# Az Európai Unió L 19/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 19 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. január 27. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 19

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. január 27.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/89 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 18.) a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös érdekű projektek uniós listája tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/90 végrehajtási rendelete (2016. január 26.) a többek között Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő módosításáról | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/91 végrehajtási rendelete (2016. január 26.) a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról | 28 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/92 végrehajtási rendelete (2016. január 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/89 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. november 18.) a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös érdekű projektek uniós listája tekintetében történő módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2016/90 végrehajtási rendelete (2016. január 26.) a többek között Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

22

*

A Bizottság (EU) 2016/91 végrehajtási rendelete (2016. január 26.) a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

28

A Bizottság (EU) 2016/92 végrehajtási rendelete (2016. január 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/89 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. november 18.)

a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös érdekű projektek uniós listája tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 347/2013/EU rendelet létrehozza az olyan közös érdekű projektek kijelölésének, tervezésének és végrehajtásánek keretét, amelyekre szükség van a villamos energia, a földgáz és a kőolaj tekintetében meghatározott kilenc földrajzilag stratégiai jelentőségű infrastruktúra-prioritásnak minősülő folyosó, valamint az intelligens hálózatok, a villamosenergia-szupersztrádák és a szén-dioxid-szállítási hálózatok tekintetében meghatározott három infrastruktúra-prioritásnak minősülő terület megvalósításához. |
| --- | --- |

(1)

A 347/2013/EU rendelet létrehozza az olyan közös érdekű projektek kijelölésének, tervezésének és végrehajtásánek keretét, amelyekre szükség van a villamos energia, a földgáz és a kőolaj tekintetében meghatározott kilenc földrajzilag stratégiai jelentőségű infrastruktúra-prioritásnak minősülő folyosó, valamint az intelligens hálózatok, a villamosenergia-szupersztrádák és a szén-dioxid-szállítási hálózatok tekintetében meghatározott három infrastruktúra-prioritásnak minősülő terület megvalósításához.

| (2) | A 347/2013/EU rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közös érdekű projektek uniós listájának (a továbbiakban: uniós lista) összeállítására. |
| --- | --- |

(2)

A 347/2013/EU rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közös érdekű projektek uniós listájának (a továbbiakban: uniós lista) összeállítására.

| (3) | A regionális csoportok kiértékelték a közös érdekű projektek uniós listájára történő felvételre javasolt projekteket, és azok megfelelnek a 347/2013/EU rendelet 4. cikkében meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

(3)

A regionális csoportok kiértékelték a közös érdekű projektek uniós listájára történő felvételre javasolt projekteket, és azok megfelelnek a 347/2013/EU rendelet 4. cikkében meghatározott kritériumoknak.

| (4) | A regionális csoportok szakértői szintű ülésein megállapodás született a regionális listák tervezetéről. Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: ACER) az értékelési kritériumok és a költség-haszon elemzés következetes, régiós szintű alkalmazásáról szóló, 2015. október 30-i pozitív véleményeit követően a regionális csoportok döntéshozó testületei 2015. november 3-án elfogadták a regionális listákat. A 347/2013/EU rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a regionális listák elfogadását megelőzően valamennyi projektjavaslat megkapta azon tagállamok jóváhagyását, amelyek területét az adott projektek érintik. |
| --- | --- |

(4)

A regionális csoportok szakértői szintű ülésein megállapodás született a regionális listák tervezetéről. Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: ACER) az értékelési kritériumok és a költség-haszon elemzés következetes, régiós szintű alkalmazásáról szóló, 2015. október 30-i pozitív véleményeit követően a regionális csoportok döntéshozó testületei 2015. november 3-án elfogadták a regionális listákat. A 347/2013/EU rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a regionális listák elfogadását megelőzően valamennyi projektjavaslat megkapta azon tagállamok jóváhagyását, amelyek területét az adott projektek érintik.

| (5) | Az uniós listára történő felvételre javasolt projektekről egyeztetések zajlottak az érintett érdekelt feleket képviselő szervezetekkel, többek között az energiatermelőkkel, az elosztórendszer-üzemeltetőkkel, az elosztókkal, a fogyasztókkal és a környezetvédelmi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós listára történő felvételre javasolt projektekről egyeztetések zajlottak az érintett érdekelt feleket képviselő szervezetekkel, többek között az energiatermelőkkel, az elosztórendszer-üzemeltetőkkel, az elosztókkal, a fogyasztókkal és a környezetvédelmi szervezetekkel.

| (6) | A közös érdekű projekteket a 347/2013/EU rendelet I. mellékletében szereplő, a transzeurópai energia-infrastruktúra szempontjából stratégiai jelentőségű prioritások sorrendjében kell feltüntetni a listán. Az uniós lista nem tartalmazhat semmiféle rangsort a projektek között. |
| --- | --- |

(6)

A közös érdekű projekteket a 347/2013/EU rendelet I. mellékletében szereplő, a transzeurópai energia-infrastruktúra szempontjából stratégiai jelentőségű prioritások sorrendjében kell feltüntetni a listán. Az uniós lista nem tartalmazhat semmiféle rangsort a projektek között.

| (7) | A közös érdekű projekteknek vagy önálló projektekként, vagy több közös érdekű projektekből álló klaszterek részeként kell szerepelniük a listán. Bizonyos közös érdekű projekteket azonban szükséges klaszterekbe sorolni, mivel összefüggnek egymással vagy (potenciálisan) versenyben állnak egymással. |
| --- | --- |

(7)

A közös érdekű projekteknek vagy önálló projektekként, vagy több közös érdekű projektekből álló klaszterek részeként kell szerepelniük a listán. Bizonyos közös érdekű projekteket azonban szükséges klaszterekbe sorolni, mivel összefüggnek egymással vagy (potenciálisan) versenyben állnak egymással.

| (8) | Az uniós lista különböző fejlettségi szintű közös érdekű projekteket tartalmaz, néhány közülük még az előzetes megvalósíthatósági, a megvalósíthatósági, az engedélyezési vagy a kiépítési szakaszban van. A korai szakaszban lévő közös érdekű projektek esetében tanulmányokra lehet szükség annak bizonyítására, hogy az adott projektek műszakilag és gazdaságilag életképesek, valamint hogy megfelelnek az uniós jogszabályoknak, ideértve a környezetvédelmi szabályozást. Ebben az összefüggésben a potenciális negatív környezeti hatásokat indokolt megfelelő módon meghatározni, értékelni, elkerülni, illetve mérsékelni. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós lista különböző fejlettségi szintű közös érdekű projekteket tartalmaz, néhány közülük még az előzetes megvalósíthatósági, a megvalósíthatósági, az engedélyezési vagy a kiépítési szakaszban van. A korai szakaszban lévő közös érdekű projektek esetében tanulmányokra lehet szükség annak bizonyítására, hogy az adott projektek műszakilag és gazdaságilag életképesek, valamint hogy megfelelnek az uniós jogszabályoknak, ideértve a környezetvédelmi szabályozást. Ebben az összefüggésben a potenciális negatív környezeti hatásokat indokolt megfelelő módon meghatározni, értékelni, elkerülni, illetve mérsékelni.

| (9) | A projekteknek az uniós listájára való felvétele nem érinti a vonatkozó környezeti hatásvizsgálat eredményét és az engedélyezési eljárás kimenetelét. A 347/2013/EU rendelet 5. cikke (8) bekezdésének értelmében amennyiben valamely projekt nem felel meg az uniós jognak, az eltávolítható az uniós listáról. A közös érdekű projektek végrehajtását, beleértve a vonatkozó szabályozásnak való megfelelésüket, a szóban forgó rendelet 5. cikke alapján nyomon kell követni. |
| --- | --- |

(9)

A projekteknek az uniós listájára való felvétele nem érinti a vonatkozó környezeti hatásvizsgálat eredményét és az engedélyezési eljárás kimenetelét. A 347/2013/EU rendelet 5. cikke (8) bekezdésének értelmében amennyiben valamely projekt nem felel meg az uniós jognak, az eltávolítható az uniós listáról. A közös érdekű projektek végrehajtását, beleértve a vonatkozó szabályozásnak való megfelelésüket, a szóban forgó rendelet 5. cikke alapján nyomon kell követni.

| (10) | A 347/2013/EU rendelet 3. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében kétévente új uniós lista összeállítására kerül sor, ezért az 1391/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (2) létrehozott lista a továbbiakban nem érvényes, így azt új listának kell felváltania. |
| --- | --- |

(10)

A 347/2013/EU rendelet 3. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében kétévente új uniós lista összeállítására kerül sor, ezért az 1391/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (2) létrehozott lista a továbbiakban nem érvényes, így azt új listának kell felváltania.

| (11) | A 347/2013/EU rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós listát melléklet formájában kell az említett rendelethez csatolni. |
| --- | --- |

(11)

A 347/2013/EU rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós listát melléklet formájában kell az említett rendelethez csatolni.

| (12) | A 347/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A 347/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 347/2013/EU rendelet VII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 115., 2013.4.25., 39. o.

