --- |

(86)

Požadavek první podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark se shoduje s požadavkem na jednoznačné pověření a vymezení služby obecného hospodářského zájmu stanoveným v čl. 106 odst. 2 Smlouvy. (25)

25

| (87) | Ustanovení čl. 106 odst. 2 Smlouvy se vztahuje pouze na „podniky pověřené poskytováním“ služby obecného hospodářského zájmu. Soudní dvůr soustavně zdůrazňuje nutnost pověřovacího aktu. (26) Potřeba jednoznačného vymezení služby obecného hospodářského zájmu je proto neodmyslitelně spojena s požadavkem na pověření a nelze ji od tohoto požadavku oddělit a vyplývá přímo z čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(87)

Ustanovení čl. 106 odst. 2 Smlouvy se vztahuje pouze na „podniky pověřené poskytováním“ služby obecného hospodářského zájmu. Soudní dvůr soustavně zdůrazňuje nutnost pověřovacího aktu. (26) Potřeba jednoznačného vymezení služby obecného hospodářského zájmu je proto neodmyslitelně spojena s požadavkem na pověření a nelze ji od tohoto požadavku oddělit a vyplývá přímo z čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

26

| (88) | Již ve sdělení o službách obecného zájmu z roku 2001 zdůraznila Komise souvislost mezi jednoznačným vymezením, pověřením a nezbytností a přiměřeností vyrovnávací platby za služby obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy. (27) V bodě 22 zmíněného sdělení je objasněno, že „v každém případě však musí být, v zájmu umožnění uplatnění výjimky uvedené v čl. 106 odst. 2, jasně vymezen úkol veřejné služby a musí být výslovně zadán úkonem orgánu veřejné moci [...]. Tato povinnost je nutná k zajištění právní jistoty jakož i transparentnosti ve vztahu k občanům a nezbytná k tomu, aby Komise mohla provést své hodnocení proporcionality.“ Pověření a vymezení jsou tudíž logickým předpokladem smysluplného posouzení přiměřené výše vyrovnávací platby. Soudy Unie soustavně zdůrazňují potřebu jednoznačného vymezení závazků veřejné služby, aby bylo možno uplatnit jak výjimku podle rozsudku ve věci Altmark, tak i ustanovení čl. 106 odst. 2 Smlouvy. (28) |
| --- | --- |

(88)

Již ve sdělení o službách obecného zájmu z roku 2001 zdůraznila Komise souvislost mezi jednoznačným vymezením, pověřením a nezbytností a přiměřeností vyrovnávací platby za služby obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy. (27) V bodě 22 zmíněného sdělení je objasněno, že „v každém případě však musí být, v zájmu umožnění uplatnění výjimky uvedené v čl. 106 odst. 2, jasně vymezen úkol veřejné služby a musí být výslovně zadán úkonem orgánu veřejné moci [...]. Tato povinnost je nutná k zajištění právní jistoty jakož i transparentnosti ve vztahu k občanům a nezbytná k tomu, aby Komise mohla provést své hodnocení proporcionality.“ Pověření a vymezení jsou tudíž logickým předpokladem smysluplného posouzení přiměřené výše vyrovnávací platby. Soudy Unie soustavně zdůrazňují potřebu jednoznačného vymezení závazků veřejné služby, aby bylo možno uplatnit jak výjimku podle rozsudku ve věci Altmark, tak i ustanovení čl. 106 odst. 2 Smlouvy. (28)

27

28

| (89) | Rovněž sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (29) z roku 2011 objasňuje, že služby obecného hospodářského zájmu a závazky veřejné služby musejí být jasně definovány. Podle bodu 51 tohoto sdělení musí být poskytováním služby obecného hospodářského zájmu pověřen nejméně jeden podnik, aby mohl být uplatněn čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Dotyčné podniky musejí být tudíž státem pověřeny zvláštním úkolem. První kritérium podle rozsudku ve věci Altmark vyžaduje, aby podnik musel plnit závazky veřejné služby. Aby byl tudíž splněn požadavek stanovený v rozsudku ve věci Altmark, je nutné pověření poskytováním veřejné služby, jež vymezuje povinnosti dotyčného poskytovatele služby obecného hospodářského zájmu a povinnosti orgánu veřejné moci, který jej poskytováním dotyčné služby pověřil. Podle bodu 52 sdělení musí být veřejná služba svěřena jedním či několika akty, které musí upřesňovat alespoň závazky veřejné služby; to, o který podnik a případně o které území se jedná; povahu výhradních nebo zvláštních práv přiznaných podniku daným orgánem. |
| --- | --- |

(89)

Rovněž sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (29) z roku 2011 objasňuje, že služby obecného hospodářského zájmu a závazky veřejné služby musejí být jasně definovány. Podle bodu 51 tohoto sdělení musí být poskytováním služby obecného hospodářského zájmu pověřen nejméně jeden podnik, aby mohl být uplatněn čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Dotyčné podniky musejí být tudíž státem pověřeny zvláštním úkolem. První kritérium podle rozsudku ve věci Altmark vyžaduje, aby podnik musel plnit závazky veřejné služby. Aby byl tudíž splněn požadavek stanovený v rozsudku ve věci Altmark, je nutné pověření poskytováním veřejné služby, jež vymezuje povinnosti dotyčného poskytovatele služby obecného hospodářského zájmu a povinnosti orgánu veřejné moci, který jej poskytováním dotyčné služby pověřil. Podle bodu 52 sdělení musí být veřejná služba svěřena jedním či několika akty, které musí upřesňovat alespoň závazky veřejné služby; to, o který podnik a případně o které území se jedná; povahu výhradních nebo zvláštních práv přiznaných podniku daným orgánem.

29

| (90) | V daném případě Rumunsko tvrdilo, že financování z veřejných zdrojů poskytnuté dotyčným letištím v období 2007–2009 představovalo vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. Rumunsko uvedlo, že rozhodnutí vlády č. 398/1997 stanovilo jasně a transparentně závazky veřejné služby, ukazatele pro výpočet vyrovnávací platby a opatření směřující k vyloučení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby. |
| --- | --- |

(90)

V daném případě Rumunsko tvrdilo, že financování z veřejných zdrojů poskytnuté dotyčným letištím v období 2007–2009 představovalo vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. Rumunsko uvedlo, že rozhodnutí vlády č. 398/1997 stanovilo jasně a transparentně závazky veřejné služby, ukazatele pro výpočet vyrovnávací platby a opatření směřující k vyloučení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby.

| (91) | Ačkoli rozhodnutí vlády č. 398/1997 stanoví, že provozní a kapitálové náklady letišť, která jsou v něm zmíněna, budou uhrazeny z vlastních zdrojů, jež jsou doplněny o financování z veřejných zdrojů, a uvádí seznam činností, které mají správci letišť vykonávat na všech dotčených letištích (tj. nikoli jednotlivě pro každé letiště), neukládá správcům letišť jednoznačné závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

(91)

Ačkoli rozhodnutí vlády č. 398/1997 stanoví, že provozní a kapitálové náklady letišť, která jsou v něm zmíněna, budou uhrazeny z vlastních zdrojů, jež jsou doplněny o financování z veřejných zdrojů, a uvádí seznam činností, které mají správci letišť vykonávat na všech dotčených letištích (tj. nikoli jednotlivě pro každé letiště), neukládá správcům letišť jednoznačné závazky veřejné služby.

| (92) | Co se týká letiště Konstanca, ačkoliv rozhodnutí vlády č. 523/1998 stanoví, které náklady jsou buď doplněny financováním z veřejných zdrojů, nebo plně hrazeny financováním z veřejných zdrojů, a uvádí činnosti, jež vykonává správce letiště, neukládá správci letiště jednoznačné závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

(92)

Co se týká letiště Konstanca, ačkoliv rozhodnutí vlády č. 523/1998 stanoví, které náklady jsou buď doplněny financováním z veřejných zdrojů, nebo plně hrazeny financováním z veřejných zdrojů, a uvádí činnosti, jež vykonává správce letiště, neukládá správci letiště jednoznačné závazky veřejné služby.

| (93) | Tvrzení Rumunska, že letištní služby jsou nezbytné pro hospodářský rozvoj příslušných regionů nebo k plnění strategického bezpečnostního cíle, nepostačuje k tomu, aby se usuzovalo, že příjemci byli náležitě pověřeni poskytováním služby obecného hospodářského zájmu tak, aby se jednalo o závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

(93)

Tvrzení Rumunska, že letištní služby jsou nezbytné pro hospodářský rozvoj příslušných regionů nebo k plnění strategického bezpečnostního cíle, nepostačuje k tomu, aby se usuzovalo, že příjemci byli náležitě pověřeni poskytováním služby obecného hospodářského zájmu tak, aby se jednalo o závazky veřejné služby.

| (94) | Pokud jde o to, zda dotyčná letiště poskytují skutečné služby obecného hospodářského zájmu, Komise ponechává tuto otázku otevřenou, jelikož posouzení v tomto ohledu není nutné, poněvadž (jak bylo objasněno výše) v pověřovacím aktu nejsou závazky veřejné služby jednoznačně vymezeny. Komise proto nemusí s ohledem na tento aspekt zaujmout stanovisko. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o to, zda dotyčná letiště poskytují skutečné služby obecného hospodářského zájmu, Komise ponechává tuto otázku otevřenou, jelikož posouzení v tomto ohledu není nutné, poněvadž (jak bylo objasněno výše) v pověřovacím aktu nejsou závazky veřejné služby jednoznačně vymezeny. Komise proto nemusí s ohledem na tento aspekt zaujmout stanovisko.

| (95) | Dotyčná opatření nesplňují tudíž první kritérium podle rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(95)

Dotyčná opatření nesplňují tudíž první kritérium podle rozsudku ve věci Altmark.

7.1.4.2.   Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark

Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark

| (96) | Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark stanoví, že vyrovnávací platba musí představovat nezbytné minimum, aby se nepovažovala za podporu. Toto kritérium je splněno, pokud byl příjemce vyrovnávací platby vybrán prostřednictvím zadávacího řízení, které by umožnilo vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby obecného hospodářského zájmu s nejnižšími náklady pro Společenství, nebo jestliže tomu tak není, pokud byla výše vyrovnávací platby vypočítána s odkazem na náklady efektivního podniku. |
| --- | --- |

(96)

Čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark stanoví, že vyrovnávací platba musí představovat nezbytné minimum, aby se nepovažovala za podporu. Toto kritérium je splněno, pokud byl příjemce vyrovnávací platby vybrán prostřednictvím zadávacího řízení, které by umožnilo vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby obecného hospodářského zájmu s nejnižšími náklady pro Společenství, nebo jestliže tomu tak není, pokud byla výše vyrovnávací platby vypočítána s odkazem na náklady efektivního podniku.

| (97) | V daném případě nebyli příjemci vybráni prostřednictvím zadávacího řízení. K dispozici nejsou ani žádné důkazy, které by prokazovaly, že výše vyrovnávací platby byla určena na základě analýzy nákladů, které by při plnění těchto povinností (jež nebyly náležitě vymezeny – viz 86.–95. bod odůvodnění) vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku. Komise se proto domnívá, že nelze mít za to, že dotyčné financování z veřejných zdrojů bylo určeno na základě nákladů efektivního podniku. |
| --- | --- |

(97)

V daném případě nebyli příjemci vybráni prostřednictvím zadávacího řízení. K dispozici nejsou ani žádné důkazy, které by prokazovaly, že výše vyrovnávací platby byla určena na základě analýzy nákladů, které by při plnění těchto povinností (jež nebyly náležitě vymezeny – viz 86.–95. bod odůvodnění) vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku. Komise se proto domnívá, že nelze mít za to, že dotyčné financování z veřejných zdrojů bylo určeno na základě nákladů efektivního podniku.

| (98) | Předmětná opatření tudíž nesplňují čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(98)

Předmětná opatření tudíž nesplňují čtvrté kritérium podle rozsudku ve věci Altmark.

7.1.4.3.   Závěr – existence selektivní hospodářské výhody

Závěr – existence selektivní hospodářské výhody

| (99) | Jelikož první a čtvrtá podmínka podle rozsudku ve věci Altmark není splněna, Komise konstatuje, že v daném případě nebyly kumulativně splněny čtyři podmínky stanovené v rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark. Jelikož není dodržena ani zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu (jak bylo zmíněno v 82. bodě odůvodnění), poskytla předmětná opatření správcům letišť hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(99)

Jelikož první a čtvrtá podmínka podle rozsudku ve věci Altmark není splněna, Komise konstatuje, že v daném případě nebyly kumulativně splněny čtyři podmínky stanovené v rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark. Jelikož není dodržena ani zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu (jak bylo zmíněno v 82. bodě odůvodnění), poskytla předmětná opatření správcům letišť hospodářskou výhodu.

| (100) | Tato hospodářská výhoda je navíc selektivní, jelikož je určena určitým podnikům v daném hospodářském odvětví, a to letištím. |
| --- | --- |

(100)

Tato hospodářská výhoda je navíc selektivní, jelikož je určena určitým podnikům v daném hospodářském odvětví, a to letištím.

7.1.5.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (101) | Soutěž mezi letišti může být hodnocena s ohledem na kritéria výběru leteckých společností, a zejména srovnáním parametrů, jako jsou např. druh poskytovaných letištních služeb a dotyčných zákazníků, obyvatelstvo nebo hospodářská činnost, přetížení, existence přístupu po zemi a výše poplatků za používání letištní infrastruktury a služeb a související všeobecné obchodní podmínky (viz bod 43 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). |
| --- | --- |

(101)

Soutěž mezi letišti může být hodnocena s ohledem na kritéria výběru leteckých společností, a zejména srovnáním parametrů, jako jsou např. druh poskytovaných letištních služeb a dotyčných zákazníků, obyvatelstvo nebo hospodářská činnost, přetížení, existence přístupu po zemi a výše poplatků za používání letištní infrastruktury a služeb a související všeobecné obchodní podmínky (viz bod 43 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014).

| (102) | Provozovatelé letiště mimoto soutěží o provoz letištní infrastruktury, a to i na místních a regionálních letištích. Financování letiště z veřejných zdrojů proto může narušit hospodářskou soutěž na trzích pro provoz letištní infrastruktury. Financování letišť i leteckých společností z veřejných zdrojů navíc může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod na trzích letecké dopravy v Unii. Financování letišť nebo leteckých společností z veřejných zdrojů může rovněž ovlivnit konkurenci mezi různými druhy dopravy (viz bod 44 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). |
| --- | --- |

(102)

Provozovatelé letiště mimoto soutěží o provoz letištní infrastruktury, a to i na místních a regionálních letištích. Financování letiště z veřejných zdrojů proto může narušit hospodářskou soutěž na trzích pro provoz letištní infrastruktury. Financování letišť i leteckých společností z veřejných zdrojů navíc může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod na trzích letecké dopravy v Unii. Financování letišť nebo leteckých společností z veřejných zdrojů může rovněž ovlivnit konkurenci mezi různými druhy dopravy (viz bod 44 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014).

| (103) | Předmětná opatření proto narušila hospodářskou soutěži, či ji přinejmenším mohla narušit a ovlivnila obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(103)

Předmětná opatření proto narušila hospodářskou soutěži, či ji přinejmenším mohla narušit a ovlivnila obchod mezi členskými státy.

7.1.6.   
  Závěr ohledně existence podpory

Závěr ohledně existence podpory

| (104) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že předmětná opatření představují státní podporu těchto letišť ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(104)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že předmětná opatření představují státní podporu těchto letišť ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.2.   DRUH PODPORY: EXISTUJÍCÍ NEBO NOVÁ PODPORA?

DRUH PODPORY: EXISTUJÍCÍ NEBO NOVÁ PODPORA?

| (105) | Posouzení uvedené v oddíle 3.2.2 „Druh podpory: existující nebo nová podpora“ (93. až 95. bod odůvodnění) v rozhodnutí o zahájení řízení s cílem určit, zda by se měla podpora považovat podle ustanovení přílohy V Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska za existující nebo novou podporu, zůstává v platnosti. Opatření se proto nepovažují za existující podporu. |
| --- | --- |

(105)

Posouzení uvedené v oddíle 3.2.2 „Druh podpory: existující nebo nová podpora“ (93. až 95. bod odůvodnění) v rozhodnutí o zahájení řízení s cílem určit, zda by se měla podpora považovat podle ustanovení přílohy V Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska za existující nebo novou podporu, zůstává v platnosti. Opatření se proto nepovažují za existující podporu.

7.3.   ZÁKONNOST PODPORY

ZÁKONNOST PODPORY

| (106) | Předmětná opatření byla provedena před formálním schválením Komisí. Představují proto protiprávní podporu, pokud nesplňují příslušné podmínky aktu Unie o blokové výjimce z oznamovací povinnosti podle článku 108 SFEU pro určité kategorie podpory. V daném případě je jediným aktem, který mohl takovouto výjimku stanovit, rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(106)

Předmětná opatření byla provedena před formálním schválením Komisí. Představují proto protiprávní podporu, pokud nesplňují příslušné podmínky aktu Unie o blokové výjimce z oznamovací povinnosti podle článku 108 SFEU pro určité kategorie podpory. V daném případě je jediným aktem, který mohl takovouto výjimku stanovit, rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

| (107) | V průběhu šetření Rumunsko tvrdilo, že podpora pro třináct dotčených letišť splňuje podmínky stanovené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, které bylo v době provedení dotyčných opatření v platnosti. |
| --- | --- |

(107)

V průběhu šetření Rumunsko tvrdilo, že podpora pro třináct dotčených letišť splňuje podmínky stanovené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, které bylo v době provedení dotyčných opatření v platnosti.

| (108) | Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 se vztahovalo na letiště,






  a) | u nichž roční počet cestujících nepřevýšil 1 000 000 osob; |
| --- | --- | --- |

(108)

Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 se vztahovalo na letiště,

a)

u nichž roční počet cestujících nepřevýšil 1 000 000 osob;

| b) | letiště, jejichž průměrný roční obrat před zdaněním nepřesáhl v průběhu dvou finančních let předcházejících roku, kdy bylo dané letiště pověřeno poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, částku 100 milionů EUR, pokud roční vyrovnávací platba za dotčenou službu nepřesahuje 30 milionů EUR. (30) |
| --- | --- |

b)

letiště, jejichž průměrný roční obrat před zdaněním nepřesáhl v průběhu dvou finančních let předcházejících roku, kdy bylo dané letiště pověřeno poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, částku 100 milionů EUR, pokud roční vyrovnávací platba za dotčenou službu nepřesahuje 30 milionů EUR. (30)

30

| (109) | Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 se vztahovalo pouze na podporu v podobě vyrovnávací platby za skutečné služby obecného hospodářského zájmu. Aby bylo možno využít tuto výjimku, musí vyrovnávací platba za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu splňovat také podrobné podmínky stanovené v článcích 4, 5 a 6 zmíněného rozhodnutí. (31) |
| --- | --- |

(109)

Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 se vztahovalo pouze na podporu v podobě vyrovnávací platby za skutečné služby obecného hospodářského zájmu. Aby bylo možno využít tuto výjimku, musí vyrovnávací platba za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu splňovat také podrobné podmínky stanovené v článcích 4, 5 a 6 zmíněného rozhodnutí. (31)

31

| (110) | V článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 se vyžaduje, aby bylo provozování služeb obecného hospodářského zájmu dotčenému podniku uděleno jedním nebo několika úředními akty, které stanoví mimo jiné povahu a délku trvání závazků veřejné služby, ukazatele pro výpočet, kontrolu a hodnocení vyrovnávací platby a opatření směřující k vyloučení a vrácení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby. Článek 5 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 stanoví, že výše vyrovnávací platby musí být omezena rozsahem nezbytným pro úhradu nákladů vynaložených v souvislosti s plněním závazků veřejné služby, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený výnos. Podle článku 6 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 musí členské státy provádět pravidelné kontroly směřující ke zjištění, zda podniky nedostávají vyrovnávací platby přesahující výši určenou podle článku 5. |
| --- | --- |

(110)

V článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 se vyžaduje, aby bylo provozování služeb obecného hospodářského zájmu dotčenému podniku uděleno jedním nebo několika úředními akty, které stanoví mimo jiné povahu a délku trvání závazků veřejné služby, ukazatele pro výpočet, kontrolu a hodnocení vyrovnávací platby a opatření směřující k vyloučení a vrácení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby. Článek 5 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 stanoví, že výše vyrovnávací platby musí být omezena rozsahem nezbytným pro úhradu nákladů vynaložených v souvislosti s plněním závazků veřejné služby, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený výnos. Podle článku 6 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 musí členské státy provádět pravidelné kontroly směřující ke zjištění, zda podniky nedostávají vyrovnávací platby přesahující výši určenou podle článku 5.

| (111) | Jak je uvedeno v oddíle 7.1.4.1, Rumunsko neprokázalo, že správci letišť byli prostřednictvím údajných pověřovacích aktů, z nichž vycházeli, a to rozhodnutím vlády č. 398/1997 a rozhodnutím vlády č. 523/1998, pověřeni plněním jednoznačně vymezených závazků veřejné služby. Požadavky článku 4 nejsou proto splněny. |
| --- | --- |

(111)

Jak je uvedeno v oddíle 7.1.4.1, Rumunsko neprokázalo, že správci letišť byli prostřednictvím údajných pověřovacích aktů, z nichž vycházeli, a to rozhodnutím vlády č. 398/1997 a rozhodnutím vlády č. 523/1998, pověřeni plněním jednoznačně vymezených závazků veřejné služby. Požadavky článku 4 nejsou proto splněny.

| (112) | Podporu pro jedenáct správců letišť proto nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a za vyňatou z oznamovací povinnosti na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(112)

Podporu pro jedenáct správců letišť proto nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a za vyňatou z oznamovací povinnosti na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

| (113) | Podle článku 10 rozhodnutí Komise 2012/21/EU (32) (dále jen „rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011“) lze podporu uvedenou v účinnost před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, která nebyla slučitelná s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti v souladu s rozhodnutím o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem a vyjmout z oznamovací povinnosti, pokud tato podpora splňuje podmínky, jež jsou v něm stanoveny. Z obdobných důvodů, jaké byly objasněny v oddíle 7.1.4.1, nesplňuje podpora podmínky stanovené v článcích 4, 5 a 6 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011, jež jsou velkou měrou podobné podmínkám stanoveným v článcích 4, 5 a 6 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Podporu proto nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a vyňatou z oznamovací povinnosti na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011. |
| --- | --- |

(113)

Podle článku 10 rozhodnutí Komise 2012/21/EU (32) (dále jen „rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011“) lze podporu uvedenou v účinnost před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, která nebyla slučitelná s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti v souladu s rozhodnutím o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem a vyjmout z oznamovací povinnosti, pokud tato podpora splňuje podmínky, jež jsou v něm stanoveny. Z obdobných důvodů, jaké byly objasněny v oddíle 7.1.4.1, nesplňuje podpora podmínky stanovené v článcích 4, 5 a 6 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011, jež jsou velkou měrou podobné podmínkám stanoveným v článcích 4, 5 a 6 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Podporu proto nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem a vyňatou z oznamovací povinnosti na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011.

32

| (114) | Dotyčná opatření tudíž představují protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(114)

Dotyčná opatření tudíž představují protiprávní státní podporu.

7.4.   SLUČITELNOST PODPORY

SLUČITELNOST PODPORY

| (115) | Z výše objasněných důvodů nelze podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem v souladu s rozhodnutím o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 ani s rozhodnutím z roku 2011. Komise proto slučitelnost dotyčných opatření posoudí na základě kritérií stanovených v rámci pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 resp. pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014, jež se zdají být jedinými možnými právními základy, podle nichž by tato opatření mohla být případně považována za slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(115)

Z výše objasněných důvodů nelze podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem v souladu s rozhodnutím o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 ani s rozhodnutím z roku 2011. Komise proto slučitelnost dotyčných opatření posoudí na základě kritérií stanovených v rámci pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 resp. pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014, jež se zdají být jedinými možnými právními základy, podle nichž by tato opatření mohla být případně považována za slučitelná s vnitřním trhem.

7.4.1.   
  Slučitelnost podle rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011

Slučitelnost podle rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011

| (116) | V čl. 106 odst. 2 Smlouvy je stanoveno, že „podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.“ |
| --- | --- |

(116)

V čl. 106 odst. 2 Smlouvy je stanoveno, že „podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.“

| (117) | Uvedený článek stanoví výjimku z obecného zákazu státních podpor obsaženého v článku 107 Smlouvy, je-li tato podpora nezbytná a přiměřená, aby bylo zaručeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu za přijatelných hospodářských podmínek. Podle čl. 106 odst. 3 Smlouvy musí Komise zajistit provádění tohoto článku, včetně mimo jiné upřesnění podmínek, za nichž jsou splněna kritéria týkající se nezbytnosti a přiměřenosti. |
| --- | --- |

(117)

Uvedený článek stanoví výjimku z obecného zákazu státních podpor obsaženého v článku 107 Smlouvy, je-li tato podpora nezbytná a přiměřená, aby bylo zaručeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu za přijatelných hospodářských podmínek. Podle čl. 106 odst. 3 Smlouvy musí Komise zajistit provádění tohoto článku, včetně mimo jiné upřesnění podmínek, za nichž jsou splněna kritéria týkající se nezbytnosti a přiměřenosti.

| (118) | Přede dnem 31. ledna 2012 představovaly politiku Komise týkající se uplatňování výjimky stanovené v čl. 106 odst. 2 Smlouvy rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (dále jen „rámec pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2005“) (33) a rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(118)

Přede dnem 31. ledna 2012 představovaly politiku Komise týkající se uplatňování výjimky stanovené v čl. 106 odst. 2 Smlouvy rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (dále jen „rámec pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2005“) (33) a rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

33

| (119) | Dne 31. ledna 2012 vstoupil v platnost nový balíček týkající se služeb obecného hospodářského zájmu zahrnující rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (dále jen „rámec pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011“) (34) a „rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011“. |
| --- | --- |

(119)

Dne 31. ledna 2012 vstoupil v platnost nový balíček týkající se služeb obecného hospodářského zájmu zahrnující rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (dále jen „rámec pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011“) (34) a „rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2011“.

34

| (120) | Podle bodu 69 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 „Komise použije zásady stanovené v tomto sdělení na protiprávní podporu, o které rozhodne po 31. lednu 2012, i když byla podpora udělena před tímto datem“. |
| --- | --- |

(120)

Podle bodu 69 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 „Komise použije zásady stanovené v tomto sdělení na protiprávní podporu, o které rozhodne po 31. lednu 2012, i když byla podpora udělena před tímto datem“.

| (121) | Bod 16 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 stanoví požadavky na platné pověření poskytováním služby obecného hospodářského zájmu. V bodě 16 písm. a) se zejména stanoví, že pověřovací akt musí uvádět náplň a délku trvání závazků veřejné služby. Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny již v oddílech 7.1.4.1 a 7.3, nelze v tomto případě podporu považovat za slučitelnou podle rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011. |
| --- | --- |

(121)

Bod 16 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 stanoví požadavky na platné pověření poskytováním služby obecného hospodářského zájmu. V bodě 16 písm. a) se zejména stanoví, že pověřovací akt musí uvádět náplň a délku trvání závazků veřejné služby. Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny již v oddílech 7.1.4.1 a 7.3, nelze v tomto případě podporu považovat za slučitelnou podle rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011.

| (122) | Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(122)

Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

7.4.2.   
  Slučitelnost podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

Slučitelnost podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

| (123) | Na provozní podporu, která byla letištním poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, se použijí pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. (35) Podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 pro provozní podporu letištím se liší v závislosti na tom, zda byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, tj. dnem vstupu pokynů v platnost, nebo posléze. (36) |
| --- | --- |

(123)

Na provozní podporu, která byla letištním poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, se použijí pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. (35) Podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 pro provozní podporu letištím se liší v závislosti na tom, zda byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, tj. dnem vstupu pokynů v platnost, nebo posléze. (36)

35

36

| (124) | Provozní podporu poskytnutou před vstupem pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v platnost, tedy před 4. dubnem 2014, lze prohlásit za slučitelnou v případě, že jsou splněny tyto podmínky:






  a) | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je mimo jiné splněna tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (37); |
| --- | --- | --- |

(124)

Provozní podporu poskytnutou před vstupem pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v platnost, tedy před 4. dubnem 2014, lze prohlásit za slučitelnou v případě, že jsou splněny tyto podmínky:

a)

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je mimo jiné splněna tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (37);

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

37

| b) | vhodnost státní podpory jako nástroje politiky: členské státy musí prokázat, že opatření podpory je vhodným nástrojem politiky pro dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které se podpora zaměřuje (38); |
| --- | --- |

b)

vhodnost státní podpory jako nástroje politiky: členské státy musí prokázat, že opatření podpory je vhodným nástrojem politiky pro dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které se podpora zaměřuje (38);

vhodnost státní podpory jako nástroje politiky

38

| c) | potřeba státního zásahu: podpora by se měla zaměřovat na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (39); |
| --- | --- |

c)

potřeba státního zásahu: podpora by se měla zaměřovat na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (39);

potřeba státního zásahu

39

| d) | existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště (40); |
| --- | --- |

d)

existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště (40);

existence motivačního účinku

40

| e) | přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (41); |
| --- | --- |

e)

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (41);

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

41

| f) | zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod. (42) |
| --- | --- |

f)

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod. (42)

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

42

7.4.2.1.   Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (125) | Opatření provozní podpory poskytnuté rumunským regionálním letištím měla letištím zajistit dostatečný kapitál pro zachování životaschopné činnosti. Podle Rumunska hrají regionální letiště zásadní úlohu při prosazování přístupnosti spádových oblastí a dotyčné financování zlepšuje zabezpečení, bezpečnost a efektivnost letišť, přičemž současně přispívá k dosažení obecnějších cílů regionálního rozvoje. Letecká doprava je mimoto nejpohodlnějším způsobem dopravy do/z těchto regionů, kromě silniční/železniční dopravy, která však v Rumunsku vzhledem ke špatnému stavu infrastruktury znamená podstatně delší dobu strávenou na cestě. |
| --- | --- |

(125)

Opatření provozní podpory poskytnuté rumunským regionálním letištím měla letištím zajistit dostatečný kapitál pro zachování životaschopné činnosti. Podle Rumunska hrají regionální letiště zásadní úlohu při prosazování přístupnosti spádových oblastí a dotyčné financování zlepšuje zabezpečení, bezpečnost a efektivnost letišť, přičemž současně přispívá k dosažení obecnějších cílů regionálního rozvoje. Letecká doprava je mimoto nejpohodlnějším způsobem dopravy do/z těchto regionů, kromě silniční/železniční dopravy, která však v Rumunsku vzhledem ke špatnému stavu infrastruktury znamená podstatně delší dobu strávenou na cestě.

| (126) | Komise však podotýká, že vzhledem k vzájemné blízkosti některých letišť, jichž se šetření týká, může případná duplikace letištní infrastruktury hovořit proti zjištění, že financování těchto letišť splňuje jasně vymezený cíl společného zájmu. Komise proto musí posoudit, zda financování těchto letišť nevede k duplikaci letištní infrastruktury v téže spádové oblasti. |
| --- | --- |

(126)

Komise však podotýká, že vzhledem k vzájemné blízkosti některých letišť, jichž se šetření týká, může případná duplikace letištní infrastruktury hovořit proti zjištění, že financování těchto letišť splňuje jasně vymezený cíl společného zájmu. Komise proto musí posoudit, zda financování těchto letišť nevede k duplikaci letištní infrastruktury v téže spádové oblasti.

| (127) | V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 je „spádová oblast letiště“ definována jako ohraničení zeměpisného trhu, které je běžně stanoveno na zhruba 100 kilometrů nebo přibližně 60 minut doby strávené na cestě autem, autobusem, vlakem nebo vysokorychlostním vlakem. Vymezení spádové oblasti daného letiště musí vzít v úvahu specifika každého letiště. Velikost a tvar spádové oblasti se u jednotlivých letišť liší a závisí na různých vlastnostech letiště, mimo jiné na jeho podnikatelském modelu, umístění a destinacích, které obsluhuje. |
| --- | --- |

(127)

V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 je „spádová oblast letiště“ definována jako ohraničení zeměpisného trhu, které je běžně stanoveno na zhruba 100 kilometrů nebo přibližně 60 minut doby strávené na cestě autem, autobusem, vlakem nebo vysokorychlostním vlakem. Vymezení spádové oblasti daného letiště musí vzít v úvahu specifika každého letiště. Velikost a tvar spádové oblasti se u jednotlivých letišť liší a závisí na různých vlastnostech letiště, mimo jiné na jeho podnikatelském modelu, umístění a destinacích, které obsluhuje.

| (128) | Jak bylo uvedeno v 24. bodě odůvodnění, jedinými letišti, která jsou předmětem tohoto posouzení a v jejichž případě se jiné letiště nachází ve spádové oblasti ve vzdálenosti 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě autem, vlakem nebo vysokorychlostním vlakem, jak je vymezena v bodě 25 podbodě 12 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jsou letiště Arad, Baia Mare, Satu Mare, Konstanca a Oradea. S ohledem na všechna ostatní letiště se Komise domnívá, že podpora přispěla k zachování provozu infrastruktury potřebné pro mobilitu občanů a přístupnost regionů, v nichž se tato letiště nacházejí, zejména vzhledem k nedostatečné kvalitě silniční a železniční infrastruktury. U těchto letišť proto podpora přispěla k prosazování cíle společného zájmu Unie. Co se týká ostatních letišť, Komise konstatuje toto. |
| --- | --- |

(128)

Jak bylo uvedeno v 24. bodě odůvodnění, jedinými letišti, která jsou předmětem tohoto posouzení a v jejichž případě se jiné letiště nachází ve spádové oblasti ve vzdálenosti 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě autem, vlakem nebo vysokorychlostním vlakem, jak je vymezena v bodě 25 podbodě 12 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jsou letiště Arad, Baia Mare, Satu Mare, Konstanca a Oradea. S ohledem na všechna ostatní letiště se Komise domnívá, že podpora přispěla k zachování provozu infrastruktury potřebné pro mobilitu občanů a přístupnost regionů, v nichž se tato letiště nacházejí, zejména vzhledem k nedostatečné kvalitě silniční a železniční infrastruktury. U těchto letišť proto podpora přispěla k prosazování cíle společného zájmu Unie. Co se týká ostatních letišť, Komise konstatuje toto.