1

(2)  A Bizottság 2013. október 14-i 1391/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös érdekű projektek uniós listája tekintetében történő módosításáról (HL L 349., 2013.12.21., 28. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 347/2013/EU rendelet VII. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„VII. MELLÉKLET

A közös érdekű projektek uniós listája (»uniós lista«) a 3. cikk (4) bekezdése szerint

A.   A LISTA ÖSSZEÁLLÍTÁSAKOR ALKALMAZOTT ELVEK

1.   Közös érdekű projektek klaszterei

Az egymással összefüggő, potenciálisan vagy ténylegesen versenyben álló projektek klaszterekbe rendezhetők. A közös érdekű projektek klasztereinek a következő típusai kerülnek létrehozásra:

| — | az egymással összefüggő közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi projekteket foglalja magában:«. Az ilyen klaszter olyan közös érdekű projektek azonosítására szolgál, amelyek ugyanazzal az országok közötti szűk keresztmetszettel foglalkoznak, és amelyek közös megvalósítása révén szinergiák teremthetők. Ebben az esetben valamennyi közös érdekű projektet végre kell hajtani annak érdekében, hogy előnyeik az EU egészében érzékelhetőek legyenek; |
| --- | --- |

—

az egymással összefüggő közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi projekteket foglalja magában:«. Az ilyen klaszter olyan közös érdekű projektek azonosítására szolgál, amelyek ugyanazzal az országok közötti szűk keresztmetszettel foglalkoznak, és amelyek közös megvalósítása révén szinergiák teremthetők. Ebben az esetben valamennyi közös érdekű projektet végre kell hajtani annak érdekében, hogy előnyeik az EU egészében érzékelhetőek legyenek;

| — | az egymással potenciálisan versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:«. Az ilyen klaszter esetében bizonytalanság áll fenn az országok közötti szűk keresztmetszetek mértékét illetően. Ebben az esetben nem szükséges a klaszterbe tartozó valamennyi közös érdekű projektet végrehajtani. A tervezéshez és megvalósításhoz szükséges engedélyektől és jóváhagyási eljárásoktól függően a piac határozza meg, hogy egy, több vagy az összes projekt valósuljon-e meg. A közös érdekű projektek szükségességét a projektek következő kijelölési folyamata keretében újra kell értékelni, többek között a kapacitási szükségletek tekintetében is; valamint |
| --- | --- |

—

az egymással potenciálisan versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:«. Az ilyen klaszter esetében bizonytalanság áll fenn az országok közötti szűk keresztmetszetek mértékét illetően. Ebben az esetben nem szükséges a klaszterbe tartozó valamennyi közös érdekű projektet végrehajtani. A tervezéshez és megvalósításhoz szükséges engedélyektől és jóváhagyási eljárásoktól függően a piac határozza meg, hogy egy, több vagy az összes projekt valósuljon-e meg. A közös érdekű projektek szükségességét a projektek következő kijelölési folyamata keretében újra kell értékelni, többek között a kapacitási szükségletek tekintetében is; valamint

| — | az egymással versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi projektek egyikét foglalja magában:«. Az ilyen klaszter ugyanezzel a szűk keresztmetszettel foglalkozik. A szűk keresztmetszet mértéke azonban biztosabban meghatározható, mint az egymással potenciálisan versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek esetében, ezért a közös érdekű projektek közül csak egyet kell végrehajtani. A tervezéshez és megvalósításhoz szükséges engedélyektől és jóváhagyási eljárásoktól függően a piac határozza meg, hogy melyik közös érdekű projekt valósuljon meg. Szükség esetén a közös érdekű projektek következő kijelölési folyamata keretében újra kell értékelni a közös érdekű projektek megvalósításának szükségességét. |
| --- | --- |

—

az egymással versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek így szerepelnek: »X klaszter, amely az alábbi projektek egyikét foglalja magában:«. Az ilyen klaszter ugyanezzel a szűk keresztmetszettel foglalkozik. A szűk keresztmetszet mértéke azonban biztosabban meghatározható, mint az egymással potenciálisan versenyben álló közös érdekű projektekből álló klaszterek esetében, ezért a közös érdekű projektek közül csak egyet kell végrehajtani. A tervezéshez és megvalósításhoz szükséges engedélyektől és jóváhagyási eljárásoktól függően a piac határozza meg, hogy melyik közös érdekű projekt valósuljon meg. Szükség esetén a közös érdekű projektek következő kijelölési folyamata keretében újra kell értékelni a közös érdekű projektek megvalósításának szükségességét.

Valamennyi közös érdekű projektre ugyanazok a 347/2013/EU rendeletben meghatározott jogok és kötelezettségek vonatkoznak.

2.   Alállomások és kompresszorállomások kezelése

A villamosenergia esetében az alállomások és a szoros csatolású áramátalakító állomások, valamint a földgáz esetében a kompresszorállomások a közös érdekű projektek részének tekinthetők, ha földrajzilag a szállítási vezetéken találhatók. A villamosenergia esetében az alállomások és a szoros csatolású áramátalakító állomások, valamint a földgáz esetében a kompresszorállomások külön projektnek tekinthetők, és külön említendők az uniós listán, ha földrajzilag a szállítási vezetéktől eltérő helyen találhatók. A 347/2013/EU rendeletben meghatározott jogok és kötelezettségek vonatkoznak rájuk.

3.   A »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« meghatározása

A »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« kifejezés azokra az 1391/2013/EU rendeletben megállapított uniós listán szereplő projektekre utal, amelyek az alábbi okok közül egyből vagy többől kifolyólag már nem tekinthetők közös érdekű projektnek:

| — | az új adatok alapján a projekt nem teljesíti a támogathatósági feltételeket; |
| --- | --- |

—

az új adatok alapján a projekt nem teljesíti a támogathatósági feltételeket;

| — | a projektgazda nem nyújtotta be újra a projektet az említett uniós lista összeállítását célzó kiválasztási folyamatban; |
| --- | --- |

—

a projektgazda nem nyújtotta be újra a projektet az említett uniós lista összeállítását célzó kiválasztási folyamatban;

| — | a projektet már beüzemelték vagy a közeljövőben be fogják üzemelni, így nem alkalmazhatók rá a 347/2013/EU rendelet rendelkezései; vagy |
| --- | --- |

—

a projektet már beüzemelték vagy a közeljövőben be fogják üzemelni, így nem alkalmazhatók rá a 347/2013/EU rendelet rendelkezései; vagy

| — | azt a kiválasztási eljárás során alacsonyabb helyre rangsorolták, mint a listára való felvételre javasolt más közös érdekű projekteket. |
| --- | --- |

—

azt a kiválasztási eljárás során alacsonyabb helyre rangsorolták, mint a listára való felvételre javasolt más közös érdekű projekteket.

Az ilyen projektek nem közös érdekű projektek, de az átláthatóság és a tisztánlátás érdekében az eredeti azonosító számukkal felvételre kerülnek az uniós listára.

Mérlegelni lehet az ilyen projektek felvételét a következő uniós listára, amennyiben a jelenlegi listára való felvétel megtagadását megalapozó okok időközben megszűnnek.

4.   A Villamosenergia-szupersztrádaként kettős címkézéssel rendelkező közös érdekű projektek meghatározása

A villamosenergia-szupersztrádaként kettős címkézéssel rendelkező közös érdekű projektek alatt olyan projektek értendők, amelyek a kiemelt jelentőségű villamosenergia-folyosók egyikéhez és a kiemelt jelentőségű tematikus területnek minősülő villamosenergia-szupersztrádákhoz tartoznak.

B.   A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK UNIÓS LISTÁJA

1.   Kiemelt jelentőségű folyosó: Északi-tengeri szélerőmű-hálózat (»NSOG«)

A Belgium és az Egyesült Királyság közötti első összeköttetés megépítése:

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 1.1. | A (jelenleg »NEMO« projektként ismert) Belgium–Egyesült Királyság klaszter Zeebrugge és Canterbury között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  1.1.1. | Zeebrugge (BE) és Richborough (UK) környékének összekapcsolása |

Szám

Meghatározás

1.1.