Letiště Arad

Letiště Arad

| (129) | Letiště Arad se nachází pouze 50 km od letiště Temešvár, což představuje dobu strávenou na cestě v délce 40 minut. |
| --- | --- |

(129)

Letiště Arad se nachází pouze 50 km od letiště Temešvár, což představuje dobu strávenou na cestě v délce 40 minut.

| (130) | Letiště Temešvár a Arad uplatňovala v období 2007–2009 odlišné podnikatelské modely. Letiště Temešvár bylo zavedeným letištěm uplatňujícím podnikatelský model, jenž se významně liší od modelu letiště Arad. Letiště Temešvár nabízelo především pravidelné lety regionálních a mezinárodních leteckých dopravců poskytujících služby v plném rozsahu, které spojovaly Temešvár s řadou rumunských a evropských měst (43), zatímco (jak je uvedeno v 28. a 31. bodě odůvodnění) podnikatelský model letiště Arad byl založen na nízkonákladové přepravě. Obě letiště uplatňovala rozdílné modely i od roku 2009, přičemž nízkonákladová přeprava se na letišti Arad výrazně snížila a posléze byla ukončena (v roce 2015 obsloužilo letiště pouze 8 632 cestujících a podle veřejně dostupných informací v roce 2016 nemělo žádnou komerční přepravu cestujících) a letiště Temešvár se nyní zaměřuje na nízkonákladovou přepravu. Skutečnost, že se podnikatelské modely letišť Temešvár a Arad v posuzovaném období i posléze lišily, naznačuje, že tato dvě letiště nepředstavují plnohodnotnou náhradu. |
| --- | --- |

(130)

Letiště Temešvár a Arad uplatňovala v období 2007–2009 odlišné podnikatelské modely. Letiště Temešvár bylo zavedeným letištěm uplatňujícím podnikatelský model, jenž se významně liší od modelu letiště Arad. Letiště Temešvár nabízelo především pravidelné lety regionálních a mezinárodních leteckých dopravců poskytujících služby v plném rozsahu, které spojovaly Temešvár s řadou rumunských a evropských měst (43), zatímco (jak je uvedeno v 28. a 31. bodě odůvodnění) podnikatelský model letiště Arad byl založen na nízkonákladové přepravě. Obě letiště uplatňovala rozdílné modely i od roku 2009, přičemž nízkonákladová přeprava se na letišti Arad výrazně snížila a posléze byla ukončena (v roce 2015 obsloužilo letiště pouze 8 632 cestujících a podle veřejně dostupných informací v roce 2016 nemělo žádnou komerční přepravu cestujících) a letiště Temešvár se nyní zaměřuje na nízkonákladovou přepravu. Skutečnost, že se podnikatelské modely letišť Temešvár a Arad v posuzovaném období i posléze lišily, naznačuje, že tato dvě letiště nepředstavují plnohodnotnou náhradu.

43

| (131) | Podle bodu 85 pokynů pro leteckou dopravu nepřispívá duplikace neziskových letišť nebo vytváření další nadbytečné kapacity k cíli společného zájmu. Komise v této souvislosti podotýká, že letiště Temešvár bylo v posuzovaném období ziskové. Letiště Temešvár mimoto v období 2007–2010 investovalo do různých terminálů s cílem rozšířit svou kapacitu a obsluhovat větší letecký provoz (např. rozšíření a modernizace terminálu pro mezinárodní lety v roce 2007, rozšíření odletového terminálu pro vnitrostátní lety v období 2008–2010). Letiště Temešvár, které již bylo mnohem větší, muselo proto investovat do růstu, není tudíž pravděpodobné, že by v případě neposkytnutí podpory letišti Arad mohlo letiště Temešvár absorbovat provoz letiště Arad bez dalších investic. To představuje další signál neplnohodnotné nahraditelnosti těchto dvou letišť. |
| --- | --- |

(131)

Podle bodu 85 pokynů pro leteckou dopravu nepřispívá duplikace neziskových letišť nebo vytváření další nadbytečné kapacity k cíli společného zájmu. Komise v této souvislosti podotýká, že letiště Temešvár bylo v posuzovaném období ziskové. Letiště Temešvár mimoto v období 2007–2010 investovalo do různých terminálů s cílem rozšířit svou kapacitu a obsluhovat větší letecký provoz (např. rozšíření a modernizace terminálu pro mezinárodní lety v roce 2007, rozšíření odletového terminálu pro vnitrostátní lety v období 2008–2010). Letiště Temešvár, které již bylo mnohem větší, muselo proto investovat do růstu, není tudíž pravděpodobné, že by v případě neposkytnutí podpory letišti Arad mohlo letiště Temešvár absorbovat provoz letiště Arad bez dalších investic. To představuje další signál neplnohodnotné nahraditelnosti těchto dvou letišť.

| (132) | Vzhledem k tvrzením uvedeným v 130. a 131. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že ačkoli se letiště Arad nachází ve stejné spádové oblasti jako letiště Temešvár, mezi těmito dvěma letišti duplikace neexistuje. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k tvrzením uvedeným v 130. a 131. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že ačkoli se letiště Arad nachází ve stejné spádové oblasti jako letiště Temešvár, mezi těmito dvěma letišti duplikace neexistuje.

| (133) | Na základě výše uvedených skutečností může Komise vyvodit závěr, že podpora pro letiště Arad přispěla k mobilitě občanů a přístupnosti regionu, v němž se toto letiště nachází, a sloužila proto jasně vymezenému cíli společného zájmu. |
| --- | --- |

(133)

Na základě výše uvedených skutečností může Komise vyvodit závěr, že podpora pro letiště Arad přispěla k mobilitě občanů a přístupnosti regionu, v němž se toto letiště nachází, a sloužila proto jasně vymezenému cíli společného zájmu.

Letiště Baia Mare a Satu Mare

Letiště Baia Mare a Satu Mare

| (134) | Co se týká letišť Baia Mare a Satu Mare, tato letiště se od sebe nacházejí ve vzdálenosti 76 km a obě letiště obsluhovala většinou pravidelné lety do Bukurešti provozované rumunským národním leteckým dopravcem, společností TAROM. Podle veřejně dostupných informací provozovala společnost TAROM na letišti Baia Mare v období 2007–2009 několik letů do Bukurešti týdně, zatímco společnost Austrian Airlines obsluhovala v období od dubna 2008 do února 2009 jednu destinaci (Vídeň) a společnost Blueair obsluhovala po dobu pouze několika málo měsíců (říjen až prosinec 2009) tři evropské destinace. Společnost TAROM provozovala týdně několik letů do Bukurešti rovněž z letiště Satu Mare. Vzhledem ke špatnému stavu silniční infrastruktury v této oblasti činí doba strávená na cestě autem mezi těmito letišti 1 h 10 min., což překračuje kritérium týkající se 60 minut doby strávené na cestě, které se používá k vymezení spádové oblasti letiště podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(134)

Co se týká letišť Baia Mare a Satu Mare, tato letiště se od sebe nacházejí ve vzdálenosti 76 km a obě letiště obsluhovala většinou pravidelné lety do Bukurešti provozované rumunským národním leteckým dopravcem, společností TAROM. Podle veřejně dostupných informací provozovala společnost TAROM na letišti Baia Mare v období 2007–2009 několik letů do Bukurešti týdně, zatímco společnost Austrian Airlines obsluhovala v období od dubna 2008 do února 2009 jednu destinaci (Vídeň) a společnost Blueair obsluhovala po dobu pouze několika málo měsíců (říjen až prosinec 2009) tři evropské destinace. Společnost TAROM provozovala týdně několik letů do Bukurešti rovněž z letiště Satu Mare. Vzhledem ke špatnému stavu silniční infrastruktury v této oblasti činí doba strávená na cestě autem mezi těmito letišti 1 h 10 min., což překračuje kritérium týkající se 60 minut doby strávené na cestě, které se používá k vymezení spádové oblasti letiště podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (135) | Jak bylo uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, ve velikosti letadel, která mohla být na těchto dvou letištích pravidelně provozována, existoval rozdíl, a to kvůli rozdílné infrastruktuře. |
| --- | --- |

(135)

Jak bylo uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, ve velikosti letadel, která mohla být na těchto dvou letištích pravidelně provozována, existoval rozdíl, a to kvůli rozdílné infrastruktuře.

| (136) | Proto vzhledem k tvrzením uvedeným v 134. a 135. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že ačkoliv se obě letiště nacházejí ve vzdálenosti 100 km, což je kritérium používané k vymezení spádové oblasti letiště podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, duplikace mezi těmito letišti neexistuje. |
| --- | --- |

(136)

Proto vzhledem k tvrzením uvedeným v 134. a 135. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že ačkoliv se obě letiště nacházejí ve vzdálenosti 100 km, což je kritérium používané k vymezení spádové oblasti letiště podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, duplikace mezi těmito letišti neexistuje.

| (137) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že podpora, kterou obdrželo každé z těchto dvou letišť, přispěla k jasně vymezenému cíli společného zájmu zvýšením mobility a přístupnosti v oblastech, v nichž se tato letiště nacházejí. |
| --- | --- |

(137)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že podpora, kterou obdrželo každé z těchto dvou letišť, přispěla k jasně vymezenému cíli společného zájmu zvýšením mobility a přístupnosti v oblastech, v nichž se tato letiště nacházejí.

Letiště Konstanca

Letiště Konstanca

| (138) | Letiště Konstanca se nachází ve vzdálenosti 45 km a 30 minut doby strávené na cestě od letiště Tuzla. V období 2007–2009 nabízelo letiště Konstanca pravidelné lety do řady evropských destinací, uplatňovalo proto odlišný podnikatelský model v porovnání s letištěm Tuzla, jež neposkytovalo letištní služby pro komerční dopravu a zaměřovalo se na speciální lety (např. lety pro zemědělské účely, reklamní účely, jakož i volnočasové, výcvikové a pohotovostní lety). Ačkoliv se letiště Tuzla nachází ve stejné spádové oblasti jako letiště Konstanca, nelze je pokládat za „letiště“ ve smyslu bodu 25 podbodu 6 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, a nelze je tudíž považovat ani za duplikaci letištní infrastruktury na letišti Konstanca. |
| --- | --- |

(138)

Letiště Konstanca se nachází ve vzdálenosti 45 km a 30 minut doby strávené na cestě od letiště Tuzla. V období 2007–2009 nabízelo letiště Konstanca pravidelné lety do řady evropských destinací, uplatňovalo proto odlišný podnikatelský model v porovnání s letištěm Tuzla, jež neposkytovalo letištní služby pro komerční dopravu a zaměřovalo se na speciální lety (např. lety pro zemědělské účely, reklamní účely, jakož i volnočasové, výcvikové a pohotovostní lety). Ačkoliv se letiště Tuzla nachází ve stejné spádové oblasti jako letiště Konstanca, nelze je pokládat za „letiště“ ve smyslu bodu 25 podbodu 6 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, a nelze je tudíž považovat ani za duplikaci letištní infrastruktury na letišti Konstanca.

| (139) | Na tomto základě vyvozuje Komise závěr, že podpora, kterou obdrželo letiště Konstanca, přispěla k jasně vymezenému cíli společného zájmu zvýšením mobility a přístupnosti v oblastech, v nichž se toto letiště nachází. |
| --- | --- |

(139)

Na tomto základě vyvozuje Komise závěr, že podpora, kterou obdrželo letiště Konstanca, přispěla k jasně vymezenému cíli společného zájmu zvýšením mobility a přístupnosti v oblastech, v nichž se toto letiště nachází.

Letiště Oradea

Letiště Oradea

| (140) | Letiště Oradea se nachází ve vzdálenosti 80 km od letiště Debrecín (Maďarsko), doba strávená na cestě však činí nejméně 1 h 30 min. (kvůli potřebě překročit hranici mimo schengenský prostor). |
| --- | --- |

(140)

Letiště Oradea se nachází ve vzdálenosti 80 km od letiště Debrecín (Maďarsko), doba strávená na cestě však činí nejméně 1 h 30 min. (kvůli potřebě překročit hranici mimo schengenský prostor).

| (141) | V období 2007–2009 uplatňovala tato letiště navíc odlišný podnikatelský model, kdy letiště Oradea provozovalo vnitrostátní lety zajišťované regionálními a národními leteckými dopravci poskytujícími služby v plném rozsahu, zatímco letiště Debrecín se v té době zaměřovalo na charterové lety (přičemž nízkonákladová přeprava se začala rozvíjet teprve v posledních letech). To naznačuje, že tato dvě letiště nepředstavovala v posuzovaném období plnohodnotnou vzájemnou náhradu. Ačkoli se obě letiště nacházejí ve vzdálenosti 100 km, což je kritérium používané k vymezení spádové oblasti letiště podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, Komise konstatuje, že duplikace mezi těmito letišti neexistuje. |
| --- | --- |

(141)

V období 2007–2009 uplatňovala tato letiště navíc odlišný podnikatelský model, kdy letiště Oradea provozovalo vnitrostátní lety zajišťované regionálními a národními leteckými dopravci poskytujícími služby v plném rozsahu, zatímco letiště Debrecín se v té době zaměřovalo na charterové lety (přičemž nízkonákladová přeprava se začala rozvíjet teprve v posledních letech). To naznačuje, že tato dvě letiště nepředstavovala v posuzovaném období plnohodnotnou vzájemnou náhradu. Ačkoli se obě letiště nacházejí ve vzdálenosti 100 km, což je kritérium používané k vymezení spádové oblasti letiště podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, Komise konstatuje, že duplikace mezi těmito letišti neexistuje.

| (142) | Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora, kterou obdrželo letiště Oradea, přispěla k jasně vymezenému cíli společného zájmu zvýšením mobility a přístupnosti v oblastech, v nichž se toto letiště nachází. |
| --- | --- |

(142)

Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora, kterou obdrželo letiště Oradea, přispěla k jasně vymezenému cíli společného zájmu zvýšením mobility a přístupnosti v oblastech, v nichž se toto letiště nachází.

7.4.2.2.   Potřeba státního zásahu, vhodnost státní podpory jako nástroje politiky, existence motivačního účinku, přiměřenost podpory

Potřeba státního zásahu, vhodnost státní podpory jako nástroje politiky, existence motivačního účinku, přiměřenost podpory

| (143) | Co se týká nezbytnosti podpory, v bodě 116 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se vyžaduje, aby provozní podpora přinesla materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. Podle bodu 120 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí členské státy prokázat, že opatření podpory je vhodným nástrojem politiky pro dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které se podpora zaměřuje. Tak je tomu tehdy, pokud by v případě, že by dotyčná podpora poskytnuta nebyla, byla dotčená rumunská letiště pravděpodobně nucena odejít z trhu, což by připravilo rumunské regiony o dopravní infrastrukturu, která hraje důležitou úlohu v jejich přístupnosti a rozvoji, nebo by výrazně snížila svou činnost. Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 mohou mít menší letiště obtíže zajistit bez finančních prostředků z veřejných zdrojů financování svého provozu. Podle bodu 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 nemusí být letiště s ročním objemem přepravy nižším než 200 000 cestujících ročně schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. Komise v této souvislosti podotýká, že objem přepravy na jedenácti letištích, která jsou předmětem tohoto posouzení, byl v období 2007–2009 nižší než 200 000 cestujících. |
| --- | --- |

(143)

Co se týká nezbytnosti podpory, v bodě 116 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se vyžaduje, aby provozní podpora přinesla materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. Podle bodu 120 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí členské státy prokázat, že opatření podpory je vhodným nástrojem politiky pro dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které se podpora zaměřuje. Tak je tomu tehdy, pokud by v případě, že by dotyčná podpora poskytnuta nebyla, byla dotčená rumunská letiště pravděpodobně nucena odejít z trhu, což by připravilo rumunské regiony o dopravní infrastrukturu, která hraje důležitou úlohu v jejich přístupnosti a rozvoji, nebo by výrazně snížila svou činnost. Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 mohou mít menší letiště obtíže zajistit bez finančních prostředků z veřejných zdrojů financování svého provozu. Podle bodu 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 nemusí být letiště s ročním objemem přepravy nižším než 200 000 cestujících ročně schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. Komise v této souvislosti podotýká, že objem přepravy na jedenácti letištích, která jsou předmětem tohoto posouzení, byl v období 2007–2009 nižší než 200 000 cestujících.

| (144) | Podle bodu 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek tehdy, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště. V daném případě by se bez podpory objem činnosti příjemců výrazně snížil, nebo by činnost byla kvůli neuhrazeným ztrátám úplně ukončena. Podle bodu 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být provozní podpora letištím omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti, aby byla přiměřená. Předmětná opatření byla omezena na minimum nezbytné k vyrovnání ztrát a zachování životaschopné činnosti letišť. |
| --- | --- |

(144)

Podle bodu 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek tehdy, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště. V daném případě by se bez podpory objem činnosti příjemců výrazně snížil, nebo by činnost byla kvůli neuhrazeným ztrátám úplně ukončena. Podle bodu 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být provozní podpora letištím omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti, aby byla přiměřená. Předmětná opatření byla omezena na minimum nezbytné k vyrovnání ztrát a zachování životaschopné činnosti letišť.

| (145) | Komise proto vyvozuje závěr, že veškerá provozní podpora byla nezbytná a byla omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(145)

Komise proto vyvozuje závěr, že veškerá provozní podpora byla nezbytná a byla omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

7.4.2.3.   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

| (146) | Jak bylo uvedeno v 24. bodě odůvodnění, jedinými letišti, která jsou předmětem tohoto posouzení a v jejichž případě se jiné letiště nachází ve spádové oblasti ve vzdálenosti 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě autem, vlakem nebo vysokorychlostním vlakem, jsou letiště Arad, Baia Mare, Satu Mare, Konstanca a Oradea. Jak je objasněno v 128. bodě odůvodnění, s ohledem na všechna ostatní letiště se Komise domnívá, že podpora přispěla k zachování provozu infrastruktury potřebné pro mobilitu občanů a přístupnost regionů, v nichž se tato letiště nacházejí, zejména vzhledem k nedostatečné kvalitě silniční a železniční infrastruktury. U těchto letišť proto podpora přispěla k prosazování cíle společného zájmu Unie a nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Co se týká ostatních letišť, Komise konstatuje toto. |
| --- | --- |

(146)

Jak bylo uvedeno v 24. bodě odůvodnění, jedinými letišti, která jsou předmětem tohoto posouzení a v jejichž případě se jiné letiště nachází ve spádové oblasti ve vzdálenosti 100 km nebo 60 minut doby strávené na cestě autem, vlakem nebo vysokorychlostním vlakem, jsou letiště Arad, Baia Mare, Satu Mare, Konstanca a Oradea. Jak je objasněno v 128. bodě odůvodnění, s ohledem na všechna ostatní letiště se Komise domnívá, že podpora přispěla k zachování provozu infrastruktury potřebné pro mobilitu občanů a přístupnost regionů, v nichž se tato letiště nacházejí, zejména vzhledem k nedostatečné kvalitě silniční a železniční infrastruktury. U těchto letišť proto podpora přispěla k prosazování cíle společného zájmu Unie a nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Co se týká ostatních letišť, Komise konstatuje toto.

Letiště Arad

Letiště Arad

| (147) | Komise bere na vědomí, že v posuzovaném období mělo letiště Arad velmi omezený objem přepravy, a to v absolutním vyjádření i v porovnání s letištěm Temešvár (které se nachází ve vzdálenosti 50 km a 40 minut doby strávené na cestě). Počet cestujících na letišti Arad v posuzovaném období kolísal od 67 183 do 128 835 osob ročně, zatímco objem přepravy na letišti Temešvár byl v rozmezí od 859 329 do 991 758 cestujících ročně. Přeprava na letišti Arad představovala v roce 2007 pouze 7,8 % objemu přepravy na letišti Temešvár, 14,5 % v roce 2008 a 8,8 % v roce 2009. Konkurenční vliv podpory, kterou obdrželo letiště Arad, na letiště Temešvár byl kvůli rozdílu v objemu přepravy mezi těmito dvěma letišti velmi omezený (44). Celkové dopady podpory na hospodářskou soutěž byly vzhledem k malému objemu přepravy na letišti nutně omezené. Mimoto se nezdá, že by vývoj objemu přepravy na těchto dvou letištích vykazoval vzájemný vztah. Objem přepravy na letišti Arad vzrostl z 67 183 cestujících v roce 2007 na 128 835 cestujících v roce 2008 a v roce 2009 se snížil na 88 147 cestujících, zatímco na letišti Temešvár objem přepravy trvale rostl (z 859 329 cestujících v roce 2007 na 886 083 cestujících v roce 2008 a 991 758 cestujících v roce 2009) (45). Neexistující vzájemný vztah naznačuje, že obě letiště uspokojovala jiné potřeby, obsluhovala jiné segmenty trhu a nepředstavovala duplikaci. |
| --- | --- |

(147)

Komise bere na vědomí, že v posuzovaném období mělo letiště Arad velmi omezený objem přepravy, a to v absolutním vyjádření i v porovnání s letištěm Temešvár (které se nachází ve vzdálenosti 50 km a 40 minut doby strávené na cestě). Počet cestujících na letišti Arad v posuzovaném období kolísal od 67 183 do 128 835 osob ročně, zatímco objem přepravy na letišti Temešvár byl v rozmezí od 859 329 do 991 758 cestujících ročně. Přeprava na letišti Arad představovala v roce 2007 pouze 7,8 % objemu přepravy na letišti Temešvár, 14,5 % v roce 2008 a 8,8 % v roce 2009. Konkurenční vliv podpory, kterou obdrželo letiště Arad, na letiště Temešvár byl kvůli rozdílu v objemu přepravy mezi těmito dvěma letišti velmi omezený (44). Celkové dopady podpory na hospodářskou soutěž byly vzhledem k malému objemu přepravy na letišti nutně omezené. Mimoto se nezdá, že by vývoj objemu přepravy na těchto dvou letištích vykazoval vzájemný vztah. Objem přepravy na letišti Arad vzrostl z 67 183 cestujících v roce 2007 na 128 835 cestujících v roce 2008 a v roce 2009 se snížil na 88 147 cestujících, zatímco na letišti Temešvár objem přepravy trvale rostl (z 859 329 cestujících v roce 2007 na 886 083 cestujících v roce 2008 a 991 758 cestujících v roce 2009) (45). Neexistující vzájemný vztah naznačuje, že obě letiště uspokojovala jiné potřeby, obsluhovala jiné segmenty trhu a nepředstavovala duplikaci.

44

45

| (148) | Jelikož letiště Temešvár bylo mezi roky 2007 a 2009 ziskové a investovalo do zvýšení své kapacity, není pravděpodobné, že by dopad podpory letiště Arad významně ovlivnil činnost letiště Temešvár. |
| --- | --- |

(148)

Jelikož letiště Temešvár bylo mezi roky 2007 a 2009 ziskové a investovalo do zvýšení své kapacity, není pravděpodobné, že by dopad podpory letiště Arad významně ovlivnil činnost letiště Temešvár.

| (149) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže způsobené podporou bylo omezené a nepřevážilo příspěvek podpory k mobilitě a přístupnosti. |
| --- | --- |

(149)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže způsobené podporou bylo omezené a nepřevážilo příspěvek podpory k mobilitě a přístupnosti.

Letiště Baia Mare a Satu Mare

Letiště Baia Mare a Satu Mare

| (150) | Vzhledem k mimořádně nízkému objemu přepravy na těchto dvou letištích v posuzovaném období (15 334 cestujících v roce 2007 až 24 983 cestujících v roce 2009 v případě letiště Baia Mare a 5 883 cestujících až 11 101 cestujících v roce 2009 na letišti Satu Mara) a rozdílům ve velikosti typu provozovaných letadel (jak bylo uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění) vyvozuje Komise závěr, že narušení hospodářské soutěže způsobené podporou bylo velmi omezené a nepřevážilo pozitivní příspěvek podpory k mobilitě a přístupnosti. |
| --- | --- |

(150)

Vzhledem k mimořádně nízkému objemu přepravy na těchto dvou letištích v posuzovaném období (15 334 cestujících v roce 2007 až 24 983 cestujících v roce 2009 v případě letiště Baia Mare a 5 883 cestujících až 11 101 cestujících v roce 2009 na letišti Satu Mara) a rozdílům ve velikosti typu provozovaných letadel (jak bylo uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění) vyvozuje Komise závěr, že narušení hospodářské soutěže způsobené podporou bylo velmi omezené a nepřevážilo pozitivní příspěvek podpory k mobilitě a přístupnosti.

Letiště Konstanca

Letiště Konstanca

| (151) | Jak bylo objasněno v 138. bodě odůvodnění, letiště Konstanca, které obsluhovalo komerční dopravu, uplatňovalo jiný podnikatelský model než blízké letiště Tuzla, jež neposkytovalo letištní služby pro komerční leteckou dopravu. Letiště Tuzla se ani nepokládá za „letiště“ ve smyslu bodu 25 podbodu 6 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Letiště Konstanca mělo mimoto v posuzovaném období velmi nízký objem přepravy, což omezuje narušení hospodářské soutěže způsobené podporou, kterou toto letiště obdrželo. Komise proto konstatuje, že příspěvek podpory, kterou letiště Konstanca obdrželo v období 2007–2009, k mobilitě a přístupnosti převážil případné narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou. |
| --- | --- |

(151)

Jak bylo objasněno v 138. bodě odůvodnění, letiště Konstanca, které obsluhovalo komerční dopravu, uplatňovalo jiný podnikatelský model než blízké letiště Tuzla, jež neposkytovalo letištní služby pro komerční leteckou dopravu. Letiště Tuzla se ani nepokládá za „letiště“ ve smyslu bodu 25 podbodu 6 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Letiště Konstanca mělo mimoto v posuzovaném období velmi nízký objem přepravy, což omezuje narušení hospodářské soutěže způsobené podporou, kterou toto letiště obdrželo. Komise proto konstatuje, že příspěvek podpory, kterou letiště Konstanca obdrželo v období 2007–2009, k mobilitě a přístupnosti převážil případné narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.

Letiště Oradea

Letiště Oradea

| (152) | Jak bylo uvedeno v 37. a 140. bodě odůvodnění, letiště Oradea se nachází ve vzdálenosti 80 km od letiště Debrecín (Maďarsko), doba strávená na cestě však činí nejméně 1 h 30 min. (kvůli potřebě překročit hranici mimo schengenský prostor). V období 2007–2009 mělo mimoto letiště Oradea velmi nízký objem přepravy (méně než 40 000 cestujících) a uplatňovalo jiný podnikatelský model než letiště Debrecín (viz 141. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(152)

Jak bylo uvedeno v 37. a 140. bodě odůvodnění, letiště Oradea se nachází ve vzdálenosti 80 km od letiště Debrecín (Maďarsko), doba strávená na cestě však činí nejméně 1 h 30 min. (kvůli potřebě překročit hranici mimo schengenský prostor). V období 2007–2009 mělo mimoto letiště Oradea velmi nízký objem přepravy (méně než 40 000 cestujících) a uplatňovalo jiný podnikatelský model než letiště Debrecín (viz 141. bod odůvodnění).

| (153) | Na tomto základě se Komise domnívá, že příspěvek podpory, kterou obdrželo letiště Oradea, k mobilitě a přístupnosti převážil případné narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou. |
| --- | --- |

(153)

Na tomto základě se Komise domnívá, že příspěvek podpory, kterou obdrželo letiště Oradea, k mobilitě a přístupnosti převážil případné narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.

7.4.3.   
  Závěr ohledně slučitelnosti podpory

Závěr ohledně slučitelnosti podpory

| (154) | Na základě výše uvedeného posouzení dospěla Komise k závěru, že podpora poskytnutá v období 2007–2009 rumunským letištím Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea a Konstanca je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(154)

Na základě výše uvedeného posouzení dospěla Komise k závěru, že podpora poskytnutá v období 2007–2009 rumunským letištím Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea a Konstanca je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (155) | Tímto hodnocením není dotčeno případné posouzení možné podpory poskytnuté těmto letištím po dni 4. dubna 2014 ze strany Komise v budoucnu, jelikož takovouto podporu bude nutno posoudit na základě kritérií, která se liší od kritérií vztahujících se na dotyčná opatření (46). |
| --- | --- |

(155)

Tímto hodnocením není dotčeno případné posouzení možné podpory poskytnuté těmto letištím po dni 4. dubna 2014 ze strany Komise v budoucnu, jelikož takovouto podporu bude nutno posoudit na základě kritérií, která se liší od kritérií vztahujících se na dotyčná opatření (46).

46

8.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (156) | Financování, které rumunské orgány veřejné moci poskytly mezi roky 2007–2009 letištím Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea a Konstanca, představuje protiprávní státní podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(156)

Financování, které rumunské orgány veřejné moci poskytly mezi roky 2007–2009 letištím Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea a Konstanca, představuje protiprávní státní podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| (157) | Z důvodů objasněných v 69. bodě odůvodnění pokračuje šetření týkající se financování z veřejných zdrojů, které bylo v období 2007–2009 poskytnuto letišti Kluž a letišti Târgu Mureș, |
| --- | --- |

(157)

Z důvodů objasněných v 69. bodě odůvodnění pokračuje šetření týkající se financování z veřejných zdrojů, které bylo v období 2007–2009 poskytnuto letišti Kluž a letišti Târgu Mureș,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Financování z veřejných zdrojů, které Rumunsko poskytlo v období 2007–2009 rumunským letištím Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea a Konstanca, ve výši 490 401,3 tisíc RON představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, která byla udělena v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

2.   Státní podpora uvedená v odstavci 1 je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.

V Bruselu dne 27. září 2016

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 207, 13.7.2011, s. 3.

1

(2)  Letiště „kategorie D“, tj. letiště s ročním objemem přepravy menším než 1 milion cestujících, jak jsou vymezena v pokynech pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť z roku 2005 (Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1).

2

(3)  Formální vyšetřovací řízení se týká jak oznámeného režimu financování z veřejných zdrojů, které bylo určeno na podporu rozvoje infrastruktury na malých regionálních letištích, tak i financování z veřejných zdrojů určeného k hrazení provozních ztrát, jež bylo poskytnuto některým letištím.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 1.

4

(5)  Rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 67).

5

(6)  
  Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

7

(8)  Státní pomoc – Rumunsko – Státní pomoc SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10) – Mezinárodní letiště Temešvár – Wizz Air, rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 (Úř. věst. C 270, 13.9.2011, s. 11).

8

Mezinárodní letiště Temešvár – Wizz Air

(9)  Rozhodnutí vlády č. 523/1998 předpokládá, že i) kapitálové náklady související s vlastním majetkem budou financovány z vlastních zdrojů, úvěrů a jiných zdrojů; ii) náklady související s vytvořením nového veřejného majetku a rozšířením a modernizací stávajícího veřejného majetku budou hrazeny ze státního rozpočtu; iii) financování investic do letišť, které vláda schválila do dne zřízení nového právního subjektu, bude zajištěno z vlastních zdrojů doplněných o financování z veřejných zdrojů; iv) platební povinnosti v souvislosti s investicemi do soukromého majetku, které nebyly splatné do zřízení nového právního subjektu, budou hrazeny z vlastních zdrojů doplněných o financování z veřejných zdrojů; v) platební povinnosti související s vytvořením nového veřejného majetku nebo modernizací stávajícího veřejného majetku, které nebyly splatné do dne zřízení nového právního subjektu, budou hrazeny ze státního rozpočtu.

9

(10)  Letiště bylo otevřeno teprve v lednu.

10

(11)  Dopis Komise ze dne 19. února 2015.

11

(12)  Dopisy Rumunska ze dne 19. března 2015 a 24. června 2016.

12

(13)  Pro srovnání, letoun Embraer ERJ 135 ER má kapacitu 37 sedadel a maximální vzletovou hmotnost 19 000 kg.

13

(14)  32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) Rumunsko – Státní podpora ve prospěch společnosti Wizz Air a letiště Cluj–Napoca (Úř. věst. C 104, 18.3.2016, s. 77).

14

Rumunsko – Státní podpora ve prospěch společnosti Wizz Air a letiště Cluj–Napoca

(15)  33769 (2015/NN) (ex-2011/CP) – Rumunsko – Údajná podpora letišti Târgu Mureș Transilvania, společnostem Wizz Air a Ryanair a dalším leteckým společnostem (Úř. věst. C 104, 18.3.2016, s. 45).

15

Rumunsko – Údajná podpora letišti Târgu Mureș Transilvania, společnostem Wizz Air a Ryanair a dalším leteckým společnostem

(16)  Rozsudek ze dne 24. července 2003 ve věci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg C-280/00, EU:C:2003:415, bod 93. Viz rovněž analýza v 84.–85. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

16

(17)  Viz poznámka pod čarou č. 8.

17

(18)  Rozsudek ze dne 23. dubna 1991 ve věci Höfner a Elser v. Macrotron, C-41/90 EU:C:1991:161, bod 21; rozsudek ze dne 17. února 1993 ve věci Poucet a Pistre v. AGF a Cancava, C-160/91EU:C:1993:63, bod 17; rozsudek ze dne 18. června 1998 ve věci Komise v. Itálie, C-35/96, EU:C:1998:303, bod 36.

18

(19)  Rozsudek ze dne 19. ledna 1994 ve věci SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7.

19

(20)  Rozhodnutí Komise N 309/2002 ze dne 19. března 2003, Ochrana letectví — kompenzace nákladů po atentátech z 11. září 2001 (Úř. věst. C 148, 25.6.2003, s. 7).

20

(21)  Viz zejména rozsudek ze dne 19. ledna 1994 ve věci SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7, bod 30 a rozsudek ze dne 26. března 2009 ve věci Selex Sistemi Integrati v. Komise, C-113/07 P, EU:C:2009:191, bod 71.

21

(22)  Viz rozsudek ze dne 3. března 2005 ve věci Heiser, C-172/03, EU:C:2005:130, bod 36 a citovaná judikatura.

22

(23)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 14. října 1987 ve věci Spolková republika Německo v. Komise Evropských společenství, C-248/84, EU:C:1987:437a rozsudek Tribunálu ze dne 12. května 2011 ve spojených věcech Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08, EU:T:2011:209 a Communauté d'agglomération du Douaisis v. Evropská komise, T-279/08, EU:T:2011:209, bod 108.

23

,

Région Nord-Pas-de-Calais,

Communauté d'agglomération du Douaisis v. Evropská komise

(24)  Rozsudek ze dne 24. července 2003 ve věci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg C-280/00, EU:C:2003:415.

24

(25)  Bod 47 sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4).

25

(26)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 27. března 1974 ve věci Belgische Radio en Televisie v. SV SABAM a NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, body 19–20; rozsudek ze dne 11. dubna 1989 ve věci Ahmed Saeed Flugreisen a Silver Line Reisebüro GmbH v. Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V 'C-66/86, EU:C:1989:140, body 55–57; rozsudek ze dne 2. března 1983 ve věci Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) v. Komise, C-7/82, EU:C:1983:52; rozsudek Soudního dvora ze dne 14. července 1981 ve věci Gerhard Züchner v. Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

26

(27)  Sdělení Komise o službách obecného zájmu v Evropě (dále jen „sdělení z roku 2001“) (Úř. věst. C 17, 19.1.2001, s. 4).

27

(28)  Rozsudek ze dne 24. července 2003 ve věci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, bod 87; rozsudek ze dne 7. listopadu 2012 ve věci CBI v. Komise, T-137/10, dosud nezveřejněno, body 97 a 98.

28

(29)  
  Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4.

29

(30)  Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. a).

30

(31)  Viz článek 10 rozhodnutí, pokud jde o vstup rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 v platnost, a zejména datum použitelnosti ustanovení čl. 4 písm. c), d) a e) a článku 6.

31

(32)  Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).

32

(33)  
  Úř. věst. C 297, 29.11.2005, s. 4.

33

(34)  
  Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 15.

34

(35)  Bod 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

35

(36)  Bod 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

36

(37)  Body 137 a 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

37

(38)  Body 137 a 120 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

38

(39)  Body 137 a 116 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

39

(40)  Body 137 a 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

40

(41)  Body 137 a 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

41

(42)  Body 137 a 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

42

(43)  Nízkonákladový letecký dopravce, společnost Wizz Air Wizz Air, začal vykonávat činnost z letiště Temešvár teprve na konci roku 2008.

43

(44)  Ve věci státní podpory SA 33961 (2012/C) (ex 2012/NN) poskytnuté Francií ve prospěch Obchodní a průmyslové komory Nîmes – Uzès – Le Vigan a společností Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited a Airport Marketing Services (Úř. věst. L 113, 27.4.2016, s. 32) Komise konstatovala, že konkurenční vliv podpory letiště Nîmes na blízké letiště Montpellier byl rovněž omezený mimo jiné kvůli rozdílu v objemu přepravy mezi oběma letišti, jelikož objem přepravy na letišti Nîmes byl šestkrát nižší než objem přepravy na letišti Montpellier.

44

(45)  Rozdílný vývoj objemu přepravy na sousedních letištích byl rovněž jedním z kritérií použitých ve věci podpory SA.22614 (C 53/07) poskytnuté Francií ve prospěch Obchodní a průmyslové komory Pau-Béarn a společností Ryanair, Airport Marketing Services a Transavia (Úř. věst. L 201, 30.7.2015, s. 109) při posuzování slučitelnosti podpory letiště Pau.

45

(46)  Konkrétně v případě podpory poskytnuté od dubna 2014 bod 115 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 předpokládá, že je nutno prokázat schopnost neziskového letiště docílit plného pokrytí provozních nákladů na konci přechodného období (viz body 128 až 130 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014), a bod 132 pokynů pro leteckou dopravu stanoví, že členské státy musí prokázat, že všechna letiště v téže spádové oblasti budou na konci přechodného období schopna dosáhnout plného pokrytí provozních nákladů.

46

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 29.6.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/58

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 469/15/KOL

ze dne 4. listopadu 2015

o uzavření formálního vyšetřovacího řízení ve věci údajné státní podpory poskytnuté společnosti Innovation Norway na její činnosti na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jakož i možné podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (Norsko) [2017/1150]

Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na čl. 61 odst. 1 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

S OHLEDEM na protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 7 odst. 2 a čl. 13 odst. 1 části II,

POTÉ, co vyzval zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

SKUTEČNOSTI

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 5. července 2013 (1) podal podnik tellUs IT AS (který se později spojil s podnikem New Mind (2), dále se na něj tudíž odkazuje jako na „New Mind | tellUs“ nebo „stěžovatele“) Kontrolnímu úřadu stížnost týkající se státní podpory určené na hospodářské činnosti společnosti Innovasjon Norge (dále jen „Innovation Norway“ nebo „IN“) na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb v odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad tuto stížnost obdržel a zaevidoval dne 8. července 2013. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 5. července 2013 (1) podal podnik tellUs IT AS (který se později spojil s podnikem New Mind (2), dále se na něj tudíž odkazuje jako na „New Mind | tellUs“ nebo „stěžovatele“) Kontrolnímu úřadu stížnost týkající se státní podpory určené na hospodářské činnosti společnosti Innovasjon Norge (dále jen „Innovation Norway“ nebo „IN“) na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb v odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad tuto stížnost obdržel a zaevidoval dne 8. července 2013.

1

2

| (2) | Po předběžném posouzení stížnosti se Kontrolní úřad dne 16. července 2014 rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 a přijal rozhodnutí č. 300/14/KOL (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). V tomto rozhodnutí Kontrolní úřad vyzval norské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(2)

Po předběžném posouzení stížnosti se Kontrolní úřad dne 16. července 2014 rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 a přijal rozhodnutí č. 300/14/KOL (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). V tomto rozhodnutí Kontrolní úřad vyzval norské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek.

3

| (3) | Norské orgány podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 1. září 2014 (4). Dne 30. září 2014 se Kontrolní úřad sešel s norskými orgány a společností IN. Při této příležitosti poskytly norské orgány nové informace a vysvětlení ke svému podání ze dne 1. září 2014. Kontrolní úřad rovněž položil společnosti IN další dotazy, na něž tato společnost odpověděla e-mailem ze dne 17. října 2014 (5). |
| --- | --- |

(3)

Norské orgány podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 1. září 2014 (4). Dne 30. září 2014 se Kontrolní úřad sešel s norskými orgány a společností IN. Při této příležitosti poskytly norské orgány nové informace a vysvětlení ke svému podání ze dne 1. září 2014. Kontrolní úřad rovněž položil společnosti IN další dotazy, na něž tato společnost odpověděla e-mailem ze dne 17. října 2014 (5).

4

5

| (4) | E-mailem ze dne 9. října 2014 (6) obdržel Kontrolní úřad připomínky od jedné zúčastněné strany, stěžovatele. Dopisem ze dne 10. října 2014 (7) předal Kontrolní úřad tyto připomínky norským orgánům. Ve dnech 27. října 2014 a 5. listopadu 2014 uspořádal Kontrolní úřad se společností IN telefonní konference. |
| --- | --- |

(4)

E-mailem ze dne 9. října 2014 (6) obdržel Kontrolní úřad připomínky od jedné zúčastněné strany, stěžovatele. Dopisem ze dne 10. října 2014 (7) předal Kontrolní úřad tyto připomínky norským orgánům. Ve dnech 27. října 2014 a 5. listopadu 2014 uspořádal Kontrolní úřad se společností IN telefonní konference.

6

7

| (5) | Dopisem ze dne 24. listopadu 2014 (8) zaslaly norské orgány své vyjádření k připomínkám stěžovatele a další informace k tomuto případu. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 24. listopadu 2014 (8) zaslaly norské orgány své vyjádření k připomínkám stěžovatele a další informace k tomuto případu.

8

| (6) | Kontrolní úřad poté obdržel další informace v této věci od stěžovatele a společnosti IN (9). Informace obdržené od stěžovatele byly předány norským orgánům. |
| --- | --- |

(6)

Kontrolní úřad poté obdržel další informace v této věci od stěžovatele a společnosti IN (9). Informace obdržené od stěžovatele byly předány norským orgánům.

9

2.   POPIS OPATŘENÍ

POPIS OPATŘENÍ

| (7) | Toto rozhodnutí se týká činností společnosti IN v odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutí se týká činností společnosti IN v odvětví cestovního ruchu.

| (8) | Společnost IN je veřejný podnik, který byl pověřen podporou inovací a rozvojem norských podniků a průmyslu. Společnost IN podporuje vnitrostátní odvětví cestovního ruchu. Společnost IN vytvořila a spravuje internetové stránky visitnorway.com, což jsou nejnavštěvovanější norské internetové stránky věnované cestovnímu ruchu (10). |
| --- | --- |

(8)

Společnost IN je veřejný podnik, který byl pověřen podporou inovací a rozvojem norských podniků a průmyslu. Společnost IN podporuje vnitrostátní odvětví cestovního ruchu. Společnost IN vytvořila a spravuje internetové stránky visitnorway.com, což jsou nejnavštěvovanější norské internetové stránky věnované cestovnímu ruchu (10).

visitnorway.com,

10

| (9) | Prostřednictvím internetových stránek visitnorway.com poskytuje společnost IN služby regionálním seskupením cestovního ruchu (11) a organizacím spravujícím destinace (12). Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace jsou místní/regionální subjekty, které propagují cestovní ruch v příslušných zeměpisných oblastech. |
| --- | --- |

(9)

Prostřednictvím internetových stránek visitnorway.com poskytuje společnost IN služby regionálním seskupením cestovního ruchu (11) a organizacím spravujícím destinace (12). Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace jsou místní/regionální subjekty, které propagují cestovní ruch v příslušných zeměpisných oblastech.

visitnorway.com

11

12

| (10) | K těmto službám patří: i) internetová infrastruktura a související služby a ii) marketingové a propagační služby v odvětví cestovního ruchu (13). |
| --- | --- |

(10)

K těmto službám patří: i) internetová infrastruktura a související služby a ii) marketingové a propagační služby v odvětví cestovního ruchu (13).

13

| (11) | Stěžovatel a rozhodnutí o zahájení řízení poukazují na možná opatření státní podpory týkající se internetové infrastruktury a souvisejících služeb. Článek 1 rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje konkrétně na tři možná opatření státní podpory. |
| --- | --- |

(11)

Stěžovatel a rozhodnutí o zahájení řízení poukazují na možná opatření státní podpory týkající se internetové infrastruktury a souvisejících služeb. Článek 1 rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje konkrétně na tři možná opatření státní podpory.

| (12) | První údajné opatření státní podpory se týká státní podpory ve prospěch společnosti IN, a to v důsledku vzdání se zisku při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace. |
| --- | --- |

(12)

První údajné opatření státní podpory se týká státní podpory ve prospěch společnosti IN, a to v důsledku vzdání se zisku při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

| (13) | Druhým opatřením je údajná neexistence odděleného účetnictví a transparentní metody přidělování nákladů k oddělení hospodářských a nehospodářských činností společnosti IN. Relevantní otázkou konkrétně je, zda je poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb společností IN křížově subvencováno z veřejných prostředků obdržených na služby nehospodářské povahy, tj. obecnou propagaci Norska jako turistické destinace. |
| --- | --- |

(13)

Druhým opatřením je údajná neexistence odděleného účetnictví a transparentní metody přidělování nákladů k oddělení hospodářských a nehospodářských činností společnosti IN. Relevantní otázkou konkrétně je, zda je poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb společností IN křížově subvencováno z veřejných prostředků obdržených na služby nehospodářské povahy, tj. obecnou propagaci Norska jako turistické destinace.

| (14) | Třetí údajné opatření státní podpory se týká státní podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, a to ve formě cen účtovaných za internetovou infrastrukturu a související služby, které nepostačují k zajištění přiměřené návratnosti investic společnosti IN. |
| --- | --- |

(14)

Třetí údajné opatření státní podpory se týká státní podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, a to ve formě cen účtovaných za internetovou infrastrukturu a související služby, které nepostačují k zajištění přiměřené návratnosti investic společnosti IN.

2.1.   PŘÍJEMCI ÚDAJNÉ STÁTNÍ PODPORY

| (15) | Společnost IN byla norskou vládou založena v roce 2003, a to zákonem o Innovation Norway (14) (dále jen „zákon o IN“). Stát vlastní ve společnosti 51 % podíl a zbývající 49 % podíl vlastní kraje (15). |
| --- | --- |

(15)

Společnost IN byla norskou vládou založena v roce 2003, a to zákonem o Innovation Norway (14) (dále jen „zákon o IN“). Stát vlastní ve společnosti 51 % podíl a zbývající 49 % podíl vlastní kraje (15).

14

15

| (16) | Společnost má fungovat jako nástroj norské vlády na podporu rozvoje podnikání vytvářejícího hodnoty v celé zemi (16). Společnost IN spravuje a provádí několik norských režimů podpory. Společnost IN podporuje vnitrostátní odvětví cestovního ruchu. Podle norských orgánů je „společnost IN pověřena mimo jiné úkolem nabízet internetové marketingové služby k oslovení norského obyvatelstva i obyvatel ostatních zemí na oficiálních internetových stránkách visitnorway.com“ (17). |
| --- | --- |

(16)

Společnost má fungovat jako nástroj norské vlády na podporu rozvoje podnikání vytvářejícího hodnoty v celé zemi (16). Společnost IN spravuje a provádí několik norských režimů podpory. Společnost IN podporuje vnitrostátní odvětví cestovního ruchu. Podle norských orgánů je „společnost IN pověřena mimo jiné úkolem nabízet internetové marketingové služby k oslovení norského obyvatelstva i obyvatel ostatních zemí na oficiálních internetových stránkách visitnorway.com“ (17).

16

společnost IN pověřena mimo jiné úkolem nabízet internetové marketingové služby k oslovení norského obyvatelstva i obyvatel ostatních zemí na oficiálních internetových stránkách visitnorway.com

17

| (17) | Propagaci cestovního ruchu na místní a regionální úrovni zajišťují regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Podle informací, které poskytly norské orgány (18), je v Norsku přibližně 300 regionálních a místních organizací cestovního ruchu, tj. regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Jejich hlavním cílem je organizovat činnosti v oblasti cestovního ruchu a poskytovat turistické informace. Regionální seskupení cestovního ruchu se zaměřují na propagaci regionu na mezinárodní úrovni, zatímco organizace spravující destinace fungují na mezinárodní i vnitrostátní úrovni a propagují konkrétní destinace (19). Jejich podílníky jsou zpravidla veřejné i soukromé společnosti (20). Regionální seskupení cestovního ruchu jsou obvykle zřízena jako společnosti s ručením omezeným, v nichž vlastní podíly krajské orgány a zástupci odvětví cestovního ruchu. Organizace spravující destinace jsou místní a jejich vlastnická struktura se liší. Obvykle je však vlastní místní orgány a místní podniky cestovního ruchu. |
| --- | --- |

(17)

Propagaci cestovního ruchu na místní a regionální úrovni zajišťují regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Podle informací, které poskytly norské orgány (18), je v Norsku přibližně 300 regionálních a místních organizací cestovního ruchu, tj. regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Jejich hlavním cílem je organizovat činnosti v oblasti cestovního ruchu a poskytovat turistické informace. Regionální seskupení cestovního ruchu se zaměřují na propagaci regionu na mezinárodní úrovni, zatímco organizace spravující destinace fungují na mezinárodní i vnitrostátní úrovni a propagují konkrétní destinace (19). Jejich podílníky jsou zpravidla veřejné i soukromé společnosti (20). Regionální seskupení cestovního ruchu jsou obvykle zřízena jako společnosti s ručením omezeným, v nichž vlastní podíly krajské orgány a zástupci odvětví cestovního ruchu. Organizace spravující destinace jsou místní a jejich vlastnická struktura se liší. Obvykle je však vlastní místní orgány a místní podniky cestovního ruchu.

18

19

20

| (18) | Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neusilují o dosažení co nejvyššího zisku pro své vlastníky. Jejich cílem je spíše podpora hospodářské činnosti v odvětví cestovního ruchu v příslušných zeměpisných oblastech (21). |
| --- | --- |

(18)

Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neusilují o dosažení co nejvyššího zisku pro své vlastníky. Jejich cílem je spíše podpora hospodářské činnosti v odvětví cestovního ruchu v příslušných zeměpisných oblastech (21).

21

2.2.   INTERNETOVÁ INFRASTRUKTURA A SOUVISEJÍCÍ SLUŽBY

| (19) | Internetová infrastruktura a související služby v odvětví cestovního ruchu jsou poskytovány prostřednictvím „systému správy destinací“ (dále jen „systém DMS“) (22). |
| --- | --- |

(19)

Internetová infrastruktura a související služby v odvětví cestovního ruchu jsou poskytovány prostřednictvím „systému správy destinací“ (dále jen „systém DMS“) (22).

22

| (20) | Pomocí systému DMS poskytuje IT společnost službu, jejímž prostřednictvím mohou její zákazníci (společnosti spravující destinace (23)) poskytovat a pravidelně aktualizovat informace o turistických lokalitách, hotelech, restauracích, akcích a podobné informace současně na svých vlastních internetových stránkách i na externích kanálech, jako jsou stránky visitnorway.com, Google mapy, turistické informační stánky, mobilní portály a tištěné noviny. Tyto informace používá široká veřejnost k rezervacím či k jiným účelům. |
| --- | --- |

(20)

Pomocí systému DMS poskytuje IT společnost službu, jejímž prostřednictvím mohou její zákazníci (společnosti spravující destinace (23)) poskytovat a pravidelně aktualizovat informace o turistických lokalitách, hotelech, restauracích, akcích a podobné informace současně na svých vlastních internetových stránkách i na externích kanálech, jako jsou stránky visitnorway.com, Google mapy, turistické informační stánky, mobilní portály a tištěné noviny. Tyto informace používá široká veřejnost k rezervacím či k jiným účelům.

23

visitnorway.com

| (21) | Systém DMS může poskytovat různé funkce: i) funkci destinator (tj. vytvoření databáze zajímavých míst nebo bleskových zpráv o akcích, hotelech, restauracích, výstavách umění atd.); ii) distribuční funkci (distribution) (tj. informace uchovávané v databázi jsou distribuovány prostřednictvím různých kanálů a platforem) a iii) vyhledávací funkci (search) (používanou na internetových stránkách k vyhledávání a prezentaci produktů cestovního ruchu). |
| --- | --- |

(21)

Systém DMS může poskytovat různé funkce: i) funkci destinator (tj. vytvoření databáze zajímavých míst nebo bleskových zpráv o akcích, hotelech, restauracích, výstavách umění atd.); ii) distribuční funkci (distribution) (tj. informace uchovávané v databázi jsou distribuovány prostřednictvím různých kanálů a platforem) a iii) vyhledávací funkci (search) (používanou na internetových stránkách k vyhledávání a prezentaci produktů cestovního ruchu).

destinator

distribution

search

| (22) | Grafické znázornění těchto služeb je uvedeno v 43. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(22)

Grafické znázornění těchto služeb je uvedeno v 43. bodě odůvodnění.

2.3.   MARKETINGOVÉ A PROPAGAČNÍ SLUŽBY V ODVĚTVÍ CESTOVNÍHO RUCHU

| (23) | Marketingové a propagační služby v odvětví cestovního ruchu se mohou týkat obecné propagace určité zeměpisné oblasti nebo propagace konkrétních podniků. |
| --- | --- |

(23)

Marketingové a propagační služby v odvětví cestovního ruchu se mohou týkat obecné propagace určité zeměpisné oblasti nebo propagace konkrétních podniků.

| (24) | Obecná propagace znamená, že návštěvníkům jsou nabízeny obecné turistické informace, které se týkají krajiny, kulinářských tradic, počasí atd. Propagace konkrétních podniků se týká marketingu konkrétního obsahu (tj. informace o hotelech, restauracích, kulturních akcích atd.). |
| --- | --- |

(24)

Obecná propagace znamená, že návštěvníkům jsou nabízeny obecné turistické informace, které se týkají krajiny, kulinářských tradic, počasí atd. Propagace konkrétních podniků se týká marketingu konkrétního obsahu (tj. informace o hotelech, restauracích, kulturních akcích atd.).

| (25) | Při propagaci konkrétního obsahu na stránce visitnorway.com existují dvě různé možnosti: buď jsou informace zveřejněny přímo na této internetové stránce (tj. informace jsou na internetové stránce hostovány), nebo je zde uveden odkaz na externí internetové stránky, kde jsou konkrétní informace zveřejněny. |
| --- | --- |

(25)

Při propagaci konkrétního obsahu na stránce visitnorway.com existují dvě různé možnosti: buď jsou informace zveřejněny přímo na této internetové stránce (tj. informace jsou na internetové stránce hostovány), nebo je zde uveden odkaz na externí internetové stránky, kde jsou konkrétní informace zveřejněny.

visitnorway.com

2.4.   ČINNOSTI SPOLEČNOSTI IN V ODVĚTVÍ CESTOVNÍHO RUCHU

| (26) | K úkolům společnosti IN patří propagace odvětví cestovního ruchu na celostátní úrovni. Norská vláda je aktivním účastníkem v odvětví cestovního ruchu od roku 1903 (24). Jak bylo uvedeno v 17. bodě odůvodnění, na regionální a místní úrovni zajišťují propagaci cestovního ruchu regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Pokyny ohledně činnosti společnosti IN v odvětví cestovního ruchu jsou uvedeny v rozhodnutích o ročním státním rozpočtu, a to v kapitole věnované společnosti IN (25). |
| --- | --- |

(26)

K úkolům společnosti IN patří propagace odvětví cestovního ruchu na celostátní úrovni. Norská vláda je aktivním účastníkem v odvětví cestovního ruchu od roku 1903 (24). Jak bylo uvedeno v 17. bodě odůvodnění, na regionální a místní úrovni zajišťují propagaci cestovního ruchu regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Pokyny ohledně činnosti společnosti IN v odvětví cestovního ruchu jsou uvedeny v rozhodnutích o ročním státním rozpočtu, a to v kapitole věnované společnosti IN (25).

24

25

| (27) | V roce 2007 přijaly norské orgány národní strategii v oblasti cestovního ruchu, která stanovila hlavní cíle vlády s ohledem na toto odvětví (26). Jedním z těchto cílů bylo posílit vnímání Norska jako turistické destinace. V této souvislosti společnost IN v roce 2007 vyvinula a vytvořila internetové stránky visitnorway.com. Podle strategie v oblasti cestovního ruchu „mají internetové stránky přimět návštěvníky k cestě do Norska a poskytovat náležité a zevrubné informace o Norsku a o tom, co může odvětví cestovního ruchu nabídnout“ (27). |
| --- | --- |

(27)

V roce 2007 přijaly norské orgány národní strategii v oblasti cestovního ruchu, která stanovila hlavní cíle vlády s ohledem na toto odvětví (26). Jedním z těchto cílů bylo posílit vnímání Norska jako turistické destinace. V této souvislosti společnost IN v roce 2007 vyvinula a vytvořila internetové stránky visitnorway.com. Podle strategie v oblasti cestovního ruchu „mají internetové stránky přimět návštěvníky k cestě do Norska a poskytovat náležité a zevrubné informace o Norsku a o tom, co může odvětví cestovního ruchu nabídnout“ (27).

26

visitnorway.com

mají internetové stránky přimět návštěvníky k cestě do Norska a poskytovat náležité a zevrubné informace o Norsku a o tom, co může odvětví cestovního ruchu nabídnout

27

| (28) | Od vytvoření internetových stránek visitnorway.com společnost IN kromě poskytování obecného obsahu o Norsku (nehospodářská činnost) nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace také možnost propagovat na stránkách visitnorway.com jejich konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu (tj. informace o akcích, hotelech, dopravě atd.). Společnost IN podepsala s regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace standardní dohody, na jejichž základě je konkrétní obsah těchto subjektů týkající se cestovního ruchu zveřejňován na stránkách visitnorway.com (přímo nebo prostřednictvím hypertextových odkazů) za paušální roční poplatek stanovený podle ročního obratu příslušných regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace mají historicky i své vlastní internetové stránky, na nichž uvádějí obecné informace o příslušných zeměpisných oblastech a propagují konkrétní produkty cestovního ruchu, tj. služby hospodářské povahy, jménem zúčastněných stran a vlastníků. |
| --- | --- |

(28)

Od vytvoření internetových stránek visitnorway.com společnost IN kromě poskytování obecného obsahu o Norsku (nehospodářská činnost) nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace také možnost propagovat na stránkách visitnorway.com jejich konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu (tj. informace o akcích, hotelech, dopravě atd.). Společnost IN podepsala s regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace standardní dohody, na jejichž základě je konkrétní obsah těchto subjektů týkající se cestovního ruchu zveřejňován na stránkách visitnorway.com (přímo nebo prostřednictvím hypertextových odkazů) za paušální roční poplatek stanovený podle ročního obratu příslušných regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace mají historicky i své vlastní internetové stránky, na nichž uvádějí obecné informace o příslušných zeměpisných oblastech a propagují konkrétní produkty cestovního ruchu, tj. služby hospodářské povahy, jménem zúčastněných stran a vlastníků.

visitnorway.com

visitnorway.com

visitnorway.com

| (29) | V roce 2012 přijala norská vláda novou strategii v oblasti cestovního ruchu, která měla zlepšit vnitrostátní strukturu odvětví cestovního ruchu (28). Cílem nové strategie je efektivnější poskytování veřejné podpory tomuto odvětví, snížení počtu aktérů a zajištění větší koordinace mezi nimi. Cílem norských orgánů bylo mimoto zamezit diverzifikaci internetových stránek zabývajících se cestovním ruchem v Norsku s různou strukturou a úpravou, různými rezervačními systémy, jazyky atd., jež jsou všechny částečně financovány různými vládními orgány, kraji nebo obcemi. |
| --- | --- |

(29)

V roce 2012 přijala norská vláda novou strategii v oblasti cestovního ruchu, která měla zlepšit vnitrostátní strukturu odvětví cestovního ruchu (28). Cílem nové strategie je efektivnější poskytování veřejné podpory tomuto odvětví, snížení počtu aktérů a zajištění větší koordinace mezi nimi. Cílem norských orgánů bylo mimoto zamezit diverzifikaci internetových stránek zabývajících se cestovním ruchem v Norsku s různou strukturou a úpravou, různými rezervačními systémy, jazyky atd., jež jsou všechny částečně financovány různými vládními orgány, kraji nebo obcemi.