A (jelenleg »NEMO« projektként ismert) Belgium–Egyesült Királyság klaszter Zeebrugge és Canterbury között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

1.1.1.

Zeebrugge (BE) és Richborough (UK) környékének összekapcsolása

| 1.1.2. | Belső vezeték Richborough környéke és Canterbury (UK) között |
| --- | --- |

1.1.2.

Belső vezeték Richborough környéke és Canterbury (UK) között

| 1.1.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

1.1.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

1.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

A Dánia, Németország és Hollandia közötti szállítási kapacitás növelése:

| 1.3. | Dánia–Németország klaszter Endrup és Brunsbüttel között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  1.3.1. | Endrup (DK) és Niebüll (DE) összekapcsolása |
| --- | --- | --- |

1.3.

Dánia–Németország klaszter Endrup és Brunsbüttel között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

1.3.1.

Endrup (DK) és Niebüll (DE) összekapcsolása

| 1.3.2. | Belső vezeték Brunsbüttel és Niebüll (DE) között |
| --- | --- |

1.3.2.

Belső vezeték Brunsbüttel és Niebüll (DE) között

1.4

Dánia–Németország klaszter Kassø és Dollern között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 1.4.1. | Kassø (DK) és Audorf (DE) összekapcsolása |
| --- | --- |

1.4.1.

Kassø (DK) és Audorf (DE) összekapcsolása

| 1.4.2. | Belső vezeték Audorf és Hamburg/Nord (DE) között |
| --- | --- |

1.4.2.

Belső vezeték Audorf és Hamburg/Nord (DE) között

| 1.4.3. | Belső vezeték Hamburg/Nord és Dollern (DE) között |
| --- | --- |

1.4.3.

Belső vezeték Hamburg/Nord és Dollern (DE) között

1.5.

A (jelenleg »COBRAcable« projektként ismert) Dánia–Hollandia összekapcsolás Endrup (DK) és Eemshaven (NL) között

A Franciaország, Írország és az Egyesült Királyság közötti szállítási kapacitás növelése:

| 1.6. | A (jelenleg »Celtic Interconnector« projektként ismert) Franciaország–Írország összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között |
| --- | --- |
| 1.7. | A Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:






  1.7.1. | A (jelenleg »FAB« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Cotentin (FR) és Exeter (UK) környéke között |

1.6.

A (jelenleg »Celtic Interconnector« projektként ismert) Franciaország–Írország összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között

1.7.

A Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:

1.7.1.

A (jelenleg »FAB« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Cotentin (FR) és Exeter (UK) környéke között

| 1.7.2. | A (jelenleg »IFA2« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Tourbe (FR) és Chilling (UK) között |
| --- | --- |

1.7.2.

A (jelenleg »IFA2« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Tourbe (FR) és Chilling (UK) között

| 1.7.3. | A (jelenleg »ElecLink« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Coquelles (FR) és Folkestone (UK) között |
| --- | --- |

1.7.3.

A (jelenleg »ElecLink« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Coquelles (FR) és Folkestone (UK) között

1.8.

A (jelenleg »NordLink« projektként ismert) Németoszág–Norvégia összekapcsolás Wilster (DE) és Tonstad (NO) között

1.9.

Írországot az Egyesült Királysággal összekapcsoló klaszter, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:

| 1.9.1. | A (jelenleg »Greenlink« projektként ismert) Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Wexford (IE) és Pembroke, Wales (UK) között |
| --- | --- |

1.9.1.

A (jelenleg »Greenlink« projektként ismert) Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Wexford (IE) és Pembroke, Wales (UK) között

| 1.9.2. | A (jelenleg »ISLES« projektként ismert) Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Coolkeeragh – Coleraine elosztóközpontok (IE) és Hunterston alállomás, Islay, Argyll és Location C tengeri szélerőmű-parkok (UK) között |
| --- | --- |

1.9.2.

A (jelenleg »ISLES« projektként ismert) Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Coolkeeragh – Coleraine elosztóközpontok (IE) és Hunterston alállomás, Islay, Argyll és Location C tengeri szélerőmű-parkok (UK) között

| 1.9.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

1.9.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 1.9.4. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

1.9.4.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 1.9.5. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

1.9.5.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 1.9.6. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

1.9.6.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

1.10.

Norvégia–Egyesült Királyság összekapcsolás

1.11.

Már nem tekinthető közös érdekű projektnek

1.12.

Sűrített levegős energiatároló, Larne (Egyesült Királyság)

1.13.

A (jelenleg »Ice Link« projektként ismert) Izland–Egyesült Királyság összekapcsolás

1.14.

A (jelenleg »Viking Link« projektként ismert) Dánia–Egyesült Királyság összekapcsolás Revsing (DK) és Bicker Fen (UK) között

2.   Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Electricity«)

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 2.1. | Belső vezeték Nyugat-Tirol és Zell-Ziller (AT) között a kapacitás növelése érdekében az osztrák–német határon |

Szám

Meghatározás

2.1.

Belső vezeték Nyugat-Tirol és Zell-Ziller (AT) között a kapacitás növelése érdekében az osztrák–német határon

A Belgium és Németország közötti szállítási kapacitás növelése – a két ország közötti első összeköttetés megépítése:

| 2.2. | A (jelenleg »ALEGrO« projektként ismert) Belgium–Németország klaszter Lixhe és Oberzier között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  2.2.1. | Lixhe (BE) és Oberzier (DE) összekapcsolása |
| --- | --- | --- |

2.2.

A (jelenleg »ALEGrO« projektként ismert) Belgium–Németország klaszter Lixhe és Oberzier között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

2.2.1.

Lixhe (BE) és Oberzier (DE) összekapcsolása

| 2.2.2. | Belső vezeték Lixhe és Herderen (BE) között |
| --- | --- |

2.2.2.

Belső vezeték Lixhe és Herderen (BE) között

| 2.2.3. | Új alállomás Zutendaalban (BE) |
| --- | --- |

2.2.3.

Új alállomás Zutendaalban (BE)

2.3.

Belgium–Luxemburg klaszter – kapacitásnövelés a belga–luxemburgi határon –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 2.3.1. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

2.3.1.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 2.3.2. | Aubange (BE) és Bascharage/Schifflange (LU) összekapcsolása |
| --- | --- |

2.3.2.

Aubange (BE) és Bascharage/Schifflange (LU) összekapcsolása

2.4.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

2.5.

Franciaország–Olaszország klaszter Grande Ile és Piossasco között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 2.5.1. | A (jelenleg »Savoie-Piemont« projektént ismert) Grande Ile (FR) és Piossasco (IT) közötti összekapcsolás |
| --- | --- |

2.5.1.

A (jelenleg »Savoie-Piemont« projektént ismert) Grande Ile (FR) és Piossasco (IT) közötti összekapcsolás

| 2.5.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

2.5.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

2.6.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

2.7.

A (jelenleg »Biscay Gulf« projektként ismert) Franciaország–Spanyolország összekapcsolás Aquitaine (FR) és Baszkföld (ES) között

2.8.

Fáziseltolásos transzformátor koordinált üzembe helyezése és üzemeltetése Arkaléban az Argia (FR) és Arkale (ES) közötti összekapcsolás kapacitásának növelése érdekében

Klaszter (Németország) – Észak–déli folyosó (nyugat) a szállítási kapacitás növelésére és a megújuló energiaforrások integrálására:

| 2.9. | Németország – Belső vezeték Osterath és Philippsburg (DE) között a kapacitás növelése érdekében a nyugati határon |
| --- | --- |
| 2.10. | Németország – Belső vezeték Brunsbüttel-Großgartach és Wilster-Grafenrheinfeld (DE) között a kapacitás növelése érdekében az északi és a déli határokon |
| 2.11. | Németország–Ausztria–Svájc klaszter a Boden-tó körzetében, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  2.11.1. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |

2.9.

Németország – Belső vezeték Osterath és Philippsburg (DE) között a kapacitás növelése érdekében a nyugati határon

2.10.

Németország – Belső vezeték Brunsbüttel-Großgartach és Wilster-Grafenrheinfeld (DE) között a kapacitás növelése érdekében az északi és a déli határokon

2.11.

Németország–Ausztria–Svájc klaszter a Boden-tó körzetében, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

2.11.1.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 2.11.2. | Belső vezeték a rommelsbachi összekapcsolási ponttól Herbertingenig (DE) |
| --- | --- |

2.11.2.

Belső vezeték a rommelsbachi összekapcsolási ponttól Herbertingenig (DE)

| 2.11.3. | Belső vezeték a wullenstetteni összekapcsolási ponttól a niederwangeni összekapcsolási pontig és belső vezeték Neuravensburgtól a német–osztrák határ menti területig |
| --- | --- |

2.11.3.

Belső vezeték a wullenstetteni összekapcsolási ponttól a niederwangeni összekapcsolási pontig és belső vezeték Neuravensburgtól a német–osztrák határ menti területig

2.12.

Németország–Hollandia összekapcsolás Niederrhein (DE) és Doetinchem (NL) között

Projektek klasztere a megújuló energiaforrások integrálásának növelésére Írország és Észak-Írország között:

| 2.13. | Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:






  2.13.1. | Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Woodland (IE) és Turleenan (UK) között |
| --- | --- | --- |

2.13.

Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:

2.13.1.

Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Woodland (IE) és Turleenan (UK) között

| 2.13.2. | Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Srananagh (IE) és Turleenan (UK) között |
| --- | --- |

2.13.2.

Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Srananagh (IE) és Turleenan (UK) között

A Svájc és Olaszország közötti szállítási kapacitás növelése:

| 2.14. | Olaszország–Svájc összekapcsolás Thusis/Sils (CH) és Verderio Inferiore (IT) között |
| --- | --- |
| 2.15. | Olaszország–Svájc klaszter – kapacitásnövelés az olasz–svájci határon –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  2.15.1. | Airolo (CH) és Baggio (IT) összekapcsolása |

2.14.

Olaszország–Svájc összekapcsolás Thusis/Sils (CH) és Verderio Inferiore (IT) között

2.15.

Olaszország–Svájc klaszter – kapacitásnövelés az olasz–svájci határon –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

2.15.1.

Airolo (CH) és Baggio (IT) összekapcsolása

| 2.15.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

2.15.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 2.15.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

2.15.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 2.15.4. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

2.15.4.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

Belső projektek klasztere a megújuló energiaforrások integrálására Portugáliában, valamint a Portugália és Spanyolország közötti szállítási kapacitás javítására:

| 2.16. | Klaszter (Portugália) – kapacitásnövelés a portugál–spanyol határon és új megújulóenergia-termelő létesítmények csatlakoztatása –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  2.16.1. | Belső vezeték Pedralva és Sobrado (PT) (korábban: Pedralva és Alfena [PT]) között |
| --- | --- | --- |

2.16.

Klaszter (Portugália) – kapacitásnövelés a portugál–spanyol határon és új megújulóenergia-termelő létesítmények csatlakoztatása –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

2.16.1.

Belső vezeték Pedralva és Sobrado (PT) (korábban: Pedralva és Alfena [PT]) között

| 2.16.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

2.16.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 2.16.3. | Belső vezeték Vieira do Minho, Ribeira de Pena és Feira (PT) – korábban Frades B, Ribeira de Pena és Feira (PT) – között |
| --- | --- |

2.16.3.

Belső vezeték Vieira do Minho, Ribeira de Pena és Feira (PT) – korábban Frades B, Ribeira de Pena és Feira (PT) – között

A Portugália és Spanyolország közötti szállítási kapacitás növelése:

| 2.17. | Portugália–Spanyolország összekapcsolás Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (korábban: Vila Fria/Viana do Castelo) és Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (korábban: Vila do Conde [PT]) között, ideértve a Beariz (ES), Fontefría (ES) és Ponte de Lima (PT) helyszíneken található alállomásokat |
| --- | --- |

2.17.

Portugália–Spanyolország összekapcsolás Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (korábban: Vila Fria/Viana do Castelo) és Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (korábban: Vila do Conde [PT]) között, ideértve a Beariz (ES), Fontefría (ES) és Ponte de Lima (PT) helyszíneken található alállomásokat

Tárolási projektek Ausztriában és Németországban:

| 2.18. | Szivattyús energiatározó vízerőművek kapacitásnövelése Ausztriában – Kaunertal, Tirol (AT) |
| --- | --- |
| 2.19. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| 2.20. | Szivattyús energiatározó vízerőművek kapacitásnövelése Ausztriában – Limberg III, Salzburg (AT) |
| 2.21. | Szivattyús energiatározó vízerőművek az osztrák–német határ menti területen – Riedl |
| 2.22. | Szivattyús energiatározó vízerőművek – Pfaffenboden, Molln (AT) |

2.18.

Szivattyús energiatározó vízerőművek kapacitásnövelése Ausztriában – Kaunertal, Tirol (AT)

2.19.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

2.20.

Szivattyús energiatározó vízerőművek kapacitásnövelése Ausztriában – Limberg III, Salzburg (AT)

2.21.

Szivattyús energiatározó vízerőművek az osztrák–német határ menti területen – Riedl

2.22.

Szivattyús energiatározó vízerőművek – Pfaffenboden, Molln (AT)

Projektek klasztere Észak- és Nyugat-Belgiumban a szállítási kapacitás növelésére:

| 2.23. | A (jelenleg »Brabo« projektként ismert) belső vezetékek klasztere Belgium északi határánál Zandvliet és Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE) között, ideértve egy Lillóban (BE) található alállomást |
| --- | --- |
| 2.24. | Belső vezeték Horta és Mercator (BE) között |

2.23.

A (jelenleg »Brabo« projektként ismert) belső vezetékek klasztere Belgium északi határánál Zandvliet és Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE) között, ideértve egy Lillóban (BE) található alállomást

2.24.

Belső vezeték Horta és Mercator (BE) között

Belső vezetékek klasztere Spanyolországban a Földközi-tenger térségében történő szállítás kapacitásának növelésére:

| 2.25. | Belső vezetékek klasztere Spanyolországban az Észak-Spanyolország és a Földközi-tenger térsége közötti szállítási kapacitás növelésére, ideértve a következő közös érdekű projekteket:






  2.25.1. | Belső vezetékek, Mudejar–Morella (ES) és Mezquite–Morella (ES), és alállomás Mudejarban (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25.

Belső vezetékek klasztere Spanyolországban az Észak-Spanyolország és a Földközi-tenger térsége közötti szállítási kapacitás növelésére, ideértve a következő közös érdekű projekteket:

2.25.1.

Belső vezetékek, Mudejar–Morella (ES) és Mezquite–Morella (ES), és alállomás Mudejarban (ES)

| 2.25.2. | Belső vezeték, Morella–La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2.

Belső vezeték, Morella–La Plana (ES)

2.26.

Spanyolország – belső vezeték, La Plana/Morella–Godelleta, az észak–déli földközi-tengeri tengely kapacitásának növelésére

2.27.

Kapacitásnövelés Spanyolország és Franciaország között (általános projekt)

3.   Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Electricity«)

Ausztria és Németország összekapcsolásának megerősítése

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 3.1. | Ausztria–Németország klaszter St. Peter és Isar között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.1.1. | St. Peter (AT) és Isar (DE) összekapcsolása |

Szám

Meghatározás

3.1.

Ausztria–Németország klaszter St. Peter és Isar között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.1.1.

St. Peter (AT) és Isar (DE) összekapcsolása

| 3.1.2. | Belső vezeték St. Peter és Tauern (AT) között |
| --- | --- |

3.1.2.

Belső vezeték St. Peter és Tauern (AT) között

| 3.1.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.1.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

Ausztria és Olaszország összekapcsolásának megerősítése:

| 3.2. | Ausztria–Olaszország klaszter Lienz és Veneto régió között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.2.1. | Lienz (AT) és Veneto régió (IT) összekapcsolása |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ausztria–Olaszország klaszter Lienz és Veneto régió között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.2.1.

Lienz (AT) és Veneto régió (IT) összekapcsolása

| 3.2.2 | Belső vezeték Lienz és Obersielach (AT) között |
| --- | --- |

3.2.2

Belső vezeték Lienz és Obersielach (AT) között

| 3.2.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.2.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.4.

Ausztria–Olaszország összekapcsolás Wurmlach (AT) és Somplago (IT) között

3.5.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.6.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

Bulgária és Görögország összekapcsolásának megerősítése:

| 3.7. | Bulgária–Görögország klaszter Marica Iztok-1 és N. Santa között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.7.1. | Marica Iztok–1 (BG) és N. Santa (EL) összekapcsolása |
| --- | --- | --- |

3.7.

Bulgária–Görögország klaszter Marica Iztok-1 és N. Santa között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.7.1.

Marica Iztok–1 (BG) és N. Santa (EL) összekapcsolása

| 3.7.2. | Belső vezeték Marica Iztok-1 és Plovdiv (BG) között |
| --- | --- |

3.7.2.

Belső vezeték Marica Iztok-1 és Plovdiv (BG) között

| 3.7.3. | Belső vezeték Marica Iztok-1 és Marica Iztok-3 (BG) között |
| --- | --- |

3.7.3.