28

| (30) | Ministerstvo obchodu, průmyslu a rybolovu poté v roce 2013 přijalo „novou strukturu odvětví cestovního ruchu“ s cílem usnadnit turistům výběr Norska jako turistické destinace (29). |
| --- | --- |

(30)

Ministerstvo obchodu, průmyslu a rybolovu poté v roce 2013 přijalo „novou strukturu odvětví cestovního ruchu“ s cílem usnadnit turistům výběr Norska jako turistické destinace (29).

novou strukturu odvětví cestovního ruchu

29

| (31) | V rozhodnutí o rozpočtu společnosti IN na rok 2013 (dále jen „rozhodnutí o rozpočtu na rok 2013“ (30)) se uvádí: „Úkolem Innovation Norway je zajistit náležitou distribuci zkušeností s cestováním po Norsku prostřednictvím stránek visitnorway.com a napomáhat aktérům v odvětví cestovního ruchu [...]“. Stránky Visitnorway.com byly tudíž označeny za klíčový prvek norské strategie k propagaci cestovního ruchu (31). Společnost IN byla požádána o rozšíření internetových stránek a o zvýšení podpory odvětví cestovního ruchu. Cílem bylo nabízet internetové marketingové služby k oslovení norských i mezinárodních cílových skupin na oficiálních internetových stránkách visitnorway.com (32). |
| --- | --- |

(31)

V rozhodnutí o rozpočtu společnosti IN na rok 2013 (dále jen „rozhodnutí o rozpočtu na rok 2013“ (30)) se uvádí: „Úkolem Innovation Norway je zajistit náležitou distribuci zkušeností s cestováním po Norsku prostřednictvím stránek visitnorway.com a napomáhat aktérům v odvětví cestovního ruchu [...]“. Stránky Visitnorway.com byly tudíž označeny za klíčový prvek norské strategie k propagaci cestovního ruchu (31). Společnost IN byla požádána o rozšíření internetových stránek a o zvýšení podpory odvětví cestovního ruchu. Cílem bylo nabízet internetové marketingové služby k oslovení norských i mezinárodních cílových skupin na oficiálních internetových stránkách visitnorway.com (32).

30

Úkolem Innovation Norway je zajistit náležitou distribuci zkušeností s cestováním po Norsku prostřednictvím stránek visitnorway.com a napomáhat aktérům v odvětví cestovního ruchu [...]

Visitnorway.com

31

visitnorway.com

32

| (32) | Vzhledem k tomuto cíli zahájila společnost IN projekt nazvaný „nová struktura visitnorway“ (dále jen „nová struktura“) (33). Nová struktura nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nejen marketingové a propagační služby (jak tomu bylo na základě standardních dohod, viz 28. bod odůvodnění), nýbrž také dodatečné služby. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k tomuto cíli zahájila společnost IN projekt nazvaný „nová struktura visitnorway“ (dále jen „nová struktura“) (33). Nová struktura nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nejen marketingové a propagační služby (jak tomu bylo na základě standardních dohod, viz 28. bod odůvodnění), nýbrž také dodatečné služby.

nová struktura visitnorway

33

| (33) | Společnost IN provedla řadu potřebných změn prvků a funkcí platformy visitnorway.com, aby byla zajištěna aktuálnost s ohledem na technologie a aby bylo možno provozovat platformu efektivně v průběhu času. V roce 2013 začala společnost IN nabízet některé funkce systému DMS (společně vymezené jako „internetová infrastruktura a související služby“) norským regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které si přály převést obsah ze svých vlastních internetových stránek na stránky visitnorway.com. Tato integrace obsahu na platformě visitnorway.com je v souladu s cíli, které norské orgány stanovily v nové strategii v oblasti cestovního ruchu a k nimž patří mimo jiné i zamezení diverzifikaci internetových stránek zabývajících se cestovním ruchem v Norsku (viz 29. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(33)

Společnost IN provedla řadu potřebných změn prvků a funkcí platformy visitnorway.com, aby byla zajištěna aktuálnost s ohledem na technologie a aby bylo možno provozovat platformu efektivně v průběhu času. V roce 2013 začala společnost IN nabízet některé funkce systému DMS (společně vymezené jako „internetová infrastruktura a související služby“) norským regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které si přály převést obsah ze svých vlastních internetových stránek na stránky visitnorway.com. Tato integrace obsahu na platformě visitnorway.com je v souladu s cíli, které norské orgány stanovily v nové strategii v oblasti cestovního ruchu a k nimž patří mimo jiné i zamezení diverzifikaci internetových stránek zabývajících se cestovním ruchem v Norsku (viz 29. bod odůvodnění).

visitnorway.com

internetová infrastruktura a související služby

visitnorway.com.

visitnorway.com

| (34) | V roce 2014 byly proto všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabídnuty nadstandardní dohody o partnerství s možností využívat stránku visitnorway.com jako svou domovskou stránku namísto vývoje či údržby vlastní domovské stránky. Přechod na stránky visitnorway.com znamenal zrušení jejich vlastních internetových stránek. Tyto služby byly nabízeny pouze regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, a nikoli celému trhu, tj. nikoli všem potenciálním uživatelům, včetně zúčastněných stran nebo externích zákazníků regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (34). |
| --- | --- |

(34)

V roce 2014 byly proto všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabídnuty nadstandardní dohody o partnerství s možností využívat stránku visitnorway.com jako svou domovskou stránku namísto vývoje či údržby vlastní domovské stránky. Přechod na stránky visitnorway.com znamenal zrušení jejich vlastních internetových stránek. Tyto služby byly nabízeny pouze regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, a nikoli celému trhu, tj. nikoli všem potenciálním uživatelům, včetně zúčastněných stran nebo externích zákazníků regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (34).

visitnorway.com

visitnorway.com

34

| (35) | Po přechodu se některé služby, které dříve regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace pořizovaly u společností, jako je stěžovatel, staly nepotřebnými. Pro regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace byla zbytečná zejména vyhledávací funkce (search) a licenční smlouvy se společnostmi, jako je New Mind | tellUs, byly obvykle ukončeny. Naopak jiné funkce – například funkce destinator – jsou zapotřebí i nadále k vytváření a uchovávání informací o zajímavých místech nebo bleskových zpráv, které mají být zveřejněny na stránkách visitnorway.com. |
| --- | --- |

(35)

Po přechodu se některé služby, které dříve regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace pořizovaly u společností, jako je stěžovatel, staly nepotřebnými. Pro regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace byla zbytečná zejména vyhledávací funkce (search) a licenční smlouvy se společnostmi, jako je New Mind | tellUs, byly obvykle ukončeny. Naopak jiné funkce – například funkce destinator – jsou zapotřebí i nadále k vytváření a uchovávání informací o zajímavých místech nebo bleskových zpráv, které mají být zveřejněny na stránkách visitnorway.com.

search

destinator –

visitnorway.com.

| (36) | Navzdory skutečnosti, že nadstandardní dohody o partnerství byly nabídnuty všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím obsah, ne všechny z nich měly/mají o nové služby zájem, jelikož přechod na stránky visitnorway.com znamenal mimo jiné nutnost souhlasit s redakčními podmínkami a omezeními, jež společnost IN uložila (35). Některá regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace proto zachovaly standardní dohody, na jejichž základě jim společnost IN poskytuje propagační a marketingové služby (viz 28. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(36)

Navzdory skutečnosti, že nadstandardní dohody o partnerství byly nabídnuty všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím obsah, ne všechny z nich měly/mají o nové služby zájem, jelikož přechod na stránky visitnorway.com znamenal mimo jiné nutnost souhlasit s redakčními podmínkami a omezeními, jež společnost IN uložila (35). Některá regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace proto zachovaly standardní dohody, na jejichž základě jim společnost IN poskytuje propagační a marketingové služby (viz 28. bod odůvodnění).

visitnorway.com

35

| (37) | Projekt „nové struktury“ cestovního ruchu v rámci internetových stránek visitnorway.com (viz 32. bod odůvodnění) zahrnoval rovněž dva pilotní projekty – Alfa a Beta – realizované v roce 2013, před podpisem nadstandardních dohod o partnerství v roce 2014, jak bylo uvedeno v 34. bodě odůvodnění. Tyto jsou blíže popsány v následující části. |
| --- | --- |

(37)

Projekt „nové struktury“ cestovního ruchu v rámci internetových stránek visitnorway.com (viz 32. bod odůvodnění) zahrnoval rovněž dva pilotní projekty – Alfa a Beta – realizované v roce 2013, před podpisem nadstandardních dohod o partnerství v roce 2014, jak bylo uvedeno v 34. bodě odůvodnění. Tyto jsou blíže popsány v následující části.

visitnorway.com

Pilotní projekt „Alfa“

Pilotní projekt „Alfa“

| (38) | V březnu 2013 zahájila společnost IN pilotní projekt „Alfa“, a to spolu se dvěma zákazníky účastnícími se tohoto projektu – VisitSørlandet a VisitTrondheim. Pilotní projekt Alfa se týkal převodu internetových stránek regionálního seskupení cestovního ruchu, Visit Sørlandet AS (36), a organizace spravující destinace, Visit Trondheim AS (37), na platformu visitnorway.com. |
| --- | --- |

(38)

V březnu 2013 zahájila společnost IN pilotní projekt „Alfa“, a to spolu se dvěma zákazníky účastnícími se tohoto projektu – VisitSørlandet a VisitTrondheim. Pilotní projekt Alfa se týkal převodu internetových stránek regionálního seskupení cestovního ruchu, Visit Sørlandet AS (36), a organizace spravující destinace, Visit Trondheim AS (37), na platformu visitnorway.com.

VisitSørlandet

VisitTrondheim

36

37

visitnorway.com

| (39) | Tyto dva podniky byly vybrány jako účastníci pilotního projektu a podepsaly se společností IN nadstandardní dohodu o partnerství týkající se využívání stránek visitnorway.com. Na základě těchto dohod obě společnosti přesměrovaly své adresy URL (38) na stránky visitnorway.com a přestaly používat své vlastní domovské stránky. Informace dostupné na těchto stránkách (tj. obecné turistické informace a konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu) byly převedeny na stránky visitnorway.com. |
| --- | --- |

(39)

Tyto dva podniky byly vybrány jako účastníci pilotního projektu a podepsaly se společností IN nadstandardní dohodu o partnerství týkající se využívání stránek visitnorway.com. Na základě těchto dohod obě společnosti přesměrovaly své adresy URL (38) na stránky visitnorway.com a přestaly používat své vlastní domovské stránky. Informace dostupné na těchto stránkách (tj. obecné turistické informace a konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu) byly převedeny na stránky visitnorway.com.

visitnorway.com

38

visitnorway.com

visitnorway.com

| (40) | V době, kdy obě společnosti provozovaly své vlastní stránky, byly zákazníky stěžovatele. Využívaly proto funkce tellUs destinator a tellUs search a platily stěžovateli za jejich používání licenční poplatky. Po přesměrování svých adres URL na stránky visitnorway.com a zrušení vlastních internetových stránek však tyto společnosti své smlouvy týkající se vyhledávací funkce ukončily, jelikož z technických důvodů lze na stránkách visitnorway.com používat pouze vyhledávací funkci společnosti IN (jediným vyhledávačem na internetových stránkách je vyhledávač vyvinutý společností IN, který je na platformě nainstalován). |
| --- | --- |

(40)

V době, kdy obě společnosti provozovaly své vlastní stránky, byly zákazníky stěžovatele. Využívaly proto funkce tellUs destinator a tellUs search a platily stěžovateli za jejich používání licenční poplatky. Po přesměrování svých adres URL na stránky visitnorway.com a zrušení vlastních internetových stránek však tyto společnosti své smlouvy týkající se vyhledávací funkce ukončily, jelikož z technických důvodů lze na stránkách visitnorway.com používat pouze vyhledávací funkci společnosti IN (jediným vyhledávačem na internetových stránkách je vyhledávač vyvinutý společností IN, který je na platformě nainstalován).

tellUs destinator

tellUs search

visitnorway.com

visitnorway.com

| (41) | Obě společnosti musely mít i nadále smlouvu se stěžovatelem či podobným podnikem, pokud jde o funkci destinator. Tuto funkci společnost IN neposkytuje. Stěžovatel býval jediným dodavatelem služeb systému DMS na norském trhu. V letech 2012–2013 však na trh vstoupil mezinárodní konkurent, společnost Citybreak, který rovněž nabízí funkci destinator, tj. umožňuje poskytovatelům služeb cestovního ruchu vytvořit databázi zajímavých míst (39). |
| --- | --- |

(41)

Obě společnosti musely mít i nadále smlouvu se stěžovatelem či podobným podnikem, pokud jde o funkci destinator. Tuto funkci společnost IN neposkytuje. Stěžovatel býval jediným dodavatelem služeb systému DMS na norském trhu. V letech 2012–2013 však na trh vstoupil mezinárodní konkurent, společnost Citybreak, který rovněž nabízí funkci destinator, tj. umožňuje poskytovatelům služeb cestovního ruchu vytvořit databázi zajímavých míst (39).

destinator

destinator,

39

| (42) | Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, které přešly na stránky visitnorway.com, si proto mohly zvolit mezi různými společnostmi nabízejícími funkci destinator (New Mind | tellUs nebo CityBreak či jiný hospodářský subjekt, který případně vstoupí na trh), zatímco zákazníci využívající služby tellUs search mohli používat pouze funkci tellUs destinator. V době, kdy byl podnik New Mind | tellUs jediným poskytovatelem internetových a infrastrukturních služeb, mohla všechna regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace uzavřít smlouvu týkající se funkcí search i destinator jedině s podnikem New Mind | tellUs. |
| --- | --- |

(42)

Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, které přešly na stránky visitnorway.com, si proto mohly zvolit mezi různými společnostmi nabízejícími funkci destinator (New Mind | tellUs nebo CityBreak či jiný hospodářský subjekt, který případně vstoupí na trh), zatímco zákazníci využívající služby tellUs search mohli používat pouze funkci tellUs destinator. V době, kdy byl podnik New Mind | tellUs jediným poskytovatelem internetových a infrastrukturních služeb, mohla všechna regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace uzavřít smlouvu týkající se funkcí search i destinator jedině s podnikem New Mind | tellUs.

visitnorway.com

destinator

tellUs search

tellUs destinator.

search

destinator

| (43) | Používání různých funkcí (před pilotním projektem Alfa a posléze) je znázorněno na následujícím obrázku:



  Text obrazu

  Vlastní internetové stránky organizace (před pilotním projektem Alfa)
  Vlastní stránky organizace
  vyhledávač tellUs
  společnost spravující destinace
  databáze tellUs
  tellUs destinator
  Visitnorway.com (po pilotním projektu Alfa)
  tellUs destinator
  CityBreak destinator
  společnost spravující destinace
  společnost spravující destinace
  vyhledávač VisitNorway
  Visitnorway.com
  databáze CityBreak
  databáze tellUs
  databáze IN


  Zdroj: Kontrolní úřad, na základě informací, které poskytly norské orgány (dokument č. 688213). |
| --- | --- |

(43)

Používání různých funkcí (před pilotním projektem Alfa a posléze) je znázorněno na následujícím obrázku:

Vlastní internetové stránky organizace (před pilotním projektem Alfa)

Vlastní stránky organizace

vyhledávač tellUs

společnost spravující destinace

databáze tellUs

tellUs destinator

Visitnorway.com (po pilotním projektu Alfa)

tellUs destinator

CityBreak destinator

společnost spravující destinace

společnost spravující destinace

vyhledávač VisitNorway

Visitnorway.com

databáze CityBreak

databáze tellUs

databáze IN

Zdroj: Kontrolní úřad, na základě informací, které poskytly norské orgány (dokument č. 688213).

Zdroj

| (44) | Služby, které společnost IN nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace před realizací projektu nové struktury (tj. internetové marketingové a propagační služby na stránkách visitnorway.com), byly poskytovány za poplatek vypočítaný na základě jejich ročního obratu, nikoli na základě tržní ceny poskytnutých služeb (viz 28. bod odůvodnění). Tento systém stanovování cen byl použit i v rámci pilotního projektu Alfa, přičemž za dodatečné služby poskytované společností IN (internetová infrastruktura a související služby) nebyly účtovány žádné další poplatky. |
| --- | --- |

(44)

Služby, které společnost IN nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace před realizací projektu nové struktury (tj. internetové marketingové a propagační služby na stránkách visitnorway.com), byly poskytovány za poplatek vypočítaný na základě jejich ročního obratu, nikoli na základě tržní ceny poskytnutých služeb (viz 28. bod odůvodnění). Tento systém stanovování cen byl použit i v rámci pilotního projektu Alfa, přičemž za dodatečné služby poskytované společností IN (internetová infrastruktura a související služby) nebyly účtovány žádné další poplatky.

visitnorway.com

| (45) | Norské orgány objasnily (40), že důvodem neúčtování příplatku za dodatečné služby byla skutečnost, že se tyto nové služby teprve vyvíjely a že obě společnosti, které se pilotního projektu zúčastnily, investovaly značné množství času a úsilí, aby napomohly při rozvoji nových funkcí společnosti IN, takže společnosti IN poskytly kompenzaci v podobě cenné zpětné vazby a podnětů k novým službám. |
| --- | --- |

(45)

Norské orgány objasnily (40), že důvodem neúčtování příplatku za dodatečné služby byla skutečnost, že se tyto nové služby teprve vyvíjely a že obě společnosti, které se pilotního projektu zúčastnily, investovaly značné množství času a úsilí, aby napomohly při rozvoji nových funkcí společnosti IN, takže společnosti IN poskytly kompenzaci v podobě cenné zpětné vazby a podnětů k novým službám.

40

Pilotní projekt „Beta“

Pilotní projekt „Beta“

| (46) | V období od července 2013 do listopadu 2013 prováděla společnost IN pilotní projekt „Beta“. Během tohoto pilotního projektu zkoumala společnost IN nové obchodní modely, včetně možnosti nabízet nové nadstandardní dohody o partnerství všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace. |
| --- | --- |

(46)

V období od července 2013 do listopadu 2013 prováděla společnost IN pilotní projekt „Beta“. Během tohoto pilotního projektu zkoumala společnost IN nové obchodní modely, včetně možnosti nabízet nové nadstandardní dohody o partnerství všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

| (47) | Od 1. ledna 2014 nabízela společnost IN nadstandardní dohody o partnerství všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které projevily zájem, a to na nediskriminačním základě. Společnost IN zavedla nový model stanovení cen za tyto služby, přičemž podle norských orgánů má účtovaná cena zohledňovat náklady na služby poskytované společností IN a přiměřený zisk. Nový cenový model se od 1. ledna 2014 vztahoval i na oba pilotní projekty, tj. VisitSørlandet a VisitTrondheim. |
| --- | --- |

(47)

Od 1. ledna 2014 nabízela společnost IN nadstandardní dohody o partnerství všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které projevily zájem, a to na nediskriminačním základě. Společnost IN zavedla nový model stanovení cen za tyto služby, přičemž podle norských orgánů má účtovaná cena zohledňovat náklady na služby poskytované společností IN a přiměřený zisk. Nový cenový model se od 1. ledna 2014 vztahoval i na oba pilotní projekty, tj. VisitSørlandet a VisitTrondheim.

| (48) | Jak je znázorněno na obr. 2, společnost IN nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace dvě různé možnosti (41): i) služby na základě nadstandardních dohod o partnerství (42) a ii) propagaci na základě standardních dohod (43). Bez ohledu na vztah s regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace propagují stránky visitnorway.com Norsko jako turistickou destinaci a poskytují obecné informace o zemi (44). |
| --- | --- |

(48)

Jak je znázorněno na obr. 2, společnost IN nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace dvě různé možnosti (41): i) služby na základě nadstandardních dohod o partnerství (42) a ii) propagaci na základě standardních dohod (43). Bez ohledu na vztah s regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace propagují stránky visitnorway.com Norsko jako turistickou destinaci a poskytují obecné informace o zemi (44).

41

42

43

visitnorway.com

44

| (49) | S regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace, které chtěly přejít na stránky visitnorway.com, byly podepsány nadstandardní dohody o partnerství. Ve vztahu k regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které nechtěly převést své internetové stránky na stránku visitnorway.com (standardní partneři), poskytovala společnost IN stejné propagační a marketingové služby jako dříve, a to na základě standardních dohod.

  Obrázek 2


  Stávající struktura stránek visitnorway.com




  CBIS Product database
  Tellus Product database
  VisitNorway product database
  Full Ownership and full rights
  Full Ownership and full rights
  Standard Presentation OSLO
  Standard Presentation Fjord Norge
  RTB Fjord Norge
  DMO Oslo
  Right to edit
  Right to edit
  New Structure DMO Trondheim
  New Structure RTB Sørlandet
  NORWAY
  POWERED BY NATURE
  Generic Marketing
  DMO Specific
  Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

  Zdroj: společnost IN. |
| --- | --- |

(49)

S regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace, které chtěly přejít na stránky visitnorway.com, byly podepsány nadstandardní dohody o partnerství. Ve vztahu k regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které nechtěly převést své internetové stránky na stránku visitnorway.com (standardní partneři), poskytovala společnost IN stejné propagační a marketingové služby jako dříve, a to na základě standardních dohod.

visitnorway.com

visitnorway.com

Obrázek 2

Obrázek 2

Stávající struktura stránek visitnorway.com

Stávající struktura stránek visitnorway.com

CBIS Product database

Tellus Product database

VisitNorway product database

Full Ownership and full rights

Full Ownership and full rights

Standard Presentation OSLO

Standard Presentation Fjord Norge

RTB Fjord Norge

DMO Oslo

Right to edit

Right to edit

New Structure DMO Trondheim

New Structure RTB Sørlandet

NORWAY

POWERED BY NATURE

Generic Marketing

DMO Specific

Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

Zdroj: společnost IN.

Zdroj

3.   STÍŽNOST

STÍŽNOST

| (50) | Podnik New Mind | tellUs ve své stížnosti argumentuje, že propagační činnosti společnosti IN a její úkoly v souvislosti se stránkami visitnorway.com jako národním turistickým portálem lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu v souladu s pravidly EHP v oblasti státní podpory. |
| --- | --- |

(50)

Podnik New Mind | tellUs ve své stížnosti argumentuje, že propagační činnosti společnosti IN a její úkoly v souvislosti se stránkami visitnorway.com jako národním turistickým portálem lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu v souladu s pravidly EHP v oblasti státní podpory.

visitnorway.com

| (51) | V roce 2013 však společnost IN vstoupila na nový trh (45) a začala regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízet nové služby hospodářské povahy, které jim umožňují převést jejich internetové stránky na stránku visitnorway.com (tj. internetovou infrastrukturu a související služby). Podnik New Mind | tellUs se domnívá, že tyto služby nejsou součástí pověření, které bylo společnosti IN uděleno, a nejsou poskytovány v souladu s rozsudkem ve věci Altmark (46). |
| --- | --- |

(51)

V roce 2013 však společnost IN vstoupila na nový trh (45) a začala regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízet nové služby hospodářské povahy, které jim umožňují převést jejich internetové stránky na stránku visitnorway.com (tj. internetovou infrastrukturu a související služby). Podnik New Mind | tellUs se domnívá, že tyto služby nejsou součástí pověření, které bylo společnosti IN uděleno, a nejsou poskytovány v souladu s rozsudkem ve věci Altmark (46).

45

visitnorway.com

46

| (52) | Stěžovatel zdůrazňuje, že při poskytování služeb hospodářské povahy by společnosti IN neměla být poskytována státní podpora (47). |
| --- | --- |

(52)

Stěžovatel zdůrazňuje, že při poskytování služeb hospodářské povahy by společnosti IN neměla být poskytována státní podpora (47).

47

| (53) | Ve stížnosti se konkrétně odkazuje na čtyři různé formy údajné státní podpory:






  a) | nezavedení odděleného účetnictví pro obchodní činnosti v rámci společnosti IN; |
| --- | --- | --- |

(53)

Ve stížnosti se konkrétně odkazuje na čtyři různé formy údajné státní podpory:

a)

nezavedení odděleného účetnictví pro obchodní činnosti v rámci společnosti IN;

| b) | vzdání se zisku v důsledku neziskové orientace hospodářských činností společnosti IN; |
| --- | --- |

b)

vzdání se zisku v důsledku neziskové orientace hospodářských činností společnosti IN;

| c) | údajnou podporu pro regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, kterou společnost IN poskytuje ve formě internetové infrastruktury a souvisejících služeb za ceny, které jsou nižší než tržní cena, a |
| --- | --- |

c)

údajnou podporu pro regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, kterou společnost IN poskytuje ve formě internetové infrastruktury a souvisejících služeb za ceny, které jsou nižší než tržní cena, a

| d) | všeobecné osvobození společnosti IN od daně z příjmů, které se vztahuje i na hospodářské činnosti této společnosti. |
| --- | --- |

d)

všeobecné osvobození společnosti IN od daně z příjmů, které se vztahuje i na hospodářské činnosti této společnosti.

| (54) | Podnik New Mind | tellUs rovněž tvrdí, že společnost IN údajně vybízí své zákazníky k ukončení jejich předchozích smluv s podnikem New Mind | tellUs a nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přecházejí na stránku visitnorway.com, bezplatné překladatelské služby (48). |
| --- | --- |

(54)

Podnik New Mind | tellUs rovněž tvrdí, že společnost IN údajně vybízí své zákazníky k ukončení jejich předchozích smluv s podnikem New Mind | tellUs a nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přecházejí na stránku visitnorway.com, bezplatné překladatelské služby (48).

visitnorway.com

48

4.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (55) | Dne 16. července 2014 se Kontrolní úřad rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3. |
| --- | --- |

(55)

Dne 16. července 2014 se Kontrolní úřad rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3.

| (56) | Kontrolní úřad však rozsah formálního vyšetřovacího řízení omezil na tři opatření z těch, která stěžovatel označil: i) nezavedení odděleného účetnictví pro obchodní činnosti v rámci společnosti IN a neexistence mechanismu přidělování nákladů, ii) vzdání se zisku v důsledku neziskové orientace hospodářské činnosti a iii) údajnou podporu, kterou společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace ve formě cen za poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jež nepostačují k dosažení přiměřené návratnosti investic. |
| --- | --- |

(56)

Kontrolní úřad však rozsah formálního vyšetřovacího řízení omezil na tři opatření z těch, která stěžovatel označil: i) nezavedení odděleného účetnictví pro obchodní činnosti v rámci společnosti IN a neexistence mechanismu přidělování nákladů, ii) vzdání se zisku v důsledku neziskové orientace hospodářské činnosti a iii) údajnou podporu, kterou společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace ve formě cen za poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jež nepostačují k dosažení přiměřené návratnosti investic.

| (57) | Všeobecné osvobození od daně z příjmů, které bylo společnosti IN přiznáno, bylo z oblasti působnosti rozhodnutí o zahájení řízení vyloučeno (49). S ohledem na tuto záležitost bylo zahájeno řízení týkající se existující podpory. |
| --- | --- |

(57)

Všeobecné osvobození od daně z příjmů, které bylo společnosti IN přiznáno, bylo z oblasti působnosti rozhodnutí o zahájení řízení vyloučeno (49). S ohledem na tuto záležitost bylo zahájeno řízení týkající se existující podpory.

49

| (58) | Pokud jde o opatření spadající do oblasti působnosti rozhodnutí o zahájení řízení, Kontrolní úřad se předběžně domníval, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb představuje hospodářskou činnost, kterou lze oddělit od pouhé propagace Norska jako turistické destinace. Tyto nové služby byly všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízeny teprve od 1. ledna 2014. Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že pokud by opatření představovala státní podporu, jednalo by se o novou podporu (50). |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o opatření spadající do oblasti působnosti rozhodnutí o zahájení řízení, Kontrolní úřad se předběžně domníval, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb představuje hospodářskou činnost, kterou lze oddělit od pouhé propagace Norska jako turistické destinace. Tyto nové služby byly všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízeny teprve od 1. ledna 2014. Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že pokud by opatření představovala státní podporu, jednalo by se o novou podporu (50).

50

| (59) | Kontrolní úřad zastával rovněž názor, že pokud by bylo zjištěno, že společnost IN neúčtuje za služby poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace konkurenční tržní cenu, nebylo by možné vyloučit existenci nové státní podpory ve prospěch těchto subjektů. |
| --- | --- |

(59)

Kontrolní úřad zastával rovněž názor, že pokud by bylo zjištěno, že společnost IN neúčtuje za služby poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace konkurenční tržní cenu, nebylo by možné vyloučit existenci nové státní podpory ve prospěch těchto subjektů.

| (60) | Kontrolní úřad vyslovil rovněž pochybnosti ohledně toho, že by údajná opatření státní podpory bylo možno považovat za slučitelná s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c), a to jako podporu činností v oblasti cestovního ruchu (51). |
| --- | --- |

(60)

Kontrolní úřad vyslovil rovněž pochybnosti ohledně toho, že by údajná opatření státní podpory bylo možno považovat za slučitelná s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c), a to jako podporu činností v oblasti cestovního ruchu (51).

51

| (61) | S přihlédnutím k těmto předběžným závěrům se Kontrolní úřad domníval, že nemá dostatek informací, aby mohl vyloučit existenci státní podpory nebo její neslučitelnost s Dohodou o EHP. Proto bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení. |
| --- | --- |

(61)

S přihlédnutím k těmto předběžným závěrům se Kontrolní úřad domníval, že nemá dostatek informací, aby mohl vyloučit existenci státní podpory nebo její neslučitelnost s Dohodou o EHP. Proto bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení.