Belső vezeték Marica Iztok-1 és Marica Iztok-3 (BG) között

| 3.7.4. | Belső vezeték Marica Iztok-1 és Burgasz (BG) között |
| --- | --- |

3.7.4.

Belső vezeték Marica Iztok-1 és Burgasz (BG) között

Bulgária és Románia összekapcsolásának megerősítése:

| 3.8. | A jelenleg »Fekete-tengeri folyosó« projektként ismert Bulgária–Románia klaszter – kapacitásnövelés, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.8.1. | Belső vezeték Dobrudzsa és Burgasz (BG) között |
| --- | --- | --- |

3.8.

A jelenleg »Fekete-tengeri folyosó« projektként ismert Bulgária–Románia klaszter – kapacitásnövelés, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.8.1.

Belső vezeték Dobrudzsa és Burgasz (BG) között

| 3.8.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.8.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 3.8.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.8.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 3.8.4. | Belső vezeték Cernavodă és Stâlpu (RO) között |
| --- | --- |

3.8.4.

Belső vezeték Cernavodă és Stâlpu (RO) között

| 3.8.5. | Belső vezeték Gutinaș és Smârdan (RO) között |
| --- | --- |

3.8.5.

Belső vezeték Gutinaș és Smârdan (RO) között

| 3.8.6. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.8.6.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

Szlovénia, Horvátország és Magyarország összekapcsolásának megerősítése, valamint a szlovéniai belső hálózat megerősítése több ponton

| 3.9. | Horvátország–Magyarország–Szlovénia klaszter Žerjavenec/Hévíz és Cirkovce között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.9.1. | Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) és Cirkovce (SI) összekapcsolása |
| --- | --- | --- |

3.9.

Horvátország–Magyarország–Szlovénia klaszter Žerjavenec/Hévíz és Cirkovce között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.9.1.

Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) és Cirkovce (SI) összekapcsolása

| 3.9.2. | Belső vezeték Divača és Beričevo (SI) között |
| --- | --- |

3.9.2.

Belső vezeték Divača és Beričevo (SI) között

| 3.9.3. | Belső vezeték Beričevo és Podlog (SI) között |
| --- | --- |

3.9.3.

Belső vezeték Beričevo és Podlog (SI) között

| 3.9.4. | Belső vezeték Podlog és Cirkovce (SI) között |
| --- | --- |

3.9.4.

Belső vezeték Podlog és Cirkovce (SI) között

3.10.

A (jelenleg »EUROASIA Interconnector« néven ismert) Izrael–Ciprus–Görögország klaszter Hadera és Attika régió között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 3.10.1. | Hadera (IL) és Kofínu (CY) összekapcsolása |
| --- | --- |

3.10.1.

Hadera (IL) és Kofínu (CY) összekapcsolása

| 3.10.2. | Kofínu (CY) és Korakia, Kréta (EL) összekapcsolása |
| --- | --- |

3.10.2.

Kofínu (CY) és Korakia, Kréta (EL) összekapcsolása

| 3.10.3. | Belső vezeték Korakia, Kréta és Attika régió (EL) között |
| --- | --- |

3.10.3.

Belső vezeték Korakia, Kréta és Attika régió (EL) között

A belső hálózat megerősítése több ponton a Cseh Köztársaságban:

| 3.11. | Klaszter (Cseh Köztársaság) – belső vezetékek a kapacitásnövelés érdekében az északnyugati és déli határokon –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.11.1. | Belső vezeték Vernéřov és Vítkov (CZ) között |
| --- | --- | --- |

3.11.

Klaszter (Cseh Köztársaság) – belső vezetékek a kapacitásnövelés érdekében az északnyugati és déli határokon –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.11.1.

Belső vezeték Vernéřov és Vítkov (CZ) között

| 3.11.2. | Belső vezeték Vítkov és Přeštice (CZ) között |
| --- | --- |

3.11.2.

Belső vezeték Vítkov és Přeštice (CZ) között

| 3.11.3. | Belső vezeték Přeštice és Kočín (CZ) között |
| --- | --- |

3.11.3.

Belső vezeték Přeštice és Kočín (CZ) között

| 3.11.4. | Belső vezeték Kočín és Mírovka (CZ) között |
| --- | --- |

3.11.4.

Belső vezeték Kočín és Mírovka (CZ) között

| 3.11.5. | Belső vezeték Mírovka és Čebín (CZ) között |
| --- | --- |

3.11.5.

Belső vezeték Mírovka és Čebín (CZ) között

Klaszter (Németország) – Észak–déli folyosó (kelet) a szállítási kapacitás növelésére és a megújuló energiaforrások integrálására:

| 3.12. | Belső vezeték Németországban Wolmirstedt és Bajorország között a belső észak–déli szállítási kapacitás növelésére |
| --- | --- |
| 3.13. | Belső vezeték Németországban Halle/Saale és Schweinfurt között a kapacitás növelése érdekében az észak–déli folyosón (kelet) |

3.12.

Belső vezeték Németországban Wolmirstedt és Bajorország között a belső észak–déli szállítási kapacitás növelésére

3.13.

Belső vezeték Németországban Halle/Saale és Schweinfurt között a kapacitás növelése érdekében az észak–déli folyosón (kelet)

A Németország és Lengyelország közötti szállítási kapacitás növelése:

| 3.14. | A (jelenleg »GerPol Power Bridge« projektként ismert) Németország–Lengyelország klaszter Eisenhüttenstadt és Plewiska között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.14.1. | Eisenhüttenstadt (DE) és Plewiska (PL) összekapcsolása |
| --- | --- | --- |

3.14.

A (jelenleg »GerPol Power Bridge« projektként ismert) Németország–Lengyelország klaszter Eisenhüttenstadt és Plewiska között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.14.1.

Eisenhüttenstadt (DE) és Plewiska (PL) összekapcsolása

| 3.14.2. | Belső vezeték Krajnik és Baczyna (PL) között |
| --- | --- |

3.14.2.

Belső vezeték Krajnik és Baczyna (PL) között

| 3.14.3. | Belső vezeték Mikułowa és Świebodzice (CZ) között |
| --- | --- |

3.14.3.

Belső vezeték Mikułowa és Świebodzice (CZ) között

3.15.

A (jelenleg »GerPol Improvements« projektként ismert) Németország–Lengyelország klaszter Vierraden és Krajnik között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 3.15.1. | Vierraden (DE) és Krajnik (PL) összekapcsolása |
| --- | --- |

3.15.1.

Vierraden (DE) és Krajnik (PL) összekapcsolása

| 3.15.2. | Fáziseltolásos transzformátor üzembe helyezése és összehangolt üzemeltetése a Krajnik (PL)–Vierraden (DE) és a Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE) rendszerösszekötő vezetékeken |
| --- | --- |

3.15.2.

Fáziseltolásos transzformátor üzembe helyezése és összehangolt üzemeltetése a Krajnik (PL)–Vierraden (DE) és a Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE) rendszerösszekötő vezetékeken

A Magyarország és Szlovákia közötti szállítási kapacitás növelése:

| 3.16. | Magyarország–Szlovákia klaszter Gönyű és Gabčikovo (Bős) között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  3.16.1. | Összekapcsolás Bős (Gabčíkovo) (SK)–Gönyű (HU) és Nagygyőröd (Veľký Ďur) (SK) között |
| --- | --- | --- |

3.16.

Magyarország–Szlovákia klaszter Gönyű és Gabčikovo (Bős) között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

3.16.1.

Összekapcsolás Bős (Gabčíkovo) (SK)–Gönyű (HU) és Nagygyőröd (Veľký Ďur) (SK) között

| 3.16.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.16.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 3.16.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.16.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.17.

Magyarország és Szlovákia összekapcsolása Sajóvánka (HU) és Rimaszombat (Rimavská Sobota) (SK) között

3.18.

Magyarország–Szlovákia klaszter Kisvárda környéke és Nagykapos (Velké Kapušany) között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 3.18.1. | Kisvárda környéke (HU) és Nagykapos (Velké Kapušany) (SK) összekapcsolása |
| --- | --- |

3.18.1.

Kisvárda környéke (HU) és Nagykapos (Velké Kapušany) (SK) összekapcsolása

| 3.18.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.18.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.19.

Olaszország–Montenegró klaszter Villanova és Lastva között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 3.19.1. | Villanova (IT) és Lastva (ME) összekapcsolása |
| --- | --- |

3.19.1.

Villanova (IT) és Lastva (ME) összekapcsolása

| 3.19.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.19.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 3.19.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

3.19.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.20.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.21.

Olaszország és Szlovénia összekapcsolása Salgareda (IT) és Divača–Bericevo régió (SI) között

3.22.

A (jelenleg »Mid Continental East Corridor« projektként ismert) Románia–Szerbia klaszter Resita és Pancevo között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 3.22.1. | Resicabánya (Reșița) (RO) és Pančevo (RS) összekapcsolása |
| --- | --- |

3.22.1.

Resicabánya (Reșița) (RO) és Pančevo (RS) összekapcsolása

| 3.22.2. | Belső vezeték Portile de Fier és Resicabánya (Reșița) (RO) között |
| --- | --- |

3.22.2.

Belső vezeték Portile de Fier és Resicabánya (Reșița) (RO) között

| 3.22.3. | Belső vezeték Resicabánya (Reșița) és Temesvár/Szakálháza (Timișoara/Săcălaz) (RO) között |
| --- | --- |

3.22.3.

Belső vezeték Resicabánya (Reșița) és Temesvár/Szakálháza (Timișoara/Săcălaz) (RO) között

| 3.22.4. | Belső vezeték Arad és Temesvár/Szakálháza (Timișoara/Săcălaz) (RO) között |
| --- | --- |

3.22.4.

Belső vezeték Arad és Temesvár/Szakálháza (Timișoara/Săcălaz) (RO) között

Szivattyús energiatározó vízerőművek, Bulgária és Görögország

| 3.23. | Szivattyús energiatározó vízerőművek, Bulgária – Jadenica |
| --- | --- |
| 3.24. | Szivattyús energiatározó vízerőművek, Görögország – Amfilohía |
| 3.25. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| 3.26. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |

3.23.

Szivattyús energiatározó vízerőművek, Bulgária – Jadenica

3.24.

Szivattyús energiatározó vízerőművek, Görögország – Amfilohía

3.25.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

3.26.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

4.   Kiemelt jelentőségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve (»BEMIP Electricity«)

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 4.1. | A (jelenleg »Kriegers Flak Combined Grid Solution« projektként ismert) Dánia–Németország összekapcsolás a Kriegers Flak (DK) és a Baltic 1 és 2 (DE) tengeri szélerőművek révén Tolstrup Gaarde (DK) és Bentwisch (DE) között |
| 4.2. | A (jelenleg »harmadik összekapcsolás« [3rd interconnection] néven ismert) Észtország–Lettország klaszter Kilingi-Nõmme és Riga között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  4.2.1. | Kilingi-Nõmme (EE) és Riga CHP2 alállomás (LV) összekapcsolása |

Szám

Meghatározás

4.1.

A (jelenleg »Kriegers Flak Combined Grid Solution« projektként ismert) Dánia–Németország összekapcsolás a Kriegers Flak (DK) és a Baltic 1 és 2 (DE) tengeri szélerőművek révén Tolstrup Gaarde (DK) és Bentwisch (DE) között

4.2.

A (jelenleg »harmadik összekapcsolás« [3rd interconnection] néven ismert) Észtország–Lettország klaszter Kilingi-Nõmme és Riga között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

4.2.1.

Kilingi-Nõmme (EE) és Riga CHP2 alállomás (LV) összekapcsolása

| 4.2.2. | Belső vezeték Harku és Sindi (EE) között |
| --- | --- |

4.2.2.

Belső vezeték Harku és Sindi (EE) között

| 4.2.3. | Belső vezeték Riga CHP 2 and Riga HPP (LV) között |
| --- | --- |

4.2.3.

Belső vezeték Riga CHP 2 and Riga HPP (LV) között

4.3.

Jelenleg a 4.9-es számú közös érdekű projekt része

4.4.

A (jelenleg »NordBalt« projektként ismert) Lettország–Svédország klaszter – kapacitásnövelés –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 4.4.1. | Belső vezeték Ventspils, Tume és Imanta (LV) között |
| --- | --- |

4.4.1.

Belső vezeték Ventspils, Tume és Imanta (LV) között

| 4.4.2. | Belső vezeték Ekhyddan és Nybro/Hemsjö (SE) között |
| --- | --- |

4.4.2.

Belső vezeték Ekhyddan és Nybro/Hemsjö (SE) között

Megerősítés több ponton Litvániában és Lengyelországban a LitPol Link I üzemeltetésére:

| 4.5. | Litvánia–Lengyelország klaszter Alytus (LT) and Elk (PL) között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  4.5.1. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- | --- |

4.5.

Litvánia–Lengyelország klaszter Alytus (LT) and Elk (PL) között, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

4.5.1.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 4.5.2. | Belső vezeték Stanisławów és Olsztyn Mątki (PL) között |
| --- | --- |

4.5.2.

Belső vezeték Stanisławów és Olsztyn Mątki (PL) között

| 4.5.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

4.5.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 4.5.4. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

4.5.4.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 4.5.5. | Belső vezeték Kruonis és Alytus (LT) között |
| --- | --- |

4.5.5.

Belső vezeték Kruonis és Alytus (LT) között

Szivattyús energiatározó vízerőművek, Észtország és Litvánia:

| 4.6. | Szivattyús energiatározó vízerőművek, Észtország – Muuga |
| --- | --- |
| 4.7. | Szivattyús energiatározó vízerőművek kapacitásnövelése, Litvánia – Kruonis |
| 4.8. | Észtország–Lettország klaszter, valamint belső megerősítés több ponton Litvániában, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  4.8.1. | Összekapcsolás Tartu (EE) és Valmiera (LV) között |

4.6.

Szivattyús energiatározó vízerőművek, Észtország – Muuga

4.7.

Szivattyús energiatározó vízerőművek kapacitásnövelése, Litvánia – Kruonis

4.8.

Észtország–Lettország klaszter, valamint belső megerősítés több ponton Litvániában, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

4.8.1.

Összekapcsolás Tartu (EE) és Valmiera (LV) között

| 4.8.2. | Belső vezeték Balti és Tartu (EE) között |
| --- | --- |

4.8.2.

Belső vezeték Balti és Tartu (EE) között

| 4.8.3. | Összekapcsolás Tsirguliina (EE) és Valmiera (LV) között |
| --- | --- |

4.8.3.

Összekapcsolás Tsirguliina (EE) és Valmiera (LV) között

| 4.8.4. | Belső vezeték Eesti és Tsirguliina (EE) között |
| --- | --- |

4.8.4.

Belső vezeték Eesti és Tsirguliina (EE) között

| 4.8.5. | Belső vezeték egy litvániai alállomás és az államhatár (LT) között |
| --- | --- |

4.8.5.

Belső vezeték egy litvániai alállomás és az államhatár (LT) között

| 4.8.6. | Belső vezeték Kruonis és Visaginas (LT) között |
| --- | --- |

4.8.6.

Belső vezeték Kruonis és Visaginas (LT) között

4.9.

A balti államok villamosenergia-hálózatainak a kontinentális európai hálózatba történő integrálásának különböző aspektusai, ideértve a szinkron üzemüket (általános projekt)

5.   Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Gas«)

Az Írország és az Egyesült Királyság közötti kétirányú áramlást lehetővé tévő projektek

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 5.1. | A kétirányú áramlást Észak-Írországból Nagy-Britanniába és Írországba, valamint Írországból az Egyesült Királyságba lehetővé tévő projektek klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  5.1.1. | Kétirányú fizikai áramlás a Moffat összekapcsolási ponton (IE/UK) |

Szám

Meghatározás

5.1.

A kétirányú áramlást Észak-Írországból Nagy-Britanniába és Írországba, valamint Írországból az Egyesült Királyságba lehetővé tévő projektek klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

5.1.1.

Kétirányú fizikai áramlás a Moffat összekapcsolási ponton (IE/UK)

| 5.1.2. | A SNIP vezeték (Skóciától Észak-Írországig) korszerűsítése a kétirányú fizikai áramlás lehetővé tétele érdekében Ballylumford ésTwynholm között |
| --- | --- |

5.1.2.

A SNIP vezeték (Skóciától Észak-Írországig) korszerűsítése a kétirányú fizikai áramlás lehetővé tétele érdekében Ballylumford ésTwynholm között

| 5.1.3. | Az Islandmagee föld alatti gáztároló (UGS) létesítmény fejlesztése Larne-nál (Észak-Írország) |
| --- | --- |

5.1.3.

Az Islandmagee föld alatti gáztároló (UGS) létesítmény fejlesztése Larne-nál (Észak-Írország)

5.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.3.