5.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (62) | Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení poskytl pouze stěžovatel, podnik New Mind | tellUs. |
| --- | --- |

(62)

Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení poskytl pouze stěžovatel, podnik New Mind | tellUs.

| (63) | Pokud jde o podstatu, stěžovatel zdůrazňuje, že společnost IN vstoupila na již řádně fungující trh internetové infrastruktury a souvisejících služeb, což jsou služby hospodářské povahy. Vstup na tento trh neodpovídá pokynu státu a je v rozporu s hlavním úkolem společnosti IN, kterým je podpora soukromého podnikání. |
| --- | --- |

(63)

Pokud jde o podstatu, stěžovatel zdůrazňuje, že společnost IN vstoupila na již řádně fungující trh internetové infrastruktury a souvisejících služeb, což jsou služby hospodářské povahy. Vstup na tento trh neodpovídá pokynu státu a je v rozporu s hlavním úkolem společnosti IN, kterým je podpora soukromého podnikání.

| (64) | Podnik New Mind | tellUs souhlasí s předběžnými zjištěními Kontrolního úřadu týkajícími se přítomnosti státních prostředků, přičitatelnosti, selektivity a možného narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(64)

Podnik New Mind | tellUs souhlasí s předběžnými zjištěními Kontrolního úřadu týkajícími se přítomnosti státních prostředků, přičitatelnosti, selektivity a možného narušení hospodářské soutěže.

| (65) | Pokud jde o existenci výhody, stěžovatel se domnívá, že společnost IN křížově subvencuje internetovou infrastrukturu a související služby. To proto, že v rámci společnosti IN není odděleno účetnictví a společnost IN se při poskytování těchto služeb hospodářské povahy regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace vzdává zisku. Stěžovatel trval rovněž na tom, že společnost IN nabízí bezplatné překladatelské služby (viz 54. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o existenci výhody, stěžovatel se domnívá, že společnost IN křížově subvencuje internetovou infrastrukturu a související služby. To proto, že v rámci společnosti IN není odděleno účetnictví a společnost IN se při poskytování těchto služeb hospodářské povahy regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace vzdává zisku. Stěžovatel trval rovněž na tom, že společnost IN nabízí bezplatné překladatelské služby (viz 54. bod odůvodnění).

| (66) | Pokud jde o údajnou podporu ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, stěžovatel argumentuje, že je norské orgány neinformovaly o rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o údajnou podporu ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, stěžovatel argumentuje, že je norské orgány neinformovaly o rozhodnutí o zahájení řízení.

| (67) | Rovněž je uveden argument, že během realizace pilotních projektů vybraní zákazníci účastnící se těchto projektů poskytované služby nehradili. Cenový model, který společnost IN zavedla později, nepokrývá veškeré příslušné náklady ani nezajišťuje přiměřený zisk. Společnost IN zejména do svých výpočtů nezahrnula veškeré náklady na vývoj infrastruktury vytvořené pro novou strukturu (18 milionů NOK) a společnost IN nepočítá návratnost investic. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace jsou proto zvýhodněny. |
| --- | --- |

(67)

Rovněž je uveden argument, že během realizace pilotních projektů vybraní zákazníci účastnící se těchto projektů poskytované služby nehradili. Cenový model, který společnost IN zavedla později, nepokrývá veškeré příslušné náklady ani nezajišťuje přiměřený zisk. Společnost IN zejména do svých výpočtů nezahrnula veškeré náklady na vývoj infrastruktury vytvořené pro novou strukturu (18 milionů NOK) a společnost IN nepočítá návratnost investic. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace jsou proto zvýhodněny.

| (68) | Co se týká slučitelnosti, stěžovatel tvrdí, že na dotyčném trhu neexistuje žádné selhání. Skutečnost, že společnost IN nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přecházejí na platformu visitnorway.com, bezplatné nebo dotované překladatelské služby, mimoto představuje podmínku vázaného obchodu, která je v rozporu s antimonopolními pravidly, a údajnou státní podporu proto nelze prohlásit za slučitelnou. |
| --- | --- |

(68)

Co se týká slučitelnosti, stěžovatel tvrdí, že na dotyčném trhu neexistuje žádné selhání. Skutečnost, že společnost IN nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přecházejí na platformu visitnorway.com, bezplatné nebo dotované překladatelské služby, mimoto představuje podmínku vázaného obchodu, která je v rozporu s antimonopolními pravidly, a údajnou státní podporu proto nelze prohlásit za slučitelnou.

visitnorway.com,

| (69) | Dne 13. ledna 2015 zaslal stěžovatel Kontrolnímu úřadu kopii rozhodnutí o státním rozpočtu na rok 2015 (52). Podle jeho názoru toto rozhodnutí potvrzuje, že činnosti společnosti IN týkající se internetové infrastruktury a souvisejících služeb nespadají do pověření této společnosti, které je omezeno na obecnou propagaci Norska jako turistické destinace. |
| --- | --- |

(69)

Dne 13. ledna 2015 zaslal stěžovatel Kontrolnímu úřadu kopii rozhodnutí o státním rozpočtu na rok 2015 (52). Podle jeho názoru toto rozhodnutí potvrzuje, že činnosti společnosti IN týkající se internetové infrastruktury a souvisejících služeb nespadají do pověření této společnosti, které je omezeno na obecnou propagaci Norska jako turistické destinace.

52

6.   VYJÁDŘENÍ NORSKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

VYJÁDŘENÍ NORSKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

| (70) | Norské orgány v odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (53) uvedly, že dotyčná opatření nepředstavují státní podporu, a že pokud by některé opatření představovalo státní podporu, bylo by ji nutno považovat za existující podporu, jelikož propagace odvětví cestovního ruchu v Norsku patřila k úkolům jednoho z předchůdců společnosti IN už před podpisem Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(70)

Norské orgány v odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (53) uvedly, že dotyčná opatření nepředstavují státní podporu, a že pokud by některé opatření představovalo státní podporu, bylo by ji nutno považovat za existující podporu, jelikož propagace odvětví cestovního ruchu v Norsku patřila k úkolům jednoho z předchůdců společnosti IN už před podpisem Dohody o EHP.

53

| (71) | Pokud by bylo alternativně zjištěno, že se jedná o novou podporu, měla by se tato podpora pokládat za slučitelnou s Dohodou o EHP jako vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu nebo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako podpora, která má napomoci odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

(71)

Pokud by bylo alternativně zjištěno, že se jedná o novou podporu, měla by se tato podpora pokládat za slučitelnou s Dohodou o EHP jako vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu nebo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako podpora, která má napomoci odvětví cestovního ruchu.

| (72) | Norské orgány uvádí, že „pokud lze hospodářskou činnost oddělit od úkolu veřejného subjektu, může být dotyčný subjekt s ohledem na tuto funkci považován za podnik. Všechny činnosti je však nutno pokládat za činnosti nehospodářské povahy, nelze-li je vzájemně oddělit“ (54). Na základě toho se norské orgány domnívají, že Kontrolní úřad nepochopil správně fakta, jelikož dotyčné služby, tj. internetová infrastruktura a související služby, nejsou poskytovány samostatně, nýbrž pouze jako nedílná součást služeb nabízených prostřednictvím stránek visitnorway.com, jež je nutno jako celek pokládat za nehospodářskou činnost. Poskytování těchto služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace patří k úkolu společnosti IN spočívajícímu v propagaci Norska jako turistické destinace, který je součástí národní strategie v oblasti cestovního ruchu, jež má podporovat podnikání. Internetovou infrastrukturu a související služby proto nelze posuzovat samostatně, nýbrž pouze jako součást propagačních činností společnosti IN. |
| --- | --- |

(72)

Norské orgány uvádí, že „pokud lze hospodářskou činnost oddělit od úkolu veřejného subjektu, může být dotyčný subjekt s ohledem na tuto funkci považován za podnik. Všechny činnosti je však nutno pokládat za činnosti nehospodářské povahy, nelze-li je vzájemně oddělit“ (54). Na základě toho se norské orgány domnívají, že Kontrolní úřad nepochopil správně fakta, jelikož dotyčné služby, tj. internetová infrastruktura a související služby, nejsou poskytovány samostatně, nýbrž pouze jako nedílná součást služeb nabízených prostřednictvím stránek visitnorway.com, jež je nutno jako celek pokládat za nehospodářskou činnost. Poskytování těchto služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace patří k úkolu společnosti IN spočívajícímu v propagaci Norska jako turistické destinace, který je součástí národní strategie v oblasti cestovního ruchu, jež má podporovat podnikání. Internetovou infrastrukturu a související služby proto nelze posuzovat samostatně, nýbrž pouze jako součást propagačních činností společnosti IN.

pokud lze hospodářskou činnost oddělit od úkolu veřejného subjektu, může být dotyčný subjekt s ohledem na tuto funkci považován za podnik. Všechny činnosti je však nutno pokládat za činnosti nehospodářské povahy, nelze-li je vzájemně oddělit

54

visitnorway.com,

| (73) | Pokud společnost IN uzavírá dohody o poskytování placených služeb, používá každopádně model základních nákladů, aby bylo zajištěno, že jsou zohledněny veškeré příslušné náklady na služby, které společnost IN nese. Tato metoda byla kodifikována v „pokynech pro platby uživatelů“ převzatých z rozhodnutí o rozpočtu společnosti IN na rok 2011 (55) a společnost IN ji uplatňuje od roku 2011. Společnost IN používá tuto metodu přidělování nákladů rovněž v nadstandardních dohodách, což společnosti IN umožňuje pokrýt veškeré náklady související s nadstandardními dohodami. Společnost IN zahrnula do svého rozpočtu a cen i očekávaný zisk ve výši [... % až ... %]. Norské orgány taktéž uvedly, že odvětví cestovního ruchu, a zejména trh služeb internetové infrastruktury, jsou velmi dynamické. Společnost IN a internetové stránky visitnorway.com musí proto přizpůsobovat poskytované služby technologickému rozvoji a vývoji na trhu. |
| --- | --- |

(73)

Pokud společnost IN uzavírá dohody o poskytování placených služeb, používá každopádně model základních nákladů, aby bylo zajištěno, že jsou zohledněny veškeré příslušné náklady na služby, které společnost IN nese. Tato metoda byla kodifikována v „pokynech pro platby uživatelů“ převzatých z rozhodnutí o rozpočtu společnosti IN na rok 2011 (55) a společnost IN ji uplatňuje od roku 2011. Společnost IN používá tuto metodu přidělování nákladů rovněž v nadstandardních dohodách, což společnosti IN umožňuje pokrýt veškeré náklady související s nadstandardními dohodami. Společnost IN zahrnula do svého rozpočtu a cen i očekávaný zisk ve výši [... % až ... %]. Norské orgány taktéž uvedly, že odvětví cestovního ruchu, a zejména trh služeb internetové infrastruktury, jsou velmi dynamické. Společnost IN a internetové stránky visitnorway.com musí proto přizpůsobovat poskytované služby technologickému rozvoji a vývoji na trhu.

pokynech pro platby uživatelů

55

visitnorway.com

| (74) | Pokud jde o slučitelnost, norské orgány argumentují, že se použijí pravidla týkající se služeb obecného hospodářského zájmu. Podle norských orgánů by bylo v případě, že by se předmětné služby považovaly za hospodářské činnosti a byla by zjištěna podpora, nutno tuto podporu posoudit podle pravidel slučitelnosti vztahujících se na služby obecného hospodářského zájmu (56). Norské orgány zastávají názor, že poskytování těchto služeb naplňuje smysl rozhodnutí Komise 2012/21/EU (57). |
| --- | --- |

(74)

Pokud jde o slučitelnost, norské orgány argumentují, že se použijí pravidla týkající se služeb obecného hospodářského zájmu. Podle norských orgánů by bylo v případě, že by se předmětné služby považovaly za hospodářské činnosti a byla by zjištěna podpora, nutno tuto podporu posoudit podle pravidel slučitelnosti vztahujících se na služby obecného hospodářského zájmu (56). Norské orgány zastávají názor, že poskytování těchto služeb naplňuje smysl rozhodnutí Komise 2012/21/EU (57).

56

57

| (75) | Norské orgány taktéž uvádí, že by dotyčná opatření měla být prohlášena za slučitelná s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako státní podpora, která má napomoci odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

(75)

Norské orgány taktéž uvádí, že by dotyčná opatření měla být prohlášena za slučitelná s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako státní podpora, která má napomoci odvětví cestovního ruchu.

| (76) | Norské orgány zdůrazňují, že umožnění přístupu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace k platformě zvýšilo hospodářskou soutěž na navazujícím trhu pro služby destinator. To je třeba vzít v úvahu při posuzování případných negativních účinků údajné podpory. Norské orgány vysvětlily, že jelikož internetové stránky visitnorway.com shromažďují informace o produktech cestovního ruchu od všech možných konkurentů, tj. New Mind | tellUs nebo Citybreak či jakékoli jiné společnosti, která může vstoupit na trh, vzrostl na tomto trhu konkurenční tlak. V minulosti byl podnik New Mind | tellUs jediným poskytovatelem na trhu. Společnost IN mimoto platformu nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které nesoutěží s podniky mimo Norsko. |
| --- | --- |

(76)

Norské orgány zdůrazňují, že umožnění přístupu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace k platformě zvýšilo hospodářskou soutěž na navazujícím trhu pro služby destinator. To je třeba vzít v úvahu při posuzování případných negativních účinků údajné podpory. Norské orgány vysvětlily, že jelikož internetové stránky visitnorway.com shromažďují informace o produktech cestovního ruchu od všech možných konkurentů, tj. New Mind | tellUs nebo Citybreak či jakékoli jiné společnosti, která může vstoupit na trh, vzrostl na tomto trhu konkurenční tlak. V minulosti byl podnik New Mind | tellUs jediným poskytovatelem na trhu. Společnost IN mimoto platformu nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které nesoutěží s podniky mimo Norsko.

destinator

visitnorway.com

| (77) | Norské orgány popřely, že by společnost IN regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které podepsaly nadstandardní dohody, nabízela bezplatné překladatelské služby, a objasnily, jak společnost IN v různých scénářích podporuje náklady na překlady. Společnost IN obecně hradí část nákladů regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na překlady, pokud jde o informace obecného zájmu, a to v rámci svého úkolu propagovat Norsko jako turistickou destinaci. Hradí však pouze 50 % nákladů regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na překlady týkající se konkrétních zajímavých míst (58). To je obecné pravidlo vztahující se na všechna seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Pokud však jde o regionální subjekty cestovního ruchu a organizace spravující destinace, které přešly na stránky visitnorway.com (tj. nadstandardní partnery), společnost IN žádné náklady na překlady nehradí. Jinými slovy, nadstandardní partneři přicházejí o překladatelské služby. V rozporu s tvrzeními stěžovatele proto neexistuje žádná motivace k podpisu nadstandardní dohody o partnerství kvůli kompenzaci nákladů na překlady. |
| --- | --- |

(77)

Norské orgány popřely, že by společnost IN regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které podepsaly nadstandardní dohody, nabízela bezplatné překladatelské služby, a objasnily, jak společnost IN v různých scénářích podporuje náklady na překlady. Společnost IN obecně hradí část nákladů regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na překlady, pokud jde o informace obecného zájmu, a to v rámci svého úkolu propagovat Norsko jako turistickou destinaci. Hradí však pouze 50 % nákladů regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na překlady týkající se konkrétních zajímavých míst (58). To je obecné pravidlo vztahující se na všechna seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Pokud však jde o regionální subjekty cestovního ruchu a organizace spravující destinace, které přešly na stránky visitnorway.com (tj. nadstandardní partnery), společnost IN žádné náklady na překlady nehradí. Jinými slovy, nadstandardní partneři přicházejí o překladatelské služby. V rozporu s tvrzeními stěžovatele proto neexistuje žádná motivace k podpisu nadstandardní dohody o partnerství kvůli kompenzaci nákladů na překlady.

58

visitnorway.com

| (78) | V odpovědi na připomínky stěžovatele norské orgány zdůrazňují, že společnost IN není konkurentem podniku New Mind | tellUs. Je pravdou, že umožnění přístupu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na stránky visitnorway.com vedlo k tomu, že se služby, které byly dříve poskytovány externími IT společnostmi, staly částečně nepotřebnými, společnost IN však se stěžovatelem přímo nesoutěží. Jinými slovy, společnost IN nenahrazuje podnik New Mind | tellUs jako dodavatele IT, nýbrž některé jeho funkce (např. TellUs search) již nejsou zapotřebí nebo nejsou technicky realizovatelné. |
| --- | --- |

(78)

V odpovědi na připomínky stěžovatele norské orgány zdůrazňují, že společnost IN není konkurentem podniku New Mind | tellUs. Je pravdou, že umožnění přístupu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na stránky visitnorway.com vedlo k tomu, že se služby, které byly dříve poskytovány externími IT společnostmi, staly částečně nepotřebnými, společnost IN však se stěžovatelem přímo nesoutěží. Jinými slovy, společnost IN nenahrazuje podnik New Mind | tellUs jako dodavatele IT, nýbrž některé jeho funkce (např. TellUs search) již nejsou zapotřebí nebo nejsou technicky realizovatelné.

visitnorway.com

TellUs search

| (79) | Norské orgány předložily Kontrolnímu úřadu rovněž důkazy, které prokazují, že společnost IN informovala regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace o rozhodnutí o zahájení řízení. Společnost IN zaslala všem nadstandardním partnerům (údajným příjemcům státní podpory) e-maily a na rozhodnutí o zahájení řízení rovněž odkazovala na svých internetových stránkách (59). |
| --- | --- |

(79)

Norské orgány předložily Kontrolnímu úřadu rovněž důkazy, které prokazují, že společnost IN informovala regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace o rozhodnutí o zahájení řízení. Společnost IN zaslala všem nadstandardním partnerům (údajným příjemcům státní podpory) e-maily a na rozhodnutí o zahájení řízení rovněž odkazovala na svých internetových stránkách (59).

59

| (80) | V odpovědi na poslední e-mail obdržený od stěžovatele (60) (uvedený v 69. bodě odůvodnění) norské orgány uvedly, že v souvislosti se záležitostí, kterou podnik New Mind | tellUs nadnesl, již poskytly náležitou odpověď. Další vysvětlení proto není zapotřebí (61). |
| --- | --- |

(80)

V odpovědi na poslední e-mail obdržený od stěžovatele (60) (uvedený v 69. bodě odůvodnění) norské orgány uvedly, že v souvislosti se záležitostí, kterou podnik New Mind | tellUs nadnesl, již poskytly náležitou odpověď. Další vysvětlení proto není zapotřebí (61).

60

61

II.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (81) | Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP stanoví:

  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(81)

Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP stanoví:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

| (82) | Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tehdy, jsou-li splněny čtyři podmínky. Za prvé, opatření musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu. Za druhé, opatření musí poskytovat výhodu. Za třetí, opatření musí zvýhodňovat vybrané podniky nebo hospodářské činnosti. Za čtvrté, opatření může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž v EHP. |
| --- | --- |

(82)

Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tehdy, jsou-li splněny čtyři podmínky. Za prvé, opatření musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu. Za druhé, opatření musí poskytovat výhodu. Za třetí, opatření musí zvýhodňovat vybrané podniky nebo hospodářské činnosti. Za čtvrté, opatření může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž v EHP.

| (83) | Aby existovala státní podpora, musí být splněny všechny kumulativní podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 (62). |
| --- | --- |

(83)

Aby existovala státní podpora, musí být splněny všechny kumulativní podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 (62).

62

1.1.   OBLAST PŮSOBNOSTI TOHOTO ROZHODNUTÍ

| (84) | Rozhodnutí o zahájení řízení se vztahuje na údajnou státní podporu ve prospěch společnosti IN, jakož i ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Na základě informací, které poskytl stěžovatel a norské orgány, se pozornost Kontrolního úřadu zaměřila na internetovou infrastrukturu a související služby, které společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních dohod o partnerství. |
| --- | --- |

(84)

Rozhodnutí o zahájení řízení se vztahuje na údajnou státní podporu ve prospěch společnosti IN, jakož i ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Na základě informací, které poskytl stěžovatel a norské orgány, se pozornost Kontrolního úřadu zaměřila na internetovou infrastrukturu a související služby, které společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních dohod o partnerství.

| (85) | Během formálního vyšetřovacího řízení však Kontrolní úřad dospěl k závěru, že za účelem posouzení jednání společnosti IN na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb je nutné vzít v úvahu i ostatní komerční služby, které společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, tj. propagační a marketingové služby týkající se konkrétního obsahu. Důvodem je skutečnost, že obchodní plán společnosti IN týkající se nové struktury zahrnuje oba druhy služeb. |
| --- | --- |

(85)

Během formálního vyšetřovacího řízení však Kontrolní úřad dospěl k závěru, že za účelem posouzení jednání společnosti IN na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb je nutné vzít v úvahu i ostatní komerční služby, které společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, tj. propagační a marketingové služby týkající se konkrétního obsahu. Důvodem je skutečnost, že obchodní plán společnosti IN týkající se nové struktury zahrnuje oba druhy služeb.

| (86) | Proto, ačkoliv se rozhodnutí o zahájení řízení nevztahovalo na konkrétní propagační a marketingové služby a nevztahuje se na ně ani toto rozhodnutí, na ně bude Kontrolní úřad odkazovat v míře nezbytné k tomu, aby bylo možno rozhodnout o údajných opatřeních státní podpory týkajících se internetové infrastruktury a souvisejících služeb. |
| --- | --- |

(86)

Proto, ačkoliv se rozhodnutí o zahájení řízení nevztahovalo na konkrétní propagační a marketingové služby a nevztahuje se na ně ani toto rozhodnutí, na ně bude Kontrolní úřad odkazovat v míře nezbytné k tomu, aby bylo možno rozhodnout o údajných opatřeních státní podpory týkajících se internetové infrastruktury a souvisejících služeb.

1.2.   MOŽNÁ OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI IN

1.2.1.   
  Otázka, zda lze společnost IN považovat za „podnik“

Otázka, zda lze společnost IN považovat za „podnik“

| (87) | Z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vyplývá, že aby dotyčná opatření představovala státní podporu, musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se použijí pouze tehdy, je-li příjemcem podpory podnik. Je proto nutné posoudit, zda se společnost IN pokládá za podnik ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(87)

Z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vyplývá, že aby dotyčná opatření představovala státní podporu, musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se použijí pouze tehdy, je-li příjemcem podpory podnik. Je proto nutné posoudit, zda se společnost IN pokládá za podnik ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

| (88) | Podniky jsou subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (63). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na trhu (64)
  . Za „podniky“ se považují všechny subjekty, které jsou právně odlišné od státu a které vykonávají hospodářské činnosti. Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se vztahuje na veškeré veřejné a soukromé podniky (65). |
| --- | --- |

(88)

Podniky jsou subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (63). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na trhu (64)
  . Za „podniky“ se považují všechny subjekty, které jsou právně odlišné od státu a které vykonávají hospodářské činnosti. Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se vztahuje na veškeré veřejné a soukromé podniky (65).

63

64

.

65

| (89) | Vykonává-li určitý subjekt hospodářské činnosti, je nutno jej pokládat za podnik jen v souvislosti s těmito konkrétními službami, aniž by se přihlíželo ke způsobu hodnocení jeho ostatních činností (66). |
| --- | --- |

(89)

Vykonává-li určitý subjekt hospodářské činnosti, je nutno jej pokládat za podnik jen v souvislosti s těmito konkrétními službami, aniž by se přihlíželo ke způsobu hodnocení jeho ostatních činností (66).

66

| (90) | Norské orgány trvaly na tom, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb nelze vymezit jako hospodářskou činnost. Podle jejich názoru nelze tyto služby oddělit od služeb, které jsou regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace poskytovány za účelem propagace Norska jako turistické destinace prostřednictvím stránek visitnorway.com. Jelikož vývoj a údržba této platformy reaguje na cíl týkající se podpory Norska jako turistické destinace a tento obecný úkol nelze vymezit jako hospodářskou činnost, nelze takto vymezit ani předmětné služby IT v daném případě. |
| --- | --- |

(90)

Norské orgány trvaly na tom, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb nelze vymezit jako hospodářskou činnost. Podle jejich názoru nelze tyto služby oddělit od služeb, které jsou regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace poskytovány za účelem propagace Norska jako turistické destinace prostřednictvím stránek visitnorway.com. Jelikož vývoj a údržba této platformy reaguje na cíl týkající se podpory Norska jako turistické destinace a tento obecný úkol nelze vymezit jako hospodářskou činnost, nelze takto vymezit ani předmětné služby IT v daném případě.

visitnorway.com

| (91) | Kontrolní úřad dospěl k opačnému závěru a potvrzuje svůj předběžný názor, který byl uveden v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(91)

Kontrolní úřad dospěl k opačnému závěru a potvrzuje svůj předběžný názor, který byl uveden v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (92) | Kontrolní úřad za prvé podotýká, že rozhodnutí o rozpočtu na rok 2013 (67) umožňuje společnosti IN vykonávat hospodářské i nehospodářské činnosti, jelikož s ohledem na financování těchto služeb existuje rozdíl: hospodářské činnosti musí být vykonávány za tržních podmínek, a musí být tudíž financovány zákazníky. Z právního hlediska proto může společnost IN poskytovat současně služby hospodářské i nehospodářské povahy. |
| --- | --- |

(92)

Kontrolní úřad za prvé podotýká, že rozhodnutí o rozpočtu na rok 2013 (67) umožňuje společnosti IN vykonávat hospodářské i nehospodářské činnosti, jelikož s ohledem na financování těchto služeb existuje rozdíl: hospodářské činnosti musí být vykonávány za tržních podmínek, a musí být tudíž financovány zákazníky. Z právního hlediska proto může společnost IN poskytovat současně služby hospodářské i nehospodářské povahy.

67

| (93) | Kontrolní úřad se za druhé domnívá, že skutečnost, že společnost IN funguje v určitých případech jako nástroj státu k zajištění obecné propagace Norska a v tomto ohledu nenabízí na trhu zboží ani služby, není dostatečným důvodem k tomu, aby bylo možno vyvodit závěr, že společnost IN neposkytuje v odvětví cestovního ruchu jiné služby hospodářské povahy. |
| --- | --- |

(93)

Kontrolní úřad se za druhé domnívá, že skutečnost, že společnost IN funguje v určitých případech jako nástroj státu k zajištění obecné propagace Norska a v tomto ohledu nenabízí na trhu zboží ani služby, není dostatečným důvodem k tomu, aby bylo možno vyvodit závěr, že společnost IN neposkytuje v odvětví cestovního ruchu jiné služby hospodářské povahy.

| (94) | Kontrolní úřad souhlasí za třetí s tím, že propagace Norska jako turistické destinace nepředstavuje hospodářskou činnost. Na dotyčné platformě však společnost IN nabízí různé druhy služeb. Společnost IN nabízí marketingové a propagační služby v souvislosti s obecným obsahem týkajícím se Norska, tj. obecné informace o polární záři, počasí, geografické charakteristice země atd., avšak rovněž konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu, tj. propagaci hotelů, restaurací nebo jiných podniků. Uvádění obecných informací o Norsku nepředstavuje hospodářskou činnost, propagace konkrétních podniků cestovního ruchu však hospodářskou činností je. |
| --- | --- |

(94)

Kontrolní úřad souhlasí za třetí s tím, že propagace Norska jako turistické destinace nepředstavuje hospodářskou činnost. Na dotyčné platformě však společnost IN nabízí různé druhy služeb. Společnost IN nabízí marketingové a propagační služby v souvislosti s obecným obsahem týkajícím se Norska, tj. obecné informace o polární záři, počasí, geografické charakteristice země atd., avšak rovněž konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu, tj. propagaci hotelů, restaurací nebo jiných podniků. Uvádění obecných informací o Norsku nepředstavuje hospodářskou činnost, propagace konkrétních podniků cestovního ruchu však hospodářskou činností je.

| (95) | Kontrolní úřad nemůže souhlasit s tvrzením, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nepředstavuje hospodářskou činnost, jelikož hlavním cílem je vykonávání nehospodářské činnosti, kterou je obecná propagace Norska jako turistické destinace. Kontrolní úřad je toho názoru, že při zjišťování, zda společnost IN vykonává hospodářskou činnost, není cíl norských orgánů podstatný. Kontrolní úřad má za to, že propagace soukromých podniků cestovního ruchu představuje hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(95)

Kontrolní úřad nemůže souhlasit s tvrzením, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nepředstavuje hospodářskou činnost, jelikož hlavním cílem je vykonávání nehospodářské činnosti, kterou je obecná propagace Norska jako turistické destinace. Kontrolní úřad je toho názoru, že při zjišťování, zda společnost IN vykonává hospodářskou činnost, není cíl norských orgánů podstatný. Kontrolní úřad má za to, že propagace soukromých podniků cestovního ruchu představuje hospodářskou činnost.

| (96) | Judikatura v určitých případech souhlasila s tím, že „není na místě oddělit činnost nákupu výrobku od následného užívání, jehož účelem je zhodnotit povahu uvedené nákupní činnosti, a že otázka, zda je následné užívání zakoupeného výrobku hospodářské povahy, či nikoli, nutně určuje povahu nákupní činnosti“ (68). Kontrolní úřad však připomíná, že příjemci služeb IT, které poskytuje společnost IN, tj. regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, využívají tyto služby k poskytování služeb hospodářské i nehospodářské povahy. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace zajišťují obecnou podporu cestovního ruchu v příslušných zeměpisných oblastech, vykonávají však i konkrétní činnosti v oblasti cestovního ruchu jménem svých podílníků a zákazníků. Kontrolní úřad tudíž dospěl k závěru, že společnost IN poskytuje služby hospodářské povahy. |
| --- | --- |

(96)

Judikatura v určitých případech souhlasila s tím, že „není na místě oddělit činnost nákupu výrobku od následného užívání, jehož účelem je zhodnotit povahu uvedené nákupní činnosti, a že otázka, zda je následné užívání zakoupeného výrobku hospodářské povahy, či nikoli, nutně určuje povahu nákupní činnosti“ (68). Kontrolní úřad však připomíná, že příjemci služeb IT, které poskytuje společnost IN, tj. regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, využívají tyto služby k poskytování služeb hospodářské i nehospodářské povahy. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace zajišťují obecnou podporu cestovního ruchu v příslušných zeměpisných oblastech, vykonávají však i konkrétní činnosti v oblasti cestovního ruchu jménem svých podílníků a zákazníků. Kontrolní úřad tudíž dospěl k závěru, že společnost IN poskytuje služby hospodářské povahy.

není na místě oddělit činnost nákupu výrobku od následného užívání, jehož účelem je zhodnotit povahu uvedené nákupní činnosti, a že otázka, zda je následné užívání zakoupeného výrobku hospodářské povahy, či nikoli, nutně určuje povahu nákupní činnosti

68

| (97) | Kontrolní úřad se za čtvrté domnívá, že v rozporu s tvrzením norských orgánů (viz 90. bod odůvodnění) není k propagaci Norska jako turistické destinace nutné poskytovat rovněž internetovou infrastrukturu a související služby. Až do roku 2013 propagovala společnost IN úspěšně cestovní ruch v Norsku navzdory skutečnosti, že teprve od tohoto data nabízí dotyčné internetové služby na základě nadstandardních dohod o partnerství. Kontrolní úřad zdůrazňuje, že norské orgány nepředložily žádné důkazy, které by umožnily vyvodit závěr, že nejsou-li uvedené internetové služby poskytovány prostřednictvím stránek visitnorway.com, není úsilí společnosti IN o propagaci cestovního ruchu v zemi efektivní. Kontrolní úřad proto nesouhlasí s tím, že k propagaci Norska jako turistické destinace je nezbytné poskytovat i internetovou infrastrukturu a související služby. Kontrolní úřad tudíž nepokládá tyto služby za neoddělitelné. |
| --- | --- |

(97)

Kontrolní úřad se za čtvrté domnívá, že v rozporu s tvrzením norských orgánů (viz 90. bod odůvodnění) není k propagaci Norska jako turistické destinace nutné poskytovat rovněž internetovou infrastrukturu a související služby. Až do roku 2013 propagovala společnost IN úspěšně cestovní ruch v Norsku navzdory skutečnosti, že teprve od tohoto data nabízí dotyčné internetové služby na základě nadstandardních dohod o partnerství. Kontrolní úřad zdůrazňuje, že norské orgány nepředložily žádné důkazy, které by umožnily vyvodit závěr, že nejsou-li uvedené internetové služby poskytovány prostřednictvím stránek visitnorway.com, není úsilí společnosti IN o propagaci cestovního ruchu v zemi efektivní. Kontrolní úřad proto nesouhlasí s tím, že k propagaci Norska jako turistické destinace je nezbytné poskytovat i internetovou infrastrukturu a související služby. Kontrolní úřad tudíž nepokládá tyto služby za neoddělitelné.

visitnorway.com

| (98) | Kontrolní úřad za páté připomíná, že při definování určité služby jako služby hospodářské povahy je důležitým faktorem to, zda na dotyčném trhu existuje hospodářská soutěž, tj. zda existují i jiné subjekty, které nabízejí stejné nebo nahraditelné výrobky a služby (69). Internetovou infrastrukturu a související služby poskytují i soukromé hospodářské subjekty, jako je stěžovatel, a Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že tato podmínka je v daném případě splněna. |
| --- | --- |

(98)

Kontrolní úřad za páté připomíná, že při definování určité služby jako služby hospodářské povahy je důležitým faktorem to, zda na dotyčném trhu existuje hospodářská soutěž, tj. zda existují i jiné subjekty, které nabízejí stejné nebo nahraditelné výrobky a služby (69). Internetovou infrastrukturu a související služby poskytují i soukromé hospodářské subjekty, jako je stěžovatel, a Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že tato podmínka je v daném případě splněna.