Shannon LNG-terminál és összekötő vezeték (IE)

A Portugália, Spanyolország, Franciaország és Németország közötti kétirányú áramlást lehetővé tévő projektek

| 5.4. | Harmadik összekapcsolási pont Portugália és Spanyolország között |
| --- | --- |
| 5.5. | A (jelenleg »Midcat« projektként ismert) Spanyolország–Franciaország keleti tengely – összekapcsolási pont az Ibériai-félsziget és Franciaország között Le Perthusnál, ideértve a Montpellier és St. Martin de Crau helyszíneken található kompresszorállomásokat |
| 5.6. | A francia hálózat megerősítése dél–északi irányban – Fordított irányú áramlás Franciaországból Németországba Obergailbach/Medelsheim összekapcsolási pontnál (FR) |
| 5.7. | A francia hálózat megerősítése dél–északi irányban egységes piaci övezet létrehozására, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  5.7.1. | Val de Saône: vezeték Etrez és Voisines (FR) között |

5.4.

Harmadik összekapcsolási pont Portugália és Spanyolország között

5.5.

A (jelenleg »Midcat« projektként ismert) Spanyolország–Franciaország keleti tengely – összekapcsolási pont az Ibériai-félsziget és Franciaország között Le Perthusnál, ideértve a Montpellier és St. Martin de Crau helyszíneken található kompresszorállomásokat

5.6.

A francia hálózat megerősítése dél–északi irányban – Fordított irányú áramlás Franciaországból Németországba Obergailbach/Medelsheim összekapcsolási pontnál (FR)

5.7.

A francia hálózat megerősítése dél–északi irányban egységes piaci övezet létrehozására, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

5.7.1.

Val de Saône: vezeték Etrez és Voisines (FR) között

| 5.7.2. | Gascogne-Midi: vezeték (FR) |
| --- | --- |

5.7.2.

Gascogne-Midi: vezeték (FR)

5.8.

A francia hálózat megerősítése az észak–déli irányú áramlás támogatására, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 5.8.1. | Est Lyonnais: vezeték Saint-Avit és Etrez (FR) között |
| --- | --- |

5.8.1.

Est Lyonnais: vezeték Saint-Avit és Etrez (FR) között

| 5.8.2. | Eridan: vezeték Saint-Martin-de-Crau és Saint-Avit (FR) között |
| --- | --- |

5.8.2.

Eridan: vezeték Saint-Martin-de-Crau és Saint-Avit (FR) között

5.9.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.10.

A TENP vezetéken kétirányú áramlást lehetővé tévő összekapcsolás, Németország

5.11.

Olaszország és Svájc között kétirányú áramlást lehetővé tévő összekapcsolás Passo Gries összekapcsolási pontnál

5.12.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.13.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.14.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.15.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.16.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.17.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.18.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

5.19.

Máltának az európai gázhálózathoz kapcsolása – gázvezeték-összeköttetés Olaszországgal Gelánál és/vagy tengeri úszó LNG-tároló és -visszaalakító egység (FSRU)

5.20.

Az Algériát Olaszországgal (Szardínia) összekapcsoló (jelenleg »Galsi« vezeték néven ismert) gázvezeték

6.   Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Gas«)

A Lengyelország, a Cseh Köztársaság és Szlovákia közötti kétirányú áramlást lehetővé tévő, az LNG-terminálokat Lengyelországba és Horvátországba bekapcsoló projektek

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 6.1. | Csehország–Lengyelország klaszter – összekapcsolások korszerűsítése és ezekkel összefüggő belső megerősítés több ponton Nyugat-Lengyelországban –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  6.1.1. | Lengyelország és a Cseh Köztársaság (jelenleg »Stork II« néven ismert) összekapcsolása Libhošť–Hať (CZ/PL) és Kedzierzyn (PL) között |

Szám

Meghatározás

6.1.

Csehország–Lengyelország klaszter – összekapcsolások korszerűsítése és ezekkel összefüggő belső megerősítés több ponton Nyugat-Lengyelországban –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

6.1.1.

Lengyelország és a Cseh Köztársaság (jelenleg »Stork II« néven ismert) összekapcsolása Libhošť–Hať (CZ/PL) és Kedzierzyn (PL) között

| 6.1.2. | Átviteli infrastruktúrára irányuló projektek Lwówek and Kędzierzyn (PL) között |
| --- | --- |

6.1.2.

Átviteli infrastruktúrára irányuló projektek Lwówek and Kędzierzyn (PL) között

| 6.1.3. | Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.3.

Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.1.4. | Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.4.

Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.1.5. | Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.5.

Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.1.6. | Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.6.

Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.1.7. | Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.7.

Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.1.8. | Jelenleg a 6.2.3-as számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.8.

Jelenleg a 6.2.3-as számú közös érdekű projekt része

| 6.1.9. | Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.9.

Jelenleg a 6.1.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.1.10. | Jelenleg a 6.2.3-as számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.10.

Jelenleg a 6.2.3-as számú közös érdekű projekt része

| 6.1.11. | Jelenleg a 6.2.3-as számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.1.11.

Jelenleg a 6.2.3-as számú közös érdekű projekt része

| 6.1.12. | Tvrdonice–Libhošť vezeték, ideértve a břeclavi kompresszorállomás korszerűsítését (CZ) |
| --- | --- |

6.1.12.

Tvrdonice–Libhošť vezeték, ideértve a břeclavi kompresszorállomás korszerűsítését (CZ)

6.2.

Lengyelország–Szlovákia klaszter – összekapcsolások és ezekkel összefüggő belső megerősítés több ponton Kelet-Lengyelországban –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 6.2.1. | Lengyelország–Szlovákia rendszerösszekötő |
| --- | --- |

6.2.1.

Lengyelország–Szlovákia rendszerösszekötő

| 6.2.2. | Átviteli infrastruktúrára irányuló projektek Rembelszczyzna és Strachocina (PL) között |
| --- | --- |

6.2.2.

Átviteli infrastruktúrára irányuló projektek Rembelszczyzna és Strachocina (PL) között

| 6.2.3. | Átviteli infrastruktúrára irányuló projektek Tworóg és Strachocina (PL) között |
| --- | --- |

6.2.3.

Átviteli infrastruktúrára irányuló projektek Tworóg és Strachocina (PL) között

| 6.2.4. | Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.2.4.

Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.2.5. | Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.2.5.

Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.2.6. | Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.2.6.

Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.2.7. | Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.2.7.

Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.2.8. | Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.2.8.

Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része

| 6.2.9. | Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.2.9.

Jelenleg a 6.2.2-es számú közös érdekű projekt része

6.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.4.

Osztrák–cseh kétirányú összekapcsolás (BACI) Baumgarten (AT) – Reinthal (CZ/AT) – Brečlav (CZ) között

A horvát LNG-termináltól a szomszédos országokba történő gázáramlást lehetővé tévő projektek

| 6.5. | Klaszter, Krk – LNG-terminál és -csővezeték Magyarország és további országok felé –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  6.5.1. | LNG-terminál szakaszos fejlesztése, Krk (HR) |
| --- | --- | --- |

6.5.

Klaszter, Krk – LNG-terminál és -csővezeték Magyarország és további országok felé –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

6.5.1.

LNG-terminál szakaszos fejlesztése, Krk (HR)

| 6.5.2. | Gázvezeték, Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2.

Gázvezeték, Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR)

| 6.5.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

6.5.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 6.5.4. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

6.5.4.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.6.

Jelenleg a 6.26.1-es közös érdekű projekt

6.7.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

A déli gázfolyosóról és/vagy a Görögországban található LNG-terminálokból Görögországon, Bulgárián, Románián, Szerbián keresztül Magyarország felé történő gázáramlást lehetővé tévő projektek, beleértve a délről északra irányuló fordított áramlási kapacitást, valamint a tranzit- és szállítási rendszerek integrációját:

| 6.8. | A Görögország, Bulgária és Románia közötti összekapcsolások és a Bulgáriában szükséges megerősítések klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  6.8.1. | A (jelenleg »IGB« néven ismert) Görögország–Bulgária összekapcsolás Komotini (EL) és Sztara Zagora (BG) között |
| --- | --- | --- |

6.8.

A Görögország, Bulgária és Románia közötti összekapcsolások és a Bulgáriában szükséges megerősítések klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

6.8.1.

A (jelenleg »IGB« néven ismert) Görögország–Bulgária összekapcsolás Komotini (EL) és Sztara Zagora (BG) között

| 6.8.2. | A bolgár szállítási rendszer szükséges rehabilitációja, korszerűsítése és bővítése |
| --- | --- |

6.8.2.

A bolgár szállítási rendszer szükséges rehabilitációja, korszerűsítése és bővítése

| 6.8.3. | A bolgár gázszállítási rendszer északi gyűrűjének összekapcsolása a Podișor–Horia csővezetékkel és a Hurezani–Újpanád (Horia)–Csanádpalota közötti szakasz bővítése |
| --- | --- |

6.8.3.