69

| (99) | Soudní dvůr EU ve své judikatuře zdůrazňuje, že hospodářské činnosti jsou obvykle vykonávány za úplatu (70). Stěžovatel i společnost IN poskytují internetovou infrastrukturu a související služby za úplatu, což Kontrolní úřad proto pokládá za další důvod k tomu, aby byly tyto služby vymezeny jako služby hospodářské povahy. |
| --- | --- |

(99)

Soudní dvůr EU ve své judikatuře zdůrazňuje, že hospodářské činnosti jsou obvykle vykonávány za úplatu (70). Stěžovatel i společnost IN poskytují internetovou infrastrukturu a související služby za úplatu, což Kontrolní úřad proto pokládá za další důvod k tomu, aby byly tyto služby vymezeny jako služby hospodářské povahy.

70

| (100) | Kontrolní úřad je toho názoru, že tento závěr platí i v případě, neposkytuje-li společnost IN internetovou infrastrukturu a související služby jako samostatnou službu; pokud jsou internetové stránky regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace začleněny do stránek visitnorway.com, získávají regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace od platformy služby, které dříve pořizovaly u soukromých hospodářských subjektů za úplatu. Není proto podstatné, zda jsou tyto služby nabízeny pouze regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, a nikoli ostatním společnostem spravujícím destinace. |
| --- | --- |

(100)

Kontrolní úřad je toho názoru, že tento závěr platí i v případě, neposkytuje-li společnost IN internetovou infrastrukturu a související služby jako samostatnou službu; pokud jsou internetové stránky regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace začleněny do stránek visitnorway.com, získávají regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace od platformy služby, které dříve pořizovaly u soukromých hospodářských subjektů za úplatu. Není proto podstatné, zda jsou tyto služby nabízeny pouze regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, a nikoli ostatním společnostem spravujícím destinace.

visitnorway.com

| (101) | Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb je společnost IN podnikem ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(101)

Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb je společnost IN podnikem ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

1.2.2.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (102) | Jak již bylo uvedeno, norské orgány argumentovaly, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb je nutno chápat v kontextu činností společnosti IN na podporu cestovního ruchu v rámci norského cíle týkajícího se snížení počtu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace a zvýšení efektivnosti odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad připomíná, že se v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP nerozlišuje mezi zásahy státu s odkazem na jejich důvody nebo cíle, nýbrž jsou vymezeny pouze s odkazem na jejich účinky (71). Soudní dvůr EU konstatoval, že„z toho vyplývá, že pojem státní podpory je objektivním pojmem a závisí pouze na tom, zda státní opatření přiznává určitým podnikům výhodu, či nikoli“ (72). Účel nové struktury cestovního ruchu v Norsku proto není při rozhodování, zda údajná opatření představují výhodu a státní podporu, podstatný. |
| --- | --- |

(102)

Jak již bylo uvedeno, norské orgány argumentovaly, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb je nutno chápat v kontextu činností společnosti IN na podporu cestovního ruchu v rámci norského cíle týkajícího se snížení počtu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace a zvýšení efektivnosti odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad připomíná, že se v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP nerozlišuje mezi zásahy státu s odkazem na jejich důvody nebo cíle, nýbrž jsou vymezeny pouze s odkazem na jejich účinky (71). Soudní dvůr EU konstatoval, že„z toho vyplývá, že pojem státní podpory je objektivním pojmem a závisí pouze na tom, zda státní opatření přiznává určitým podnikům výhodu, či nikoli“ (72). Účel nové struktury cestovního ruchu v Norsku proto není při rozhodování, zda údajná opatření představují výhodu a státní podporu, podstatný.

71

z toho vyplývá, že pojem státní podpory je objektivním pojmem a závisí pouze na tom, zda státní opatření přiznává určitým podnikům výhodu, či nikoli

72

| (103) | V daném případě závisí existence výhody na tom, zda i) společnost IN křížově subvencuje své hospodářské činnosti z veřejných prostředků určených na nehospodářské činnosti a ii) zda společnost IN vyžaduje u služeb hospodářské povahy, které poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, přiměřenou návratnost kapitálu (přiměřený zisk). |
| --- | --- |

(103)

V daném případě závisí existence výhody na tom, zda i) společnost IN křížově subvencuje své hospodářské činnosti z veřejných prostředků určených na nehospodářské činnosti a ii) zda společnost IN vyžaduje u služeb hospodářské povahy, které poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, přiměřenou návratnost kapitálu (přiměřený zisk).

| (104) | Tyto dvě otázky budou posouzeny v dalších dvou pododdílech. Za účelem tohoto posouzení Kontrolní úřad určí, zda byla regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace za služby pořizované u společnosti IN účtována cena nižší než cena, která by převažovala v konkurenčním tržním prostředí (tj. v případě neexistence tržní síly). Kontrolní úřad se domnívá, že vhodnou náhradou této konkurenční ceny je cena, která postačuje k pokrytí inkrementálních nákladů, tj. přímo přičitatelných variabilních nákladů a odpovídajícího podílu společných (fixních) nákladů s připočtením přiměřené návratnosti kapitálu (73). |
| --- | --- |

(104)

Tyto dvě otázky budou posouzeny v dalších dvou pododdílech. Za účelem tohoto posouzení Kontrolní úřad určí, zda byla regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace za služby pořizované u společnosti IN účtována cena nižší než cena, která by převažovala v konkurenčním tržním prostředí (tj. v případě neexistence tržní síly). Kontrolní úřad se domnívá, že vhodnou náhradou této konkurenční ceny je cena, která postačuje k pokrytí inkrementálních nákladů, tj. přímo přičitatelných variabilních nákladů a odpovídajícího podílu společných (fixních) nákladů s připočtením přiměřené návratnosti kapitálu (73).

73

1.2.2.1.   Křížové subvencování internetové infrastruktury a souvisejících služeb

Křížové subvencování internetové infrastruktury a souvisejících služeb

| (105) | Pokud určitý subjekt vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, je nutno zavést systém účtování nákladů, aby bylo zajištěno, že hospodářské činnosti nejsou dotovány ze státních prostředků přidělených na nehospodářské činnosti tohoto subjektu (74). |
| --- | --- |

(105)

Pokud určitý subjekt vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, je nutno zavést systém účtování nákladů, aby bylo zajištěno, že hospodářské činnosti nejsou dotovány ze státních prostředků přidělených na nehospodářské činnosti tohoto subjektu (74).

74

| (106) | Je nutno zavést objektivní a transparentní mechanismy přidělování nákladů, aby bylo zajištěno, že ze státních prostředků přidělených na nehospodářské činnosti dotyčného subjektu nejsou hrazeny inkrementální náklady související s hospodářskými činnostmi. Nejsou-li takovéto mechanismy zavedeny, mohou být hospodářské činnosti zvýhodněny z veřejných prostředků přidělených na nehospodářské činnosti. Vnitropodnikové účetnictví by mimoto mělo umožnit identifikaci nákladů a příjmů odpovídajících různým službám (75). |
| --- | --- |

(106)

Je nutno zavést objektivní a transparentní mechanismy přidělování nákladů, aby bylo zajištěno, že ze státních prostředků přidělených na nehospodářské činnosti dotyčného subjektu nejsou hrazeny inkrementální náklady související s hospodářskými činnostmi. Nejsou-li takovéto mechanismy zavedeny, mohou být hospodářské činnosti zvýhodněny z veřejných prostředků přidělených na nehospodářské činnosti. Vnitropodnikové účetnictví by mimoto mělo umožnit identifikaci nákladů a příjmů odpovídajících různým službám (75).

75

| (107) | Kontrolní úřad proto ověří, zda společnost IN zavedla metodu, která umožňuje oddělit náklady a příjmy spojené s hospodářskými a nehospodářskými činnostmi, aby se vyloučilo riziko křížového subvencování mezi různými činnostmi společnosti IN. Kontrolní úřad posoudí rovněž účetnictví společnosti IN s ohledem na služby hospodářské povahy poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace. |
| --- | --- |

(107)

Kontrolní úřad proto ověří, zda společnost IN zavedla metodu, která umožňuje oddělit náklady a příjmy spojené s hospodářskými a nehospodářskými činnostmi, aby se vyloučilo riziko křížového subvencování mezi různými činnostmi společnosti IN. Kontrolní úřad posoudí rovněž účetnictví společnosti IN s ohledem na služby hospodářské povahy poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

Mechanismus přidělování nákladů

Mechanismus přidělování nákladů

| (108) | Jak již bylo uvedeno, veřejný podnik, který vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, musí zavést účetní systémy a postupy, jež mu umožňují přidělit veškeré inkrementální náklady vzniklé při poskytování služby hospodářské povahy na účty vztahující se k hospodářským činnostem (76). |
| --- | --- |

(108)

Jak již bylo uvedeno, veřejný podnik, který vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, musí zavést účetní systémy a postupy, jež mu umožňují přidělit veškeré inkrementální náklady vzniklé při poskytování služby hospodářské povahy na účty vztahující se k hospodářským činnostem (76).

76

| (109) | Na základě informací, které poskytla společnost IN, dospěl Kontrolní úřad k závěru, že společné náklady jsou tyto: i) náklady na vývoj projektu nové struktury; ii) všeobecné provozní náklady, tj. podpora a správa, činnost správce internetových stránek, atd. a iii) technické náklady na provoz platformy, tj. poradci v oblasti IT, roční licenční poplatky za software, údržba hardwaru a softwaru atd. (77) |
| --- | --- |

(109)

Na základě informací, které poskytla společnost IN, dospěl Kontrolní úřad k závěru, že společné náklady jsou tyto: i) náklady na vývoj projektu nové struktury; ii) všeobecné provozní náklady, tj. podpora a správa, činnost správce internetových stránek, atd. a iii) technické náklady na provoz platformy, tj. poradci v oblasti IT, roční licenční poplatky za software, údržba hardwaru a softwaru atd. (77)

77

| (110) | Norské orgány objasnily, že náklady na vývoj zahrnují náklady na řízení projektu, vypracování koncepce, technický vývoj a zdokonalování, testování a činnost poradců při přípravě stránek visitnorway.com na novou strukturu. V roce 2013 činily náklady na vývoj přibližně 18 milionů NOK (78). |
| --- | --- |

(110)

Norské orgány objasnily, že náklady na vývoj zahrnují náklady na řízení projektu, vypracování koncepce, technický vývoj a zdokonalování, testování a činnost poradců při přípravě stránek visitnorway.com na novou strukturu. V roce 2013 činily náklady na vývoj přibližně 18 milionů NOK (78).

náklady na vývoj

visitnorway.com

78

| (111) | Podle odpovědi norských orgánů na rozhodnutí o zahájení řízení (79) byla na služby hospodářské povahy poskytované prostřednictvím platformy přidělena částka ve výši 4 milionů NOK. Podle poskytnutých informací a s přihlédnutím ke sdílení nákladů na základě úplné transparentnosti mezi obecnou a konkrétní propagací (80) naprostá většina provozních a technických nákladů nové struktury (přibližně 89 %) souvisí s obecnou propagací Norska (nehospodářská činnost). Obchodní model společnosti IN proto zahrnoval jako investiční náklady náklady na vývoj ve výši 4 milionů NOK. Norské orgány poskytly informace, které potvrzují, že se jedná o přiměřené přidělení nákladů na vývoj. Společnost IN Kontrolnímu úřadu konkrétně sdělila, že na základě ověření 15 766 redakčních stránek a 19 000 záznamů bylo vypočítáno, že v období od 23. března 2014 do 23. března 2015 připadalo 84,3 % všech zobrazení stránek na obecnou propagaci a 15,7 % všech zobrazení stránek na záznamy podniků (81). Největší část nákladů na vývoj by proto měla být přidělena na služby platformy, které nemají hospodářskou povahu. |
| --- | --- |

(111)

Podle odpovědi norských orgánů na rozhodnutí o zahájení řízení (79) byla na služby hospodářské povahy poskytované prostřednictvím platformy přidělena částka ve výši 4 milionů NOK. Podle poskytnutých informací a s přihlédnutím ke sdílení nákladů na základě úplné transparentnosti mezi obecnou a konkrétní propagací (80) naprostá většina provozních a technických nákladů nové struktury (přibližně 89 %) souvisí s obecnou propagací Norska (nehospodářská činnost). Obchodní model společnosti IN proto zahrnoval jako investiční náklady náklady na vývoj ve výši 4 milionů NOK. Norské orgány poskytly informace, které potvrzují, že se jedná o přiměřené přidělení nákladů na vývoj. Společnost IN Kontrolnímu úřadu konkrétně sdělila, že na základě ověření 15 766 redakčních stránek a 19 000 záznamů bylo vypočítáno, že v období od 23. března 2014 do 23. března 2015 připadalo 84,3 % všech zobrazení stránek na obecnou propagaci a 15,7 % všech zobrazení stránek na záznamy podniků (81). Největší část nákladů na vývoj by proto měla být přidělena na služby platformy, které nemají hospodářskou povahu.

79

80

81

| (112) | Na základě poskytnutých informací, které byly uvedeny výše, Kontrolní úřad podotýká, že procentní podíl nákladů na vývoj přidělených na hospodářské činnosti IN je vyšší než 20 %, což je více, než skutečný podíl nákladů souvisejících s propagací konkrétního obsahu, jak bylo uvedeno výše. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že přidělení částky ve výši 4 milionů NOK na obchodní model nadstandardních dohod o partnerství je přiměřené a odůvodněné. |
| --- | --- |

(112)

Na základě poskytnutých informací, které byly uvedeny výše, Kontrolní úřad podotýká, že procentní podíl nákladů na vývoj přidělených na hospodářské činnosti IN je vyšší než 20 %, což je více, než skutečný podíl nákladů souvisejících s propagací konkrétního obsahu, jak bylo uvedeno výše. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že přidělení částky ve výši 4 milionů NOK na obchodní model nadstandardních dohod o partnerství je přiměřené a odůvodněné.

| (113) | Stěžovatel však argumentuje, že by náklady na vývoj měly zahrnovat i část nákladů spojených se zřízením samotné platformy v roce 2007. |
| --- | --- |

(113)

Stěžovatel však argumentuje, že by náklady na vývoj měly zahrnovat i část nákladů spojených se zřízením samotné platformy v roce 2007.

| (114) | Společnost IN potvrdila, že tyto náklady nebyly ve výpočtu nákladu zahrnuty. Společnost IN uvedla, že platforma existovala již před podpisem nadstandardních dohod a že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace již měly uzavřeny dohody o spolupráci a hradily roční partnerské poplatky, které přispěly na zřízení platformy (82). Počáteční náklady nebyly zahrnuty z toho důvodu, že nebyly aktivovány (83), jak připouštějí norské účetní standardy (NRS 19) (84). Standard NRS 19 se týká příslušných přímých nákladů a aktivace nákladů. Podle tohoto standardu nemusí být nehmotná aktiva, tj. nepeněžní aktiva bez fyzické podstaty, jež společnost používá při výrobě nebo prodeji zboží a služeb, aktivována. Podle těchto pravidel nebyly proto v případě stránek visitnorway.com náklady na vývoj aktivovány. |
| --- | --- |

(114)

Společnost IN potvrdila, že tyto náklady nebyly ve výpočtu nákladu zahrnuty. Společnost IN uvedla, že platforma existovala již před podpisem nadstandardních dohod a že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace již měly uzavřeny dohody o spolupráci a hradily roční partnerské poplatky, které přispěly na zřízení platformy (82). Počáteční náklady nebyly zahrnuty z toho důvodu, že nebyly aktivovány (83), jak připouštějí norské účetní standardy (NRS 19) (84). Standard NRS 19 se týká příslušných přímých nákladů a aktivace nákladů. Podle tohoto standardu nemusí být nehmotná aktiva, tj. nepeněžní aktiva bez fyzické podstaty, jež společnost používá při výrobě nebo prodeji zboží a služeb, aktivována. Podle těchto pravidel nebyly proto v případě stránek visitnorway.com náklady na vývoj aktivovány.

82

83

84

visitnorway.com

| (115) | Norské orgány mimoto vysvětlily, že v roce 2015 bude pro stránky visitnorway.com zavedena nová cloudová platforma DMS. Stávající platforma s veškerým obsahem, procedurami, softwarovými licencemi atd. zůstane zachována do konce roku 2015 a poté bude zrušena. Na novou platformu budou přemístěny pouze texty a fotografie a vzhledem k technickému vývoji na trhu nebude mít stará technická platforma žádnou hodnotu. Podle společnosti IN proto pro aktivaci nákladů u projektů IT, jako jsou stránky visitnorway.com, neexistuje hospodářský důvod. |
| --- | --- |

(115)

Norské orgány mimoto vysvětlily, že v roce 2015 bude pro stránky visitnorway.com zavedena nová cloudová platforma DMS. Stávající platforma s veškerým obsahem, procedurami, softwarovými licencemi atd. zůstane zachována do konce roku 2015 a poté bude zrušena. Na novou platformu budou přemístěny pouze texty a fotografie a vzhledem k technickému vývoji na trhu nebude mít stará technická platforma žádnou hodnotu. Podle společnosti IN proto pro aktivaci nákladů u projektů IT, jako jsou stránky visitnorway.com, neexistuje hospodářský důvod.

visitnorway.com

visitnorway.com,

| (116) | Kontrolní úřad s tímto tvrzením souhlasí, jelikož norské účetní standardy umožňují tento druh nákladů neaktivovat. Kontrolní úřad je toho názoru, že pokud mají všechny společnosti v Norsku možnost neaktivovat tento druh nákladů, nejedná se o selektivní opatření, ačkoli by se tato možnost mohla pokládat za výhodu. Opatření (možnost neaktivovat náklady) je dostupná všem hospodářským odvětvím, všem formám společností a všem formám výroby. V případě vynaložení výdajů, na které se vztahuje standard NRS 19, proto opatření nepředstavuje selektivní výhodu ani státní podporu (85). |
| --- | --- |

(116)

Kontrolní úřad s tímto tvrzením souhlasí, jelikož norské účetní standardy umožňují tento druh nákladů neaktivovat. Kontrolní úřad je toho názoru, že pokud mají všechny společnosti v Norsku možnost neaktivovat tento druh nákladů, nejedná se o selektivní opatření, ačkoli by se tato možnost mohla pokládat za výhodu. Opatření (možnost neaktivovat náklady) je dostupná všem hospodářským odvětvím, všem formám společností a všem formám výroby. V případě vynaložení výdajů, na které se vztahuje standard NRS 19, proto opatření nepředstavuje selektivní výhodu ani státní podporu (85).

85

| (117) | Co se týká všeobecných provozních nákladů v období 2013–2018, společnost IN používá k přidělení různých nákladů metodu úplných hodinových nákladů (86). Tato metoda je založena na pokynech uvedených v 73. bodě odůvodnění, které byly přijaty v roce 2011 a od té doby jsou uplatňovány. Podle této metody je cena za služby založena na počtu hodin, které zaměstnanci věnují poskytování těchto služeb (87). Hodinové náklady společnosti IN zahrnují přímé personální náklady na osobu vykonávající práci a režijní náklady, jež jsou nezbytné k zajištění toho, aby dotyčná osoba mohla svou práci vykonávat (88). K režijním nákladům patří nájemné, kancelář, telefon, řízení a společné služby, jako jsou finance, informační technologie, lidské zdroje atd. Každý rok počínaje od roku 2014 společnost IN hodinové náklady zvyšuje o 3 %, aby bylo zajištěno, že jsou trvale pokryty veškeré náklady (89). |
| --- | --- |

(117)

Co se týká všeobecných provozních nákladů v období 2013–2018, společnost IN používá k přidělení různých nákladů metodu úplných hodinových nákladů (86). Tato metoda je založena na pokynech uvedených v 73. bodě odůvodnění, které byly přijaty v roce 2011 a od té doby jsou uplatňovány. Podle této metody je cena za služby založena na počtu hodin, které zaměstnanci věnují poskytování těchto služeb (87). Hodinové náklady společnosti IN zahrnují přímé personální náklady na osobu vykonávající práci a režijní náklady, jež jsou nezbytné k zajištění toho, aby dotyčná osoba mohla svou práci vykonávat (88). K režijním nákladům patří nájemné, kancelář, telefon, řízení a společné služby, jako jsou finance, informační technologie, lidské zdroje atd. Každý rok počínaje od roku 2014 společnost IN hodinové náklady zvyšuje o 3 %, aby bylo zajištěno, že jsou trvale pokryty veškeré náklady (89).

všeobecných provozních nákladů

86

87

88

89

| (118) | Používáním této metody společnost IN zajišťuje, že jednotlivé projekty jsou financovány z úhrad od zákazníků, jež pokrývají náklady, které společnost IN vynaloží na poskytování služby těmto zákazníkům. |
| --- | --- |

(118)

Používáním této metody společnost IN zajišťuje, že jednotlivé projekty jsou financovány z úhrad od zákazníků, jež pokrývají náklady, které společnost IN vynaloží na poskytování služby těmto zákazníkům.

| (119) | Kontrolní úřad se proto domnívá, že přinejmenším v daném případě existuje dostatečná metoda přidělování společných nákladů. |
| --- | --- |

(119)

Kontrolní úřad se proto domnívá, že přinejmenším v daném případě existuje dostatečná metoda přidělování společných nákladů.

| (120) | Kontrolní úřad podotýká, že během pilotní studie (2012–2013) byly hodinové náklady přidělené na účty dvou pilotních studií nižší než běžná hodinová sazba úplných nákladů stanovená společností IN (90). Tato nižší hodinová sazba však byla vyrovnána, vezme-li se v úvahu čas, který regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace věnovaly na poskytování obsahu, zpětné vazby a pomoci při vývoji nové struktury (91). |
| --- | --- |

(120)

Kontrolní úřad podotýká, že během pilotní studie (2012–2013) byly hodinové náklady přidělené na účty dvou pilotních studií nižší než běžná hodinová sazba úplných nákladů stanovená společností IN (90). Tato nižší hodinová sazba však byla vyrovnána, vezme-li se v úvahu čas, který regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace věnovaly na poskytování obsahu, zpětné vazby a pomoci při vývoji nové struktury (91).

90

91

| (121) | Co se týká přidělení technických nákladů, společnost IN používá metodu založenou na „nákladech na zobrazení stránky“ (92). Podle této metody vypočítává společnost IN náklady na zobrazení stránky na platformě a poté stanoví podíl technických nákladů, který by měly uhradit regionální seskupení cestovního ruchu/organizace spravující destinace podle skutečného podílu na počtu zobrazení stránek. Podle názoru Kontrolního úřadu tato metoda společnosti IN umožňuje rozdělit náležitě náklady mezi obecnou propagaci a komerční služby. Obchodní plán společnosti IN předpokládá, že se poplatky za služby hospodářské povahy poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace budou podle této metody účtovat až do roku 2018. |
| --- | --- |

(121)

Co se týká přidělení technických nákladů, společnost IN používá metodu založenou na „nákladech na zobrazení stránky“ (92). Podle této metody vypočítává společnost IN náklady na zobrazení stránky na platformě a poté stanoví podíl technických nákladů, který by měly uhradit regionální seskupení cestovního ruchu/organizace spravující destinace podle skutečného podílu na počtu zobrazení stránek. Podle názoru Kontrolního úřadu tato metoda společnosti IN umožňuje rozdělit náležitě náklady mezi obecnou propagaci a komerční služby. Obchodní plán společnosti IN předpokládá, že se poplatky za služby hospodářské povahy poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace budou podle této metody účtovat až do roku 2018.

technických nákladů

nákladech na zobrazení stránky

92

| (122) | Kontrolní úřad proto zastává stanovisko, že je zaveden objektivní a transparentní mechanismus přidělování nákladů, který společnosti IN umožňuje zaručit, aby byly k hrazení nákladů souvisejících s vykonáváním hospodářských činností (včetně inkrementálních nákladů a odpovídajícího podílu společných nákladů) použity pouze příjmy z těchto činností. |
| --- | --- |

(122)

Kontrolní úřad proto zastává stanovisko, že je zaveden objektivní a transparentní mechanismus přidělování nákladů, který společnosti IN umožňuje zaručit, aby byly k hrazení nákladů souvisejících s vykonáváním hospodářských činností (včetně inkrementálních nákladů a odpovídajícího podílu společných nákladů) použity pouze příjmy z těchto činností.

Oddělení účetnictví

Oddělení účetnictví

| (123) | Během formálního vyšetřovacího řízení poskytly norské orgány Kontrolnímu úřadu další informace o účetním systému společnosti IN. |
| --- | --- |

(123)

Během formálního vyšetřovacího řízení poskytly norské orgány Kontrolnímu úřadu další informace o účetním systému společnosti IN.

| (124) | Roční účetní závěrky společnosti IN obsahují konsolidovanou účetní závěrku společnosti, včetně výsledovky, rozvahy a poznámek podle norského zákona o účetnictví. Tyto účetní závěrky jsou ověřovány externím auditorem, schváleny valnou hromadou společnosti IN a uloženy v norském obchodním rejstříku. Konsolidované účetní závěrky lze rozdělit na osm různých dílčích účetních závěrek, jednu pro každou činnost/program, které společnost IN provádí (půjčky, fondy, projekty atd.). Tyto dílčí účty mají vlastní výsledovky a rozvahy. |
| --- | --- |

(124)

Roční účetní závěrky společnosti IN obsahují konsolidovanou účetní závěrku společnosti, včetně výsledovky, rozvahy a poznámek podle norského zákona o účetnictví. Tyto účetní závěrky jsou ověřovány externím auditorem, schváleny valnou hromadou společnosti IN a uloženy v norském obchodním rejstříku. Konsolidované účetní závěrky lze rozdělit na osm různých dílčích účetních závěrek, jednu pro každou činnost/program, které společnost IN provádí (půjčky, fondy, projekty atd.). Tyto dílčí účty mají vlastní výsledovky a rozvahy.

| (125) | Stránky visitnorway.com jsou zahrnuty v účetní závěrce pro projektové činnosti. Společnost IN mimoto objasnila, že každý jednotlivý projekt – jako jsou stránky visitnorway.com – má zvláštní podúčet. Projekty mají zvláštní projektová čísla pro vnější obchodní činnosti (93). Takto je zajištěno, že příjmy a náklady spojené s veškerými činnostmi společnosti IN lze náležitě klasifikovat a přidělit. |
| --- | --- |

(125)

Stránky visitnorway.com jsou zahrnuty v účetní závěrce pro projektové činnosti. Společnost IN mimoto objasnila, že každý jednotlivý projekt – jako jsou stránky visitnorway.com – má zvláštní podúčet. Projekty mají zvláštní projektová čísla pro vnější obchodní činnosti (93). Takto je zajištěno, že příjmy a náklady spojené s veškerými činnostmi společnosti IN lze náležitě klasifikovat a přidělit.

visitnorway.com

visitnorway.com –

93

| (126) | Stránky visitnorway.com mají čtyři projektové účty, mezi něž společnost IN rozděluje veškeré náklady a příjmy související s provozem platformy (94). Těmito čtyřmi projektovými podúčty jsou: i) redakční služby – externí poradci; ii) služby v oblasti modernizace a údržby – externí poradci, iii) externí služby související s technickým provozem a iv) externí služby spojené s novou strukturou (95). Náklady a příjmy související s nadstandardními dohodami jsou kodifikovány na projektovém účtu pro externí služby spojené s novou strukturou (96). |
| --- | --- |

(126)

Stránky visitnorway.com mají čtyři projektové účty, mezi něž společnost IN rozděluje veškeré náklady a příjmy související s provozem platformy (94). Těmito čtyřmi projektovými podúčty jsou: i) redakční služby – externí poradci; ii) služby v oblasti modernizace a údržby – externí poradci, iii) externí služby související s technickým provozem a iv) externí služby spojené s novou strukturou (95). Náklady a příjmy související s nadstandardními dohodami jsou kodifikovány na projektovém účtu pro externí služby spojené s novou strukturou (96).

visitnorway.com

94

95

96

| (127) | Tyto čtyři projektové podúčty obsahují náklady a příjmy související s celou platformou visitnorway.com. Náklady a příjmy spojené se službami hospodářské a nehospodářské povahy jsou jednoznačně identifikovány, jsou však kodifikovány společně. Kontrolní úřad nezjistil nic, co by nasvědčovalo tomu, že náklady a příjmy nebyly náležitě identifikovány jako hospodářské nebo nehospodářské povahy. Lze proto vyvodit závěr, že formální oddělení účetnictví sice neexistuje, náklady a příjmy související s různými druhy služeb však lze jednoznačně identifikovat. |
| --- | --- |

(127)

Tyto čtyři projektové podúčty obsahují náklady a příjmy související s celou platformou visitnorway.com. Náklady a příjmy spojené se službami hospodářské a nehospodářské povahy jsou jednoznačně identifikovány, jsou však kodifikovány společně. Kontrolní úřad nezjistil nic, co by nasvědčovalo tomu, že náklady a příjmy nebyly náležitě identifikovány jako hospodářské nebo nehospodářské povahy. Lze proto vyvodit závěr, že formální oddělení účetnictví sice neexistuje, náklady a příjmy související s různými druhy služeb však lze jednoznačně identifikovat.

visitnorway.com

formální

| (128) | Během formálního vyšetřovacího řízení (97) se společnost IN zavázala zvýšit transparentnost svého účetního systému, pokud jde o hospodářské činnosti související s odvětvím cestovního ruchu, a zavázala se rovněž vést od 1. ledna 2014 podrobnější účetnictví. |
| --- | --- |

(128)

Během formálního vyšetřovacího řízení (97) se společnost IN zavázala zvýšit transparentnost svého účetního systému, pokud jde o hospodářské činnosti související s odvětvím cestovního ruchu, a zavázala se rovněž vést od 1. ledna 2014 podrobnější účetnictví.

97

| (129) | K zajištění dodatečné transparentnosti ve stávajícím účetním systému přezkoumá společnost IN čtyři účty, které již existují v rámci projektového účtu visitnorway.com. Náklady a příjmy na každém ze čtyř účtů budou dále rozděleny mezi hospodářskou a nehospodářskou činnost. Od ledna 2014 bude proto existovat formální oddělení účetnictví. |
| --- | --- |

(129)

K zajištění dodatečné transparentnosti ve stávajícím účetním systému přezkoumá společnost IN čtyři účty, které již existují v rámci projektového účtu visitnorway.com. Náklady a příjmy na každém ze čtyř účtů budou dále rozděleny mezi hospodářskou a nehospodářskou činnost. Od ledna 2014 bude proto existovat formální oddělení účetnictví.

visitnorway.com

| (130) | Kontrolní úřad zastává stanovisko, že přesné a formální oddělení účetnictví ode dne 1. ledna 2014 bude postačovat k tomu, aby se zamezilo křížovému subvencování služeb hospodářské povahy poskytovaných na základě nadstandardních dohod o partnerství. Kontrolní úřad bere na vědomí, že do roku 2014 poskytovala společnost IN služby hospodářské povahy pouze zákazníkům účastnícím se pilotního projektu a od 1. ledna 2014 nabízí společnost IN těmto zákazníkům stejné ceny, jaké se vztahují na ostatní nadstandardní dohody. |
| --- | --- |

(130)

Kontrolní úřad zastává stanovisko, že přesné a formální oddělení účetnictví ode dne 1. ledna 2014 bude postačovat k tomu, aby se zamezilo křížovému subvencování služeb hospodářské povahy poskytovaných na základě nadstandardních dohod o partnerství. Kontrolní úřad bere na vědomí, že do roku 2014 poskytovala společnost IN služby hospodářské povahy pouze zákazníkům účastnícím se pilotního projektu a od 1. ledna 2014 nabízí společnost IN těmto zákazníkům stejné ceny, jaké se vztahují na ostatní nadstandardní dohody.

| (131) | Kontrolní úřad zdůrazňuje, že skutečnost, že je možné vytvořit osm účtů, dokládá, že stávající účetnictví je již dostatečně transparentní. Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že účetní systém, který společnost IN uplatňovala doposud, umožňuje rozdělit dostatečně přesně náklady na služby hospodářské a nehospodářské povahy, ačkoli neexistuje formální oddělení účetnictví mezi službami hospodářské a nehospodářské povahy. |
| --- | --- |

(131)

Kontrolní úřad zdůrazňuje, že skutečnost, že je možné vytvořit osm účtů, dokládá, že stávající účetnictví je již dostatečně transparentní. Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že účetní systém, který společnost IN uplatňovala doposud, umožňuje rozdělit dostatečně přesně náklady na služby hospodářské a nehospodářské povahy, ačkoli neexistuje formální oddělení účetnictví mezi službami hospodářské a nehospodářské povahy.

formální

| (132) | Závěrem bere Kontrolní úřad na vědomí návrh norských orgánů a vyvozuje závěr, že stávající účetní systém již umožňuje identifikovat různé náklady a příjmy spojené se službami hospodářské a nehospodářské povahy poskytovanými prostřednictvím stránek visitnorway.com a že neexistují žádné důkazy o křížovém subvencování hospodářských činností z nehospodářských činností. |
| --- | --- |

(132)

Závěrem bere Kontrolní úřad na vědomí návrh norských orgánů a vyvozuje závěr, že stávající účetní systém již umožňuje identifikovat různé náklady a příjmy spojené se službami hospodářské a nehospodářské povahy poskytovanými prostřednictvím stránek visitnorway.com a že neexistují žádné důkazy o křížovém subvencování hospodářských činností z nehospodářských činností.

visitnorway.com

1.2.2.2.   Údajné vzdání se zisku

Údajné vzdání se zisku

| (133) | Veřejné podniky se musí na trhu chovat jako běžné hospodářské subjekty (98). Stát neposkytuje výhodu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, lze-li očekávat, že by stejně jednal i soukromý investor, tj. jedná-li veřejný podnik v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (99). |
| --- | --- |

(133)

Veřejné podniky se musí na trhu chovat jako běžné hospodářské subjekty (98). Stát neposkytuje výhodu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, lze-li očekávat, že by stejně jednal i soukromý investor, tj. jedná-li veřejný podnik v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (99).

98

99

| (134) | Všichni vlastníci podniků nebo investoři obvykle vyžadují návratnost svých investic, aby investovali do obchodního podniku (100). Takovýto předpokládaný zisk představuje běžné a očekávané náklady na činnost podniku. Pokud tudíž veřejný podnik hradí náklady (variabilní náklady a odpovídající část společných nákladů) s připočtením přiměřené návratnosti kapitálu, není poskytnuta žádná výhoda financovaná ze státních prostředků (101). |
| --- | --- |

(134)

Všichni vlastníci podniků nebo investoři obvykle vyžadují návratnost svých investic, aby investovali do obchodního podniku (100). Takovýto předpokládaný zisk představuje běžné a očekávané náklady na činnost podniku. Pokud tudíž veřejný podnik hradí náklady (variabilní náklady a odpovídající část společných nákladů) s připočtením přiměřené návratnosti kapitálu, není poskytnuta žádná výhoda financovaná ze státních prostředků (101).

100

101

| (135) | Kontrolní úřad již ve svých pokynech pro výrobní odvětví uvedl, že „pokud veřejný podnik nedosahuje přiměřené návratnosti, může Kontrolní úřad ESVO mít za to, že tato situace zahrnuje prvky podpory, jež je nutno analyzovat s ohledem na článek 61. V tomto případě získává veřejný podnik ve skutečnosti kapitál za nižší než tržní sazbu, což odpovídá dotaci“ (102). |
| --- | --- |

(135)

Kontrolní úřad již ve svých pokynech pro výrobní odvětví uvedl, že „pokud veřejný podnik nedosahuje přiměřené návratnosti, může Kontrolní úřad ESVO mít za to, že tato situace zahrnuje prvky podpory, jež je nutno analyzovat s ohledem na článek 61. V tomto případě získává veřejný podnik ve skutečnosti kapitál za nižší než tržní sazbu, což odpovídá dotaci“ (102).

pokud veřejný podnik nedosahuje přiměřené návratnosti, může Kontrolní úřad ESVO mít za to, že tato situace zahrnuje prvky podpory, jež je nutno analyzovat s ohledem na článek 61. V tomto případě získává veřejný podnik ve skutečnosti kapitál za nižší než tržní sazbu, což odpovídá dotaci

102

| (136) | Kontrolní úřad však rovněž připomíná, že podle týchž pokynů má investor široký prostor pro uvážení a „v rámci této široké posuzovací pravomoci nelze mít za to, že úsudek investora představuje státní podporu“. Z toho vyplývá, že „pouze v případě, kdy neexistují objektivní důvody pro přiměřené očekávání, že investice zajistí odpovídající míru návratnosti, která by byla přijatelná pro soukromého investora ve srovnatelném soukromém podniku působícím v běžných tržních podmínkách, jde o státní podporu, i když financování pochází zcela nebo částečně z veřejných prostředků“ (103). |
| --- | --- |

(136)

Kontrolní úřad však rovněž připomíná, že podle týchž pokynů má investor široký prostor pro uvážení a „v rámci této široké posuzovací pravomoci nelze mít za to, že úsudek investora představuje státní podporu“. Z toho vyplývá, že „pouze v případě, kdy neexistují objektivní důvody pro přiměřené očekávání, že investice zajistí odpovídající míru návratnosti, která by byla přijatelná pro soukromého investora ve srovnatelném soukromém podniku působícím v běžných tržních podmínkách, jde o státní podporu, i když financování pochází zcela nebo částečně z veřejných prostředků“ (103).

v rámci této široké posuzovací pravomoci nelze mít za to, že úsudek investora představuje státní podporu

pouze v případě, kdy neexistují objektivní důvody pro přiměřené očekávání, že investice zajistí odpovídající míru návratnosti, která by byla přijatelná pro soukromého investora ve srovnatelném soukromém podniku působícím v běžných tržních podmínkách, jde o státní podporu, i když financování pochází zcela nebo částečně z veřejných prostředků

103

| (137) | Kontrolní úřad proto posoudil cenovou politiku společnosti IN týkající se služeb hospodářské povahy poskytovaných prostřednictvím platformy visitnorway.com v rámci pilotních projektů i na základě nadstandardních dohod o partnerství. Cílem je posoudit, zda obchodní model společnosti IN pro služby IT poskytované v rámci nové struktury visitnorway.com (tj. nadstandardní dohody o partnerství) zahrnoval přiměřený očekávaný zisk. |
| --- | --- |

(137)

Kontrolní úřad proto posoudil cenovou politiku společnosti IN týkající se služeb hospodářské povahy poskytovaných prostřednictvím platformy visitnorway.com v rámci pilotních projektů i na základě nadstandardních dohod o partnerství. Cílem je posoudit, zda obchodní model společnosti IN pro služby IT poskytované v rámci nové struktury visitnorway.com (tj. nadstandardní dohody o partnerství) zahrnoval přiměřený očekávaný zisk.

visitnorway.com

visitnorway.com

| (138) | Norské orgány uvedly (104), že cenová politika společnosti IN zajišťuje, aby byly prostřednictvím příjmů plynoucích z hospodářských činností uhrazeny veškeré příslušné náklady a aby bylo dosaženo přiměřeného zisku (105). I když mají za to, že činnosti společnosti IN v tomto odvětví nemají hospodářskou povahu, jsou obchodní dohody navrženy tak, aby pokryly veškeré náklady a přinesly společnosti IN zisk. |
| --- | --- |

(138)

Norské orgány uvedly (104), že cenová politika společnosti IN zajišťuje, aby byly prostřednictvím příjmů plynoucích z hospodářských činností uhrazeny veškeré příslušné náklady a aby bylo dosaženo přiměřeného zisku (105). I když mají za to, že činnosti společnosti IN v tomto odvětví nemají hospodářskou povahu, jsou obchodní dohody navrženy tak, aby pokryly veškeré náklady a přinesly společnosti IN zisk.

104

105

| (139) | Na základě výše popsané metody přidělování nákladů (viz 108. až 122. bod odůvodnění) vysvětlily norské orgány cenový model, který se používal během pilotních projektů a v rámci nadstandardních dohod o partnerství, s cílem prokázat, že ceny za poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace postačují k zajištění přiměřené návratnosti. |
| --- | --- |

(139)

Na základě výše popsané metody přidělování nákladů (viz 108. až 122. bod odůvodnění) vysvětlily norské orgány cenový model, který se používal během pilotních projektů a v rámci nadstandardních dohod o partnerství, s cílem prokázat, že ceny za poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace postačují k zajištění přiměřené návratnosti.

| (140) | Tato ziskovost se neměří u celé platformy visitnorway.com (106), nýbrž jako ziskovost hospodářských činností (služeb hospodářské povahy poskytovaných regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních a standardních dohod). Prvotní obchodní plán společnosti IN týkající se nové struktury zahrnoval příjmy plynoucí ze služeb poskytovaných regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě dvou druhů dohod: i) nadstandardních dohod a ii) standardních dohod. |
| --- | --- |

(140)

Tato ziskovost se neměří u celé platformy visitnorway.com (106), nýbrž jako ziskovost hospodářských činností (služeb hospodářské povahy poskytovaných regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních a standardních dohod). Prvotní obchodní plán společnosti IN týkající se nové struktury zahrnoval příjmy plynoucí ze služeb poskytovaných regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě dvou druhů dohod: i) nadstandardních dohod a ii) standardních dohod.

visitnorway.com

106

| (141) | Po podrobném posouzení poskytnutých informací nejsou k dispozici žádné důkazy, že se společnost IN nesnažila docílit u obchodních dohod, včetně nadstandardních dohod, přiměřeného zisku. Existují naopak důkazy prokazující, že společnost IN ve skutečnosti očekávala u těchto hospodářských činností v období 2013–2018 dosažení zisku. Společnost IN předložila Kontrolnímu úřadu ekonomické opodstatnění na základě odhadovaných nákladů a příjmů souvisejících s obchodními dohodami, které prokazuje kladnou čistou současnou hodnotu (107), a to při použití diskontní sazby ve výši 7 %. Obchodní model společnosti IN odhadoval konkrétně čistý zisk v rozmezí [od ... % do ... %] (108). |
| --- | --- |

(141)

Po podrobném posouzení poskytnutých informací nejsou k dispozici žádné důkazy, že se společnost IN nesnažila docílit u obchodních dohod, včetně nadstandardních dohod, přiměřeného zisku. Existují naopak důkazy prokazující, že společnost IN ve skutečnosti očekávala u těchto hospodářských činností v období 2013–2018 dosažení zisku. Společnost IN předložila Kontrolnímu úřadu ekonomické opodstatnění na základě odhadovaných nákladů a příjmů souvisejících s obchodními dohodami, které prokazuje kladnou čistou současnou hodnotu (107), a to při použití diskontní sazby ve výši 7 %. Obchodní model společnosti IN odhadoval konkrétně čistý zisk v rozmezí [od ... % do ... %] (108).

107

108

| (142) | Během formálního vyšetřovacího řízení společnost IN rovněž objasnila (109), že přechází na nový cloudový systém správy destinací (DMS), přičemž [...]. |
| --- | --- |

(142)

Během formálního vyšetřovacího řízení společnost IN rovněž objasnila (109), že přechází na nový cloudový systém správy destinací (DMS), přičemž [...].

109

| (143) | Kontrolní úřad podotýká, že srovnání chování veřejného a soukromého investora je nutno provést s odkazem na jednání soukromého hospodářského subjektu v době uskutečnění investice nebo vypracování obchodního plánu, a to „s přihlédnutím k dostupným informacím a předvídatelnému vývoji v té době“ (110). Změny stránek visitnorway.com, k nimž došlo po vypracování obchodního modelu nové struktury, proto nejsou při posuzování státní podpory podstatné. Příslušnou otázkou je to, zda měl původní obchodní model docílit zisku plynoucího z poskytování služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace. |
| --- | --- |

(143)

Kontrolní úřad podotýká, že srovnání chování veřejného a soukromého investora je nutno provést s odkazem na jednání soukromého hospodářského subjektu v době uskutečnění investice nebo vypracování obchodního plánu, a to „s přihlédnutím k dostupným informacím a předvídatelnému vývoji v té době“ (110). Změny stránek visitnorway.com, k nimž došlo po vypracování obchodního modelu nové struktury, proto nejsou při posuzování státní podpory podstatné. Příslušnou otázkou je to, zda měl původní obchodní model docílit zisku plynoucího z poskytování služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

s přihlédnutím k dostupným informacím a předvídatelnému vývoji v té době

110

visitnorway.com

| (144) | V rámci analýzy dvou pilotních projektů – během pilotní fáze projektu Alfa – norské orgány zdůraznily, že VisitSørlandet a VisitTrondheim významně přispěly k vypracování modelu a vynaložily na projekty značné množství času. Příloha 6 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (111) obsahuje konkrétní seznam jednotlivých druhů dodatečných činností provedených během roku 2013 v rámci pilotních projektů při plánování nové struktury pro stránky visitnorway.com. S ohledem na tyto dodatečné činnosti provedené zákazníky účastnícími se pilotního projektu odkázala společnost IN na: i) posouzení toho, jaký obsah by měl být i nadále součástí platformy, ii) naplánování převodu odkazů ze stávajících řešení s cílem zachovat dosažené pořadí ve vyhledávačích na základě stávajícího obsahu, iii) zřízení/vyhodnocení základní struktury, úvodní stránky, podstránek a struktury složek u obsahu, který se nenachází na jejich vlastních stránkách, atd. |
| --- | --- |

(144)

V rámci analýzy dvou pilotních projektů – během pilotní fáze projektu Alfa – norské orgány zdůraznily, že VisitSørlandet a VisitTrondheim významně přispěly k vypracování modelu a vynaložily na projekty značné množství času. Příloha 6 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (111) obsahuje konkrétní seznam jednotlivých druhů dodatečných činností provedených během roku 2013 v rámci pilotních projektů při plánování nové struktury pro stránky visitnorway.com. S ohledem na tyto dodatečné činnosti provedené zákazníky účastnícími se pilotního projektu odkázala společnost IN na: i) posouzení toho, jaký obsah by měl být i nadále součástí platformy, ii) naplánování převodu odkazů ze stávajících řešení s cílem zachovat dosažené pořadí ve vyhledávačích na základě stávajícího obsahu, iii) zřízení/vyhodnocení základní struktury, úvodní stránky, podstránek a struktury složek u obsahu, který se nenachází na jejich vlastních stránkách, atd.

111

visitnorway.com

| (145) | V důsledku toho nelze ziskovost pilotních projektů posoudit odděleně, nýbrž pouze v rámci dlouhodobého projektu. Otázkou není, zda by společnost IN docílila v krátkodobém horizontu u pilotních projektů zisku, nýbrž to, zda by nová struktura a nadstandardní dohody o partnerství zajistily dlouhodobou ziskovost (112). Pilotní projekty nejsou vzhledem ke své povaze veřejnými nebo soukromými podniky prováděny s bezprostředním očekáváním zisku, nýbrž cílem je spíše posouzení jejich ekonomické a obchodní opodstatněnosti (113). Judikatura akceptuje, že pokud se stát vzdá svých příjmů, nejedná se automaticky vždy o státní podporu. Na základě judikatury Soudního dvora EU (114) a praxe Komise (115) se Kontrolní úřad domnívá, že nižší ceny neznamenají státní podporu, jsou-li objektivně odůvodněné z hospodářského hlediska. |
| --- | --- |

(145)

V důsledku toho nelze ziskovost pilotních projektů posoudit odděleně, nýbrž pouze v rámci dlouhodobého projektu. Otázkou není, zda by společnost IN docílila v krátkodobém horizontu u pilotních projektů zisku, nýbrž to, zda by nová struktura a nadstandardní dohody o partnerství zajistily dlouhodobou ziskovost (112). Pilotní projekty nejsou vzhledem ke své povaze veřejnými nebo soukromými podniky prováděny s bezprostředním očekáváním zisku, nýbrž cílem je spíše posouzení jejich ekonomické a obchodní opodstatněnosti (113). Judikatura akceptuje, že pokud se stát vzdá svých příjmů, nejedná se automaticky vždy o státní podporu. Na základě judikatury Soudního dvora EU (114) a praxe Komise (115) se Kontrolní úřad domnívá, že nižší ceny neznamenají státní podporu, jsou-li objektivně odůvodněné z hospodářského hlediska.

112

113

114

115

| (146) | Kontrolní úřad podotýká, že od roku 2014 byla dvěma zákazníkům účastnícím se pilotního projektu v rámci nadstandardní dohody o partnerství nabídnuta stejná cenová struktura jako ostatním regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (116). Tím se vysvětluje odkaz stěžovatele na „zvýšení ceny“ mezi starými nadstandardními dohodami a novými nadstandardními dohodami. Dohody o partnerství podepisované od roku 2014 skutečně stanoví vyšší poplatky, než byly poplatky požadované během pilotních fází (viz 44. bod odůvodnění) (117). |
| --- | --- |

(146)

Kontrolní úřad podotýká, že od roku 2014 byla dvěma zákazníkům účastnícím se pilotního projektu v rámci nadstandardní dohody o partnerství nabídnuta stejná cenová struktura jako ostatním regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (116). Tím se vysvětluje odkaz stěžovatele na „zvýšení ceny“ mezi starými nadstandardními dohodami a novými nadstandardními dohodami. Dohody o partnerství podepisované od roku 2014 skutečně stanoví vyšší poplatky, než byly poplatky požadované během pilotních fází (viz 44. bod odůvodnění) (117).

116

117

| (147) | Údaje, které byly Kontrolnímu úřadu zaslány (118), prokazují, že průměrný zisk, který se u nadstandardních dohod o partnerství původně předpokládal v období 2013–2018 (v rozmezí [... % až ... %]), je v souladu s rozpětím dosahovaným soukromými hospodářskými subjekty poskytujícími internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (119). |
| --- | --- |

(147)

Údaje, které byly Kontrolnímu úřadu zaslány (118), prokazují, že průměrný zisk, který se u nadstandardních dohod o partnerství původně předpokládal v období 2013–2018 (v rozmezí [... % až ... %]), je v souladu s rozpětím dosahovaným soukromými hospodářskými subjekty poskytujícími internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (119).

118

119

| (148) | Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (120) společnost IN objasnila, že sice nezná cenové modely svého konkurenta, shromáždila však veřejně dostupné roční účetní závěrky předních internetových společností poskytujících služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace. Podle společnosti IN dosahují soukromé hospodářské subjekty nabízející internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace průměrného ziskového rozpětí ve výši [...] (121). Společnost IN proto zastává stanovisko, že odhadované ziskové rozpětí v rozmezí [... % až ... %] je v souladu s rozpětím, jaké je dosahováno na trhu (122). |
| --- | --- |

(148)

Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (120) společnost IN objasnila, že sice nezná cenové modely svého konkurenta, shromáždila však veřejně dostupné roční účetní závěrky předních internetových společností poskytujících služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace. Podle společnosti IN dosahují soukromé hospodářské subjekty nabízející internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace průměrného ziskového rozpětí ve výši [...] (121). Společnost IN proto zastává stanovisko, že odhadované ziskové rozpětí v rozmezí [... % až ... %] je v souladu s rozpětím, jaké je dosahováno na trhu (122).

120

121

122

| (149) | Kontrolní úřad připomíná, že podle judikatury lze průměrnou návratnost v odvětví použít jako ukazatel neexistence podpory (123). Kontrolní úřad proto konstatuje, že jelikož by ziskové rozpětí při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb ve výši [...] % bylo pro tržního investora přijatelné, byl obchodní model společnosti IN v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(149)

Kontrolní úřad připomíná, že podle judikatury lze průměrnou návratnost v odvětví použít jako ukazatel neexistence podpory (123). Kontrolní úřad proto konstatuje, že jelikož by ziskové rozpětí při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb ve výši [...] % bylo pro tržního investora přijatelné, byl obchodní model společnosti IN v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

123

| (150) | Společnost IN poskytla také některé informace (124) ohledně tvrzení stěžovatele, podle něhož mají stránky visitnorway.com hodnotu samy o sobě vzhledem k značce a doméně (jedna z nejnavštěvovanějších platforem cestovního ruchu v Norsku), jež nebyla vzata v úvahu. Kontrolní úřad má za to, že stěžovatel tvrdí, že vzhledem ke skutečnosti, že značka visitnorway.com má ekonomickou hodnotu, měla by regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace platit rovněž za nepřímý užitek vyplývající z používání této značky. |
| --- | --- |

(150)

Společnost IN poskytla také některé informace (124) ohledně tvrzení stěžovatele, podle něhož mají stránky visitnorway.com hodnotu samy o sobě vzhledem k značce a doméně (jedna z nejnavštěvovanějších platforem cestovního ruchu v Norsku), jež nebyla vzata v úvahu. Kontrolní úřad má za to, že stěžovatel tvrdí, že vzhledem ke skutečnosti, že značka visitnorway.com má ekonomickou hodnotu, měla by regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace platit rovněž za nepřímý užitek vyplývající z používání této značky.

124

visitnorway.com

visitnorway.com

| (151) | Společnost IN se domnívá, že tato hodnota je zanedbatelná. K doložení tohoto závěru najala společnost IN externího poradce, společnost NetNames, který hodnotu domény odhadl na 20 000 USD (125). Hodnota domény vycházela z porovnání s jinými, avšak srovnatelnými doménami. S přihlédnutím k nákladům na stránky visitnorway.com externí odborník potvrdil závěr společnosti IN, že hodnota domény je zanedbatelná. Kontrolní úřad nevidí žádný důvod pro zpochybnění tohoto závěru. |
| --- | --- |

(151)

Společnost IN se domnívá, že tato hodnota je zanedbatelná. K doložení tohoto závěru najala společnost IN externího poradce, společnost NetNames, který hodnotu domény odhadl na 20 000 USD (125). Hodnota domény vycházela z porovnání s jinými, avšak srovnatelnými doménami. S přihlédnutím k nákladům na stránky visitnorway.com externí odborník potvrdil závěr společnosti IN, že hodnota domény je zanedbatelná. Kontrolní úřad nevidí žádný důvod pro zpochybnění tohoto závěru.

125

visitnorway.com

| (152) | Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že společnost IN jednala správně, když používání značky visitnorway.com nezapočítala regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace jako dodatečné náklady. |
| --- | --- |

(152)

Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že společnost IN jednala správně, když používání značky visitnorway.com nezapočítala regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace jako dodatečné náklady.

visitnorway.com

| (153) | Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že obchodní dohody společnosti IN, včetně nadstandardních dohod, jsou uzavírány s očekáváním dlouhodobé ziskovosti a jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(153)

Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že obchodní dohody společnosti IN, včetně nadstandardních dohod, jsou uzavírány s očekáváním dlouhodobé ziskovosti a jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

1.2.3.   
  Závěr

Závěr

| (154) | Kontrolní úřad vyvozuje závěr, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace zavedla společnost IN náležitý mechanismus přidělování nákladů a účetní systém, který umožňuje přesně identifikovat náklady a příjmy spojené s těmito službami. |
| --- | --- |

(154)

Kontrolní úřad vyvozuje závěr, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace zavedla společnost IN náležitý mechanismus přidělování nákladů a účetní systém, který umožňuje přesně identifikovat náklady a příjmy spojené s těmito službami.

| (155) | Bylo rovněž zjištěno, že se společnost IN při poskytování těchto služeb nevzdala zisku. Společnost IN jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(155)

Bylo rovněž zjištěno, že se společnost IN při poskytování těchto služeb nevzdala zisku. Společnost IN jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

| (156) | Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních dohod o partnerství neobdržela společnost IN státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(156)

Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních dohod o partnerství neobdržela společnost IN státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

1.2.4.   
  Údajná státní podpora ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace

Údajná státní podpora ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace

1.2.5.   
  Otázka, zda lze regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace považovat za „podniky“

Otázka, zda lze regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace považovat za „podniky“

| (157) | Jak již bylo objasněno výše (viz 87. bod odůvodnění), ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se použije pouze v případě, jsou-li příjemci státní podpory podniky. |
| --- | --- |

(157)

Jak již bylo objasněno výše (viz 87. bod odůvodnění), ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se použije pouze v případě, jsou-li příjemci státní podpory podniky.

| (158) | Jak bylo uvedeno v 18. bodě odůvodnění, Kontrolní úřad bere na vědomí, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace nejsou zřízeny za účelem dosažení co nejvyššího zisku pro subjekt samotný či jeho podílníky, nýbrž mají zintenzivnit a podporovat podnikatelské činnosti zúčastněných stran a zákazníků. |
| --- | --- |

(158)

Jak bylo uvedeno v 18. bodě odůvodnění, Kontrolní úřad bere na vědomí, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace nejsou zřízeny za účelem dosažení co nejvyššího zisku pro subjekt samotný či jeho podílníky, nýbrž mají zintenzivnit a podporovat podnikatelské činnosti zúčastněných stran a zákazníků.

| (159) | Kontrolní úřad však připomíná, že použití pravidel státní podpory nezávisí na tom, zda je dotyčný subjekt zřízen za účelem dosažení zisku. Podle judikatury mohou i neziskové subjekty nabízet zboží a služby na trhu (126). Je-li tomu tak, vztahují se i na neziskový subjekt pravidla státní podpory. |
| --- | --- |

(159)

Kontrolní úřad však připomíná, že použití pravidel státní podpory nezávisí na tom, zda je dotyčný subjekt zřízen za účelem dosažení zisku. Podle judikatury mohou i neziskové subjekty nabízet zboží a služby na trhu (126). Je-li tomu tak, vztahují se i na neziskový subjekt pravidla státní podpory.

126

| (160) | Kontrolní úřad se domnívá, že podobně jako v případě společnosti IN poskytují i regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace služby hospodářské a nehospodářské povahy. Podpora konkrétních služeb cestovního ruchu představuje hospodářskou činnost (viz 28. bod odůvodnění). Tyto subjekty se proto s ohledem na zmíněné služby považují za podniky. |
| --- | --- |

(160)

Kontrolní úřad se domnívá, že podobně jako v případě společnosti IN poskytují i regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace služby hospodářské a nehospodářské povahy. Podpora konkrétních služeb cestovního ruchu představuje hospodářskou činnost (viz 28. bod odůvodnění). Tyto subjekty se proto s ohledem na zmíněné služby považují za podniky.

1.2.6.   
  Existence výhody ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace

Existence výhody ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace

| (161) | Společnost IN prokázala, že ačkoli je neziskovou organizací, jsou nadstandardní dohody o partnerství podepisovány s očekáváním přiměřené dlouhodobé ziskovosti. Cenový model společnosti IN předpokládá návratnost ve výši [... % až ... %] (viz oddíl 1.2.2.2). Údaje, které společnost IN poskytla, prokazují, že v praxi bylo této očekávané ziskovosti také dosaženo. Z údajů vyplývá, že investice společnosti IN do nové struktury visitnorway.com vytvořily v roce 2013 zisk. V roce 2014 a 2015 se očekává záporný zisk, pro období 2016–2018 se však předpokládá stálý a přiměřený zisk. Průměrný zisk je v souladu se ziskem soukromého hospodářského subjektu, který poskytuje internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (127). |
| --- | --- |

(161)

Společnost IN prokázala, že ačkoli je neziskovou organizací, jsou nadstandardní dohody o partnerství podepisovány s očekáváním přiměřené dlouhodobé ziskovosti. Cenový model společnosti IN předpokládá návratnost ve výši [... % až ... %] (viz oddíl 1.2.2.2). Údaje, které společnost IN poskytla, prokazují, že v praxi bylo této očekávané ziskovosti také dosaženo. Z údajů vyplývá, že investice společnosti IN do nové struktury visitnorway.com vytvořily v roce 2013 zisk. V roce 2014 a 2015 se očekává záporný zisk, pro období 2016–2018 se však předpokládá stálý a přiměřený zisk. Průměrný zisk je v souladu se ziskem soukromého hospodářského subjektu, který poskytuje internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (127).

visitnorway.com

127

| (162) | Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že regionálním seskupením cestovního ruchu a/nebo organizacím spravujícím destinace nebyla poskytnuta žádná výhoda tím, že získaly internetovou infrastrukturu a související služby za nižší než tržní cenu. |
| --- | --- |

(162)

Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že regionálním seskupením cestovního ruchu a/nebo organizacím spravujícím destinace nebyla poskytnuta žádná výhoda tím, že získaly internetovou infrastrukturu a související služby za nižší než tržní cenu.

| (163) | V rozporu s tvrzeními stěžovatele (viz 54. a 65. bod odůvodnění) byl Kontrolní úřad ujištěn, že regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přejdou ke společnosti IN, nejsou poskytovány bezplatné překladatelské služby. |
| --- | --- |

(163)

V rozporu s tvrzeními stěžovatele (viz 54. a 65. bod odůvodnění) byl Kontrolní úřad ujištěn, že regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přejdou ke společnosti IN, nejsou poskytovány bezplatné překladatelské služby.

| (164) | Norské orgány uvedly, že nadstandardní partneři nedostávají bezplatné překladatelské služby, nýbrž naopak překladatelská podpora je v jejich případě nižší, než je tomu u standardních partnerů, tj. regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, které na stránky visitnorway.com nepřejdou (viz 77. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(164)

Norské orgány uvedly, že nadstandardní partneři nedostávají bezplatné překladatelské služby, nýbrž naopak překladatelská podpora je v jejich případě nižší, než je tomu u standardních partnerů, tj. regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, které na stránky visitnorway.com nepřejdou (viz 77. bod odůvodnění).

visitnorway.com

| (165) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že údajná podmínka vázaného obchodu při podpisu nadstandardních dohod neexistuje. |
| --- | --- |

(165)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že údajná podmínka vázaného obchodu při podpisu nadstandardních dohod neexistuje.

1.2.7.   
  Závěr

Závěr

| (166) | Na základě těchto skutečností Kontrolní úřad konstatuje, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neobdržely v souvislosti se získáním internetové infrastruktury a souvisejících služeb od společnosti IN státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(166)

Na základě těchto skutečností Kontrolní úřad konstatuje, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neobdržely v souvislosti se získáním internetové infrastruktury a souvisejících služeb od společnosti IN státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

2.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (167) | Jelikož Kontrolní úřad dospěl k závěru, že společnosti IN ani regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nebyla poskytnuta žádná výhoda, není nutné posuzovat, zda jsou splněny ostatní podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, |
| --- | --- |

(167)

Jelikož Kontrolní úřad dospěl k závěru, že společnosti IN ani regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nebyla poskytnuta žádná výhoda, není nutné posuzovat, zda jsou splněny ostatní podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Společnost Innovation Norway neobdržela státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP v důsledku křížového subvencování své internetové infrastruktury a souvisejících služeb v odvětví cestovního ruchu ze státních prostředků určených na poskytování služeb nehospodářské povahy v témže odvětví, tj. na obecnou propagaci Norska jako turistické destinace. Společnost Innovation Norway má mechanismus přidělování nákladů a účetní metodu, které jí umožňují náležitě identifikovat náklady a příjmy spojené s internetovou infrastrukturou a souvisejícími službami.

2.   Společnost Innovation Norway nezískala státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tím, že se při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace vzdala zisku.

Článek 2

Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neobdržely státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP v důsledku získání internetové infrastruktury a souvisejících služeb za ceny nižší, než je konkurenční tržní cena.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 4

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 4. listopadu 2015.

Za Kontrolní úřad ESVO

Sven Erik SVEDMAN

předseda

Helga JÓNSDÓTTIR

členka kolegia

---

(1)  Dokument č. 678002 a přílohy v dokumentech č. 678003 až 678007, 678010 až 678013 a 678017.

1

(2)  V říjnu 2013 se původní stěžovatel, podnik tellUs IT AS, spojil se společností New Mind a vznikl tak nový podnik New Mind | tellUs. Viz www.newmind.co.uk

2

(3)  Zveřejněno v Úř. věst. C 334, 25.9.2014, s. 8 a dodatku EHP č. 53, 25.9.2014, s. 1.

3

(4)  Dokument č. 720775 spolu s dvanácti přílohami (dokumenty č. 720776 až 720788).

4

(5)  Dokument č. 726058.

5

(6)  Dokument č. 725167.

6

(7)  Dokument č. 725174.

7

(8)  Dokumenty č. 730559, 730560 a 730561.

8

(9)  Kontrolní úřad obdržel od stěžovatele a společnosti IN řadu e-mailů s doplňkovými informacemi. Podnik TellUs zaslal e-mail ze dne 1. ledna 2015 (dokument č. 734800). Společnost IN zaslala několik e-mailů – dokumenty č. 742759 (e-mail ze dne 16. ledna 2015), 744264 (e-mail ze dne 5. února 2015), 753927 (e-mail ze dne 14. dubna 2015), 754218 (e-mail ze dne 17. dubna 2015), 757843 (e-mail ze dne 20. května 2015) a 758656 (e-mail ze dne 29. května 2015) a dne 16. dubna 2015 se uskutečnila telefonní konference se společností IN.

9

(10)  Internetové stránky visitnorway.com konkrétně v roce 2013 zaznamenaly 22,5 milionu návštěv a 50 milionů zobrazení stránky a v roce 2014 pak 21,3 milionu návštěv a 50,3 milionu zobrazení stránky. Viz informace dostupné na internetu na adrese: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom a dokument č. 758656.

10

visitnorway.com

(11)  V norštině „
  Regionalt selskap
  “.

11

Regionalt selskap

(12)  V norštině „
  Destinasjonsselskap
  “.

12

Destinasjonsselskap

(13)  Kontrolní úřad uvede popis těchto služeb v oddílech 2.2 a 2.3.

13

(14)  LOV-2003-12-19-130 (v norštině „Lov om Innovasjon Norge“), k dispozici na internetu na adrese: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge

14

(15)  § 2 zákona o IN.

15

(16)  Úkoly, jež v současnosti vykonává společnost IN, plnily dříve čtyři organizace, které byly jejími předchůdci: Norský průmyslový a regionální rozvojový fond („SND“), Norský vládní poradní úřad pro investory („SVO“), Norská rada cestovního ruchu („NTC“) a Norská exportní rada („NEC“). V norštině: „
  Statens nærings- og distriktsutviklingsfond
  “, „
  Statens Veiledningskontor for Oppfinnere
  “, „
  Norges Turistråd
  “ a „
  Norges Eksportråd
  “. V roce 2004 byly tyto čtyři subjekty zrušeny a sloučeny do společnosti IN.

16

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

Statens Veiledningskontor for Oppfinnere

Norges Turistråd

Norges Eksportråd

(17)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

17

(18)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

18

(19)  Viz dokument „
  The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry
  “ (Vládní strategie v oblasti cestovního ruchu. Destinace Norsko. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Norské ministerstvo obchodu a průmyslu. 10. dubna 2012, s. 44. Tento dokument byl Kontrolnímu úřadu zaslán jako příloha 4 (dokument č. 688216) dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

19

The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry

(20)  Tamtéž.

20

(21)  Obchodní profil regionálního seskupení cestovního ruchu Visit Trondheim AS například uváděl, že společnost nemá přinášet vlastníkům přímý hospodářský prospěch (volný překlad). V norštině: „
  Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte
  “ (zdůraznění přidáno). Viz veřejně dostupné informace na stránkách centrálního koordinačního registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund. Odkaz je k dispozici na internetu na adrese: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

21

Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte

Brønnøysund

Co se týká organizace spravující destinace Visit Sørlandet AS, uvádí se, že činnosti společnosti nemají podílníkům přinášet zisk. V norštině: „
  Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte. Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap
  “ (zdůraznění přidáno). Viz obchodní profil společnosti, k dispozici na stránkách centrálního koordinačního registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund, k dispozici na internetu na adrese: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte.

Brønnøysund

(22)  Definováno jako „
  systémy, které prostřednictvím různých kanálů a platforem konsolidují a distribuují celou škálu produktů cestovního ruchu, obecně se starají o určitý region a podporují činnosti organizace spravující destinace v tomto regionu. Systém DMS se snaží uplatňovat přístup orientovaný na zákazníky s cílem spravovat a propagovat destinaci jako ucelenou entitu, obvykle podává spolehlivé informace týkající se destinace, umožňuje rezervace v reálném čase, poskytuje nástroje pro správu destinací a věnuje zvláštní pozornost malým a nezávislým dodavatelům v odvětví cestovního ruchu
  “. Definice systému „DMS“ je k dispozici na adrese http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system

22

systémy, které prostřednictvím různých kanálů a platforem konsolidují a distribuují celou škálu produktů cestovního ruchu, obecně se starají o určitý region a podporují činnosti organizace spravující destinace v tomto regionu. Systém DMS se snaží uplatňovat přístup orientovaný na zákazníky s cílem spravovat a propagovat destinaci jako ucelenou entitu, obvykle podává spolehlivé informace týkající se destinace, umožňuje rezervace v reálném čase, poskytuje nástroje pro správu destinací a věnuje zvláštní pozornost malým a nezávislým dodavatelům v odvětví cestovního ruchu

(23)  Pojem „společnosti spravující destinace“ se v odvětví cestovního ruchu používá pro společnosti poskytující profesionální služby, které nabízejí místní znalosti, odborné schopnosti a zdroje a specializují se na navrhování a realizaci různých akcí, činností, zájezdů, dopravy atd. Tento pojem odkazuje obecně na společnosti poskytující profesionální služby v odvětví cestovního ruchu.

23

(24)  Dopis společnosti IN ze dne 20. prosince 2013 (dokument č. 694258). V roce 1903 bylo založeno Národní sdružení cestovního ruchu, což byl společný orgán státu, obcí a soukromých zúčastněných stran v odvětví cestovního ruchu, a toto sdružení vykonávalo činnost až do roku 1984. Od té doby pokračovala v propagačním úsilí Národního sdružení cestovního ruchu nadace NORTRA, která v roce 1999 změnila název na NTC. Od roku 2004 vykonává úkoly nadace NTC společnost IN, a to po sloučení těchto dvou subjektů. Další informace o subjektech, které jsou tradičně pověřeny propagací Norska jako prázdninové destinace, byly uvedeny rovněž v dopise společnosti IN ze dne 20. prosince 2013 (dokument č. 694258).

24

(25)  Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, s. 14. K dispozici na adrese: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf

25

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. K dispozici na adrese: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. K dispozici na adrese: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

(26)  Viz dokument „
  Governments' tourism strategy. Valuable experiences. National Strategy for the Tourism Industry
  “ (Vládní strategie v oblasti cestovního ruchu. Cenné zkušenosti. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Norské ministerstvo obchodu a průmyslu. 18. prosince 2007. Příloha 1 (dokument č. 688214) dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

26

Governments' tourism strategy. Valuable experiences. National Strategy for the Tourism Industry

(27)  Tamtéž, podnadpis 7.5. „
  Visitnorway.com
  “, s. 68.

27

Visitnorway.com

(28)  Viz dokument „
  The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry.
  “ (Vládní strategie pro odvětví cestovního ruchu. Destinace Norsko. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Norské ministerstvo obchodu a průmyslu. 10. dubna 2012. Příloha 4 (dokument č. 688216) dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213). K dispozici na internetu na adrese: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf

28

The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry.

(29)  Pokud jde o další informace, viz projektový plán týkající se nové vnitrostátní struktury cestovního ruchu vyhotovený Ministerstvem obchodu, průmyslu a rybolovu (verze 1.2 ze dne 20. června 2013): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

29

(30)  Viz pozn. pod čarou č. 25.

30

(31)  V rozhodnutí o rozpočtu na rok 2014 se uvádí: „
  Innovation Norway dále rozvíjí národní portál cestovního ruchu na internetových stránkách visitnorway.com. [...]
  “.

31

Innovation Norway dále rozvíjí národní portál cestovního ruchu na internetových stránkách visitnorway.com. [...]

(32)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

32

(33)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

33

(34)  Na rozdíl od služeb databáze společnosti IN je řešení podniku New Mind | tellU nabízeno všem společnostem v odvětví cestovního ruchu (nikoli jen regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace) a distribuuje informace zadané do databáze prostřednictvím řady různých mediálních kanálů současně.

34

(35)  Společnost IN ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775) objasnila, že všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízí stejnou dohodu (Kontrolnímu úřadu byla zaslána kopie vzoru této dohody). Několik regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace však nemělo o podpis nadstandardních dohod zájem kvůli omezením, která společnost IN ukládá. Například: i) mnoho organizací spravujících destinace považuje profilování jejich regionu ve společném vnitrostátním rámci, na stránkách visitnorway.com, za odtažité, ii) editor společnosti IN může zablokovat nebo změnit obsah, který nadstandardní partner zveřejnil na jejích stránkách, pokud by existoval střet zájmů nebo pokud by obsah neodpovídal profilu stránek visitnorway.com, iii) v případě, že organizace spravující destinace zruší své vlastní stránky, přijde o název domény atd.

35

visitnorway.com

visitnorway.com

(36)  Regionální seskupení cestovního ruchu bylo založeno v roce 2010 jako regionální podnik pro Aust-Agder a Vest-Agder. Podnik vlastní krajské a místní orgány a některé soukromé společnosti, například Color Line, Fjord Line, Amusement Park, atd. Viz dokument„
  The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry.
  “ (Vládní strategie pro odvětví cestovního ruchu. Destinace Norsko. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Viz poznámka pod čarou č. 19. Další informace o společnosti jsou uvedeny v centrálním koordinačním registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund, k dispozici na adrese http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

36

The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry.

(37)  Organizace Visit Trondheim AS byla založena v roce 1989 s cílem rozvíjet odvětví cestovního ruchu v Trondheimu. Jejími podílníky jsou: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) a další (73,11 %).

37

Podle jejího obchodního profilu: „
  Visit Trondheim je společnost spravující turistické destinace pro organizace, instituce, podniky a vládní orgány, jejichž zájmy jsou spojeny s odvětvím cestovního ruchu v Trondheimu a regionu Trondheim. Rozvoj turistické destinace se uskutečňuje v koordinaci s rozvojem komunity, podnikání a cestovního ruchu. Organizace Visit Trondheim stanoví a poskytuje hostingové služby a profilový marketing a rovněž nabízí a propaguje Trondheim a region Trondheim jako destinaci cestovního ruchu, konferencí, kultury a jiných akcí a přispívá k jejich rozvoji. Organizace Visit Trondheim zajistí, aby všechny zúčastněné strany táhly za jeden provaz tak, aby Trondheim dosáhl požadovaného postavení jakožto turistická destinace a svých cílů, pokud jde o přitažlivost a dobrou pověst. Cílem společnosti není přinášet vlastníkům přímý hospodářský prospěch. Při likvidaci společnosti se veškerý zisk použije na realizaci cílů společnosti
  “ (volný překlad). Další informace o společnosti jsou uvedeny v centrálním koordinačním registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

Visit Trondheim je společnost spravující turistické destinace pro organizace, instituce, podniky a vládní orgány, jejichž zájmy jsou spojeny s odvětvím cestovního ruchu v Trondheimu a regionu Trondheim. Rozvoj turistické destinace se uskutečňuje v koordinaci s rozvojem komunity, podnikání a cestovního ruchu. Organizace Visit Trondheim stanoví a poskytuje hostingové služby a profilový marketing a rovněž nabízí a propaguje Trondheim a region Trondheim jako destinaci cestovního ruchu, konferencí, kultury a jiných akcí a přispívá k jejich rozvoji. Organizace Visit Trondheim zajistí, aby všechny zúčastněné strany táhly za jeden provaz tak, aby Trondheim dosáhl požadovaného postavení jakožto turistická destinace a svých cílů, pokud jde o přitažlivost a dobrou pověst. Cílem společnosti není přinášet vlastníkům přímý hospodářský prospěch. Při likvidaci společnosti se veškerý zisk použije na realizaci cílů společnosti

(38)  URL je zkratka pro Uniform Resource Locator. URL je formátovaný textový řetězec používaný internetovými prohlížeči, poštovními klienty a jiným softwarem k určení síťového zdroje na internetu.

38

Uniform Resource Locator

(39)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

39

(40)  Druhý dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215). Viz rovněž odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

40

(41)  Na obr. 2 definováno jako „
  DMO specific
  “ (specifické pro organizaci spravující destinace).

41

DMO specific

(42)  Na obr. 2 definováno jako „
  new structure
  “ (nová struktura).

42

new structure

(43)  Na obr. 2 definováno jako „
  standard presentation
  “ (standardní prezentace).

43

standard presentation

(44)  Na obr. 2 definováno jako „
  generic marketing
  “ (obecný marketing).

44

generic marketing

(45)  Podle stěžovatele: „
  poskytování infrastrukturních služeb IT platformy pro odvětví cestovního ruchu doposud nepatřilo k činnostem společnosti IN
  “. Stížnost (dokument č. 678002), s. 8.

45

poskytování infrastrukturních služeb IT platformy pro odvětví cestovního ruchu doposud nepatřilo k činnostem společnosti IN

(46)  Podle Soudního dvora v rozsudku ve věci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, nepředstavuje vyrovnávací platba za služby splňující čtyři kritéria uvedená v bodech 89–93 rozsudku státní podporu.

46

(47)  Pokud jde o další podrobnosti o stížnosti, viz rozhodnutí o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění.

47

(48)  E-mail ze dne 15. listopadu 2013 (dokument č. 690346).

48

(49)  Další podrobnosti viz 61. a 62. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

49

(50)  Další podrobnosti viz 115. až 126. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

50

(51)  Další informace o odůvodnění Kontrolního úřadu, pokud jde o slučitelnost, viz 129. až 137. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

51

(52)  Další informace od stěžovatele (e-mail stěžovatele ze dne 13. ledna 2015 (dokument č. 734800)).

52

(53)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

53

(54)  Tamtéž.

54

(55)  Norské orgány zaslaly Kontrolnímu úřadu jako přílohu 2 jejich odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720777) anglický překlad dokumentu nazvaného „
  Review of the allocation for business development and administration in IN
  “ (Přezkum rozdělení na rozvoj podnikání a správu ve společnosti IN) (kapitola 2421, bod 70). Nákladový model je založen na počtu hodin, které společnost IN vynaloží při poskytování placených služeb.

55

Review of the allocation for business development and administration in IN

(56)  Norské orgány netvrdí, že státní podpora neexistuje na základě použití podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark, nýbrž že by se měl vzít v úvahu smysl rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu, pokud jde o závěr ohledně slučitelnosti údajných opatření státní podpory.

56

(57)  Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).

57

(58)  Norské orgány objasnily, že stránka visitnorway.com poskytuje obecné informace a informace o produktech. Obecné informace se týkají informací obecného zájmu, jako jsou zprávy o polární záři atd. Informace o produktech se týkají konkrétních obchodních činností, tj. hotelů, činností v odvětví cestovního ruchu atd. Viz 48. bod odůvodnění.

58

visitnorway.com

(59)  Příloha I dopisu společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014. Vyjádření k připomínkám podniku New Mind | tellUs (dokument č. 730560).

59

(60)  Doplňkové informace od stěžovatele. E-mail od stěžovatele ze dne 13. ledna 2015 (dokument č. 734800).

60

(61)  Pokud jde o odpověď norských orgánů na e-mail stěžovatele ze dne 13. ledna 2015, viz poznámka pod čarou výše (dokument č. 742759).

61

(62)  Rozsudky ve věcech Belgie v. Komise (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, bod 25 a France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV a T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, bod 186.

62

(63)  Rozsudky ve věcech Höfner a Elser v. Macroton, C-41/90, EU:C:2011:732, body 21–23; Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98, EU:C:2000:428 a Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, Sb. rozh. ESVO 2008, s. 62, bod 78.

63

(64)  Rozsudek ve věci Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 108.

64

(65)  Rozsudek ve věci Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, bod 11.

65

(66)  Hospodářské a nehospodářské činnosti mohou v rámci téhož odvětví existovat společně a někdy mohou být poskytovány stejnou organizací. V tomto případě je nutno dotyčný subjekt pokládat za podnik pouze s ohledem na jeho hospodářské činnosti. Viz rozsudek ve věci Komise v. Itálie, C-118/85, EU:C:1987:283, bod 7. Viz rovněž rozhodnutí Komise 2006/225/ES ze dne 2. března 2005 o režimu podpory uskutečněném Itálií na restrukturalizaci subjektů odborného vzdělávání (Úř. věst. L 81, 18.3.2006, s. 25), 43.bod odůvodnění.

66

(67)  K dispozici na adrese: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1

67

(68)  Viz rozsudek ve věci Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. Komise, C-205/03, EU:C:2006:453, bod 26.

68

(69)  Stanovisko generálního advokáta ve věci Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. Komise, C-205/03, EU:C:2005:666, bod 31.

69

(70)  Viz rozsudky ve věcech Pavel Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98, EU:C:2000:428, bod 76 a Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, bod 20.

70

(71)  Rozsudek ve věci Norsko v. Kontrolní úřad ESVO, E-6/98, Sb. rozh. ESVO 1998, s. 242, bod 34. Viz rovněž rozsudky ve věcech Komise a Španělsko v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 a C-107/09, EU:C:2011:732 a Francie v. Komise, C-241/94, EU:C:1996:353, body 19 a 20.

71

(72)  Rozsudek ve věcech Ladbroke Racing v. Komise, T-67/94, EU:T:1998:7, bod 52 a SIC v. Komise, T-46/97, EU:T:2000:123, bod 83.

72

(73)  Rozsudek ve věci Chronopost SA v. Komise, C-83/01 P a C-94/01P, EU:C:2003:388, bod 40.

73

(74)  Viz např. rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 84/15/KOL týkající se údajného křížového subvencování námořních kurzů poskytovaných norskou společností Redningsselskapet a univerzitou TromsØ (Úř. věst. C 193, 11.6.2015, s. 9, k dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); č. 142/03/KOL týkající se reorganizace a převodu veřejných prostředků Institutu pro výzkum práce (Úř. věst. C 248, 16.10.2003, s. 6); č. 343/09/KOL ohledně převodů majetku provedených samosprávnou obcí Time a týkajících se nemovitostí č. 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (Úř. věst. L 123, 12.5.2011, s. 72); č. 496/13/COL týkající se financování koncertní haly a konferenčního centra Harpa (Úř. věst. L 172, 12.6.2014, s. 36), 56. bod odůvodnění a rozhodnutí v něm citovaná, a č. 174/13/KOL týkající se financování sběru komunálního odpadu (Úř. věst. C 263, 12.9.2013, s. 5). Rovněž v pokynech ke státní podpoře výzkumu, vývoje a inovací se uvádí: „
  Pokud tentýž subjekt provádí činnosti jak hospodářské, tak nehospodářské povahy, pak se na veřejné financování nehospodářských činností čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vztahovat nebude, lze-li oba uvedené druhy činností, jakož i příslušné náklady, financování a příjmy jasně oddělit tak, že je účinně zabráněno křížovému subvencování hospodářských činností. Dokladem o náležitém rozdělení nákladů, financování a příjmů mohou být roční finanční výkazy příslušného subjektu
  “ (bod 18, zdůraznění přidáno).

74

Pokud tentýž subjekt provádí činnosti jak hospodářské, tak nehospodářské povahy, pak se na veřejné financování nehospodářských činností čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vztahovat nebude, lze-li oba uvedené druhy činností, jakož i příslušné náklady, financování a příjmy jasně oddělit tak, že je účinně zabráněno křížovému subvencování hospodářských činností. Dokladem o náležitém rozdělení nákladů, financování a příjmů mohou být roční finanční výkazy příslušného subjektu

(75)  Tyto podmínky jsou stanoveny ve směrnici o průhlednosti (směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17)), začleněna do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 55/2007 ze dne 8. června 2007 (Úř. věst. L 266, 11.10.2007, s. 15 a dodatek EHP č. 48, 11.10.2007, s. 12)).

75

(76)  Rozsudek ve věci Chronopost SA v. Komise, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, bod 40.

76

(77)  Odkazuje se na obrázek uvedený v dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215).

77

(78)  Kontrolní úřad podotýká, že náklady na vývoj byly zohledněny v rozpočtu společnosti IN na rok 2013, což je rok, ve kterém vznikly. Viz další informace ve 113. až 115. bodě odůvodnění.

78

(79)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

79

(80)  Příloha e-mailu společnosti IN pro Kontrolní úřad ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

80

(81)  Příloha 2 e-mailu společnosti IN ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

81

(82)  Příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720778).

82

(83)  Aktivované náklady jsou vykázány v rámci fixního aktiva v rozvaze společnosti místo toho, aby byly zaúčtovány do výdajů v období, ve kterém vznikly. Neaktivované náklady proto představují výdaj pouze v roce, ve kterém jsou vynaloženy.

83

(84)  Kopie standardu NRS 19 byla Kontrolnímu úřadu zaslána jako příloha II dopisu ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

84

(85)  Podle judikatury není opatření, které je potenciálně dostupné všem podnikům, selektivní. Viz mimo jiné rozsudek ve věci Německo v. Komise C-156/98, EU:C:2000:467, bod 22.

85

(86)  Kontrolní úřad podotýká, že od roku 2013 se tato metoda uplatňuje jednotně na všechny nadstandardní dohody, včetně dohod týkajících se prvních dvou pilotních projektů, tj. VisitSØrlandet a VisitTrondheim. V příloze 4 odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720779) poskytla společnost IN Kontrolnímu úřadu kopie všech podepsaných nadstandardních dohod o partnerství.

86

(87)  Model úplných hodinových nákladů se liší od modelu základních nákladů, kde lze od celkových nákladů odečíst některé společné náklady. Tento model společnost IN v rámci dohod o partnerství neuplatňovala. Společnost IN objasnila, že od přijetí pokynů pro platby uživatelů od roku 2011 byl tento model odložen. Metoda úplných nákladů se používá u všech služeb společnosti IN, pokud mohou stejnou službu poskytovat i soukromé subjekty (dokument č. 720775, odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení).

87

úplných

základních

(88)  Procentní podíl času vynaloženého zaměstnanci na projekt je rovněž stanoven předem (dokument č. 720778, příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení).

88

(89)  Kontrolní úřad bere na vědomí, že v roce 2013 byly podepsány pouze pilotní projekty.

89

(90)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

90

(91)  V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775) společnost IN podrobněji objasnila, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace byly do projektu nové struktury zapojeny od roku 2013. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace investovaly rovněž čas a zdroje. Jejich přímé zapojení a účast na projektu odůvodňuje snížení hodinové sazby na nižší úroveň, než je obecná hodinová sazba počítaná společností IN. Úplný seznam dodatečných nákladů na pilotní projekty byl Kontrolnímu úřadu předložen jako příloha 6 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720781).

91

(92)  Tato metoda stanovení cen je používána i ostatními soukromými společnostmi, které na trhu působí. Informace o této metodě přidělování nákladů jsou k dispozici na internetu na adrese: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html nebo http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Jedná se například o metodu, kterou u některých svých služeb používá Google (informace k dispozici na adrese https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

92

(93)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

93

(94)  E-mail společnosti IN určený Kontrolnímu úřadu ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

94

(95)  E-mail společnosti IN určený Kontrolnímu úřadu ze dne 20. května 2015 (dokument č. 757843). Kopie účetní závěrky byla Kontrolnímu úřadu předložena jako příloha dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215) a příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720778).

95

(96)  E-mail společnosti IN určený Kontrolnímu úřadu ze dne 20. května 2015 (dokument č. 757843).

96

(97)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775). Viz rovněž e-mail společnosti IN ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

97

(98)  Rozsudek ve věci EPAC v. Komise, T-204/97 a T-270/97, EU:T:2000:148, bod 122.

98

(99)  Rozsudek ve věci Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen v. Komise (West-LB), T-228/99 a T-233/99, EU:T:2006:405, bod 207.

99

(100)  Rozsudek ve věci West-LB, viz výše, bod 314 a ve věci Itálie v. Komise (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, bod 22.

100

(101)  Rozsudek ve věci Chronopost SA v. Komise, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, bod 40.

101

(102)  Oddíl 1 bod 2 pokynů pro výrobní odvětví, který stanoví: „
  Tato kapitola se zaměřuje na straně jedné na akt uvedený v bodě 1 přílohy XV Dohody o EHP (dále jen směrnice o průhlednosti) a na straně druhé rozvíjí zásadu, že pokud stát poskytuje financování společnosti za situace, která by nebyla použitelná pro investora působícího za běžných podmínek tržního hospodářství, činí tak v rozporu se zásadou investora v tržním hospodářství a jedná se o státní podporu
  “. Pokyny pro výrobní odvětví jsou k dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (Úř. věst. L 274, 26.10.2000, dodatek EHP č. 48 z téhož dne).

102

Tato kapitola se zaměřuje na straně jedné na akt uvedený v bodě 1 přílohy XV Dohody o EHP (dále jen směrnice o průhlednosti) a na straně druhé rozvíjí zásadu, že pokud stát poskytuje financování společnosti za situace, která by nebyla použitelná pro investora působícího za běžných podmínek tržního hospodářství, činí tak v rozporu se zásadou investora v tržním hospodářství a jedná se o státní podporu

(103)  Tamtéž, bod 1 s nadpisem „Použitelnost zásady investora v tržním hospodářství v praxi“.

103

(104)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

104

(105)  To je v souladu s pověřením uděleným s ohledem na veřejné služby. Například v pokynech k veřejnoprávnímu vysílání se Kontrolní úřad domníval, že v těchto případech není přiměřené prvek zisku do výše náhrady za plnění poslání veřejné služby zahrnout. Co se naopak týče hospodářských činností, je prvek zisku představující spravedlivou odměnu za kapitál s přihlédnutím k riziku přiměřený. Viz bod 72 pokynů.

105

(106)  Společnost IN poskytuje prostřednictvím platformy visitnorway.com služby hospodářské i nehospodářské povahy. Celkový provoz platformy nemusí nutně přinášet zisk. Oblast působnosti tohoto rozhodnutí je však omezena na posouzení toho, zda společnost IN dosahuje přiměřeného zisku u služeb hospodářské povahy. Údaje týkající se poskytování služeb nehospodářské povahy jsou mimo oblast působnosti pravidel státní podpory.

106

visitnorway.com

(107)  Příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720778). Kontrolnímu úřadu byly předloženy podrobné tabulky v Excelu týkající se nákladů spojených s nadstandardními dohodami o partnerství a ekonomického modelu přidělování nákladů (dokument č. 727330).

107

(108)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

108

(109)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

109

(110)  Rozsudek ve věci Francouzská republika v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, bod 70. Podle Soudního dvora „
  je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci
  “ (bod 71).

110

je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci

(111)  Dokument č. 720781.

111

(112)  Judikatura akceptuje to, že veřejné podniky mohou usilovat o maximalizaci zisku v dlouhodobém horizontu. Viz rozsudky ve věcech Itálie v. Komise (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, bod 22; Itálie v. Komise (Alfa-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, bod 20 a Ciudad de la Luz v. Komise, T-319/12 a T-321/12, EU:T:2014:604, bod 41.

112

(113)  Tribunál zdůrazňuje, že je nutné, aby veřejné podniky prokázaly ekonomickou opodstatněnost svých projektů. Viz rozsudek ve věci Corsica Ferries, T-565/08, EU:T:2012:415, bod 84.

113

(114)  Rozsudek ve věcech van der Kooy BV, 67/85, 68/85 a 70/85, EU:C:1988:38, body 29 a 30 a Belgie v. Komise, C-56/93, EU:C:1996:64, bod 10.

114

(115)  V rozhodnutí ve věci SFMI–Chronopost dospěla Komise k závěru, že není neobvyklé, pokrývají-li v počátečním období platby nového podniku za logistickou a obchodní pomoc poskytovanou mateřskou společností pouze variabilní náklady. (Rozhodnutí Komise 98/365/ES ze dne 1. října 1997 týkající se údajné státní podpory, kterou Francie poskytla společnosti SFMI–Chronopost, Úř. věst. L 164, 9.6.1998, s. 37).

115

(116)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

116

(117)  Viz odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

117

(118)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215) a odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

118

(119)  Příloha 7 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720782).

119

(120)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

120

(121)  Příloha 7 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720782).

121

(122)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215).

122

(123)  Rozsudky ve věcech WestLB v. Komise, bod 254 a Ciudad de la Luz v. Komise, bod 44.

123

(124)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730559).

124

(125)  Kopie odpovědi společnosti NetNames byla Kontrolnímu úřadu zaslána (příloha III) v dopise společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

125

(126)  Rozsudky ve věcech Van Landewyck, 209/78 až 215/78 a 218/78, EU:C:1980:248, bod 88; FFSA a další, C-244/94, EU:C:1995:392, bod 21 a MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, body 27 a 28.

126

(127)  Odkazuje se na e-mail společnosti IN ze dne 17. dubna 2015 (dokument č. 754218) a odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775), oddíl 4.3.3.2.

127

---