A bolgár gázszállítási rendszer északi gyűrűjének összekapcsolása a Podișor–Horia csővezetékkel és a Hurezani–Újpanád (Horia)–Csanádpalota közötti szakasz bővítése

| 6.8.4. | Gázvezeték a bolgár és román gázszállítási hálózatok északi gyűrűje összekapcsolásának kapacitásbővítésére |
| --- | --- |

6.8.4.

Gázvezeték a bolgár és román gázszállítási hálózatok északi gyűrűje összekapcsolásának kapacitásbővítésére

6.9.

Klaszter – LNG-terminál Észak-Görögországban –, amely az alábbi közös érdekű projektek egyikét foglalja magában:

| 6.9.1. | LNG-terminál Észak-Görögországban |
| --- | --- |

6.9.1.

LNG-terminál Észak-Görögországban

| 6.9.2. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

6.9.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 6.9.3. | Gázkompresszor-állomás, Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.9.3.

Gázkompresszor-állomás, Kipi (EL)

6.10.

Bulgária–Szerbia gázösszekapcsolás (jelenleg »IBS« néven ismert) közös érdekű projekt

6.11.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.12.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.13.

| 6.13.1. | Jelenleg a 6.24.4-es számú közös érdekű projekt |
| --- | --- |

6.13.1.

Jelenleg a 6.24.4-es számú közös érdekű projekt

| 6.13.2. | Jelenleg a 6.24.5-ös számú közös érdekű projekt |
| --- | --- |

6.13.2.

Jelenleg a 6.24.5-ös számú közös érdekű projekt

| 6.13.3. | Jelenleg a 6.24.6-os számú közös érdekű projekt |
| --- | --- |

6.13.3.

Jelenleg a 6.24.6-os számú közös érdekű projekt

6.14.

Jelenleg a 6.24.1-es közös érdekű projekt

6.15.

A nemzeti szállítási rendszer összekapcsolása a nemzetközi gázvezetékekkel és kétirányú áramlás lehetővé tétele Isacceánál (RO)

| 6.15.1. | Jelenleg a 6.15-ös számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.15.1.

Jelenleg a 6.15-ös számú közös érdekű projekt része

| 6.15.2. | Jelenleg a 6.15-ös számú közös érdekű projekt része |
| --- | --- |

6.15.2.

Jelenleg a 6.15-ös számú közös érdekű projekt része

A gázáramlást a déli gázfolyosóról Olaszországon keresztül Északkelet-Európa felé lehetővé tévő projekt

| 6.16. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |
| 6.17. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| 6.18. | Adriatica csővezeték (IT), közös érdekű projekt |
| 6.19. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |

6.16.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.17.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.18.

Adriatica csővezeték (IT), közös érdekű projekt

6.19.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

Föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztésére irányuló projektek Délkelet-Európában

| 6.20. | A délkelet-európai föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztésére irányuló projektek klasztere az alábbi közös érdekű projektek közül foglal magában egyet vagy többet:






  6.20.1. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- | --- |

6.20.

A délkelet-európai föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztésére irányuló projektek klasztere az alábbi közös érdekű projektek közül foglal magában egyet vagy többet:

6.20.1.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 6.20.2. | A hireni föld alatti gáztároló kibővítése (BG) |
| --- | --- |

6.20.2.

A hireni föld alatti gáztároló kibővítése (BG)

| 6.20.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

6.20.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

és egyet az alábbi közös érdekű projektek közül:

| 6.20.4. | Depomureș tároló Romániában |
| --- | --- |

6.20.4.

Depomureș tároló Romániában

| 6.20.5. | Új föld alatti gáztároló Romániában |
| --- | --- |

6.20.5.

Új föld alatti gáztároló Romániában

| 6.20.6. | Föld alatti gáztároló, Sărmăşel (Románia) |
| --- | --- |

6.20.6.

Föld alatti gáztároló, Sărmăşel (Románia)

6.21.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.22.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

6.23.

Magyarország–Szlovénia összekapcsolás (Nagykanizsa – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendva (Lendava) (SI) – Kidričevo)

6.24.

Klaszter – (a jelenleg »ROHUAT/BRUA« néven ismert) szakaszos kapacitásbővítés a Bulgária–Románia–Magyarország–Ausztria kétirányú átviteli folyosón, amelynek célja, hogy lehetővé tegye az első szakaszban 1,75 milliárd m3/év, a második szakaszban pedig 4,4 milliárd m3/év földgáz szállítását, beleértve új fekete-tengeri források kiaknázását:

| 6.24.1. | Románia és Magyarország közötti kétirányú áramlás: Magyar rész, a kapacitásbővítés első fázisa, kompresszorállomás Csanádpalotánál (első szakasz) |
| --- | --- |

6.24.1.

Románia és Magyarország közötti kétirányú áramlás: Magyar rész, a kapacitásbővítés első fázisa, kompresszorállomás Csanádpalotánál (első szakasz)

| 6.24.2. | A nemzeti gázszállítási rendszer fejlesztése Románia területén a Bulgária–Románia–Magyarország–Ausztriafolyosón – a Podișor–Horia gázvezeték és 3 új kompresszorállomás (Jupa, Bibești és Podișor) (első szakasz) |
| --- | --- |

6.24.2.

A nemzeti gázszállítási rendszer fejlesztése Románia területén a Bulgária–Románia–Magyarország–Ausztriafolyosón – a Podișor–Horia gázvezeték és 3 új kompresszorállomás (Jupa, Bibești és Podișor) (első szakasz)

| 6.24.3. | GCA, mosonmagyaróvári kompresszorállomás (fejlesztés az osztrák oldalon) (első szakasz) |
| --- | --- |

6.24.3.

GCA, mosonmagyaróvári kompresszorállomás (fejlesztés az osztrák oldalon) (első szakasz)

| 6.24.4. | Városföld–Ercsi–Győr csővezeték (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év) (HU) |
| --- | --- |

6.24.4.

Városföld–Ercsi–Győr csővezeték (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év) (HU)

| 6.24.5. | Ercsi–Százhalombatta csővezeték (HU) (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év) |
| --- | --- |

6.24.5.

Ercsi–Százhalombatta csővezeték (HU) (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év)

| 6.24.6. | Kompresszorállomás, Városföld (HU) (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év) |
| --- | --- |

6.24.6.

Kompresszorállomás, Városföld (HU) (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év)

| 6.24.7. | A Magyarországra irányuló szállítási kapacitás bővítése Romániában 4,4 milliárd m3/évre (második szakasz) |
| --- | --- |

6.24.7.

A Magyarországra irányuló szállítási kapacitás bővítése Romániában 4,4 milliárd m3/évre (második szakasz)

| 6.24.8. | Csővezeték a Fekete-tenger és Podișor (RO) között a fekete-tengeri földgáz átvételére |
| --- | --- |

6.24.8.

Csővezeték a Fekete-tenger és Podișor (RO) között a fekete-tengeri földgáz átvételére

| 6.24.9. | Románia és Magyarország közötti kétirányú áramlás: Magyar rész, második fázis, kompresszorállomás Csanádpalotánál vagy Algyőnél (HU) (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év) (második szakasz) |
| --- | --- |

6.24.9.

Románia és Magyarország közötti kétirányú áramlás: Magyar rész, második fázis, kompresszorállomás Csanádpalotánál vagy Algyőnél (HU) (kapacitás: 4,4 milliárd m3/év) (második szakasz)

6.25.

Klaszter – infrastruktúraépítés diverzifikáció céljából, a közép- és délkelet-európai térség gázellátásának növelésére –, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:

| 6.25.1. | A (jelenleg »Eastring« néven ismert) csővezetékrendszer Bulgária és Szlovákia között |
| --- | --- |

6.25.1.

A (jelenleg »Eastring« néven ismert) csővezetékrendszer Bulgária és Szlovákia között

| 6.25.2. | A (jelenleg »Tesla« néven ismert) csővezetékrendszer Görögország és Ausztria között |
| --- | --- |

6.25.2.

A (jelenleg »Tesla« néven ismert) csővezetékrendszer Görögország és Ausztria között

| 6.25.3. | A (jelenleg »ROHUAT/BRUA« néven ismert) kapacitásbővítés a Bulgária–Románia–Magyarország–Ausztria kétirányú átviteli folyosón (harmadik szakasz) |
| --- | --- |

6.25.3.

A (jelenleg »ROHUAT/BRUA« néven ismert) kapacitásbővítés a Bulgária–Románia–Magyarország–Ausztria kétirányú átviteli folyosón (harmadik szakasz)

| 6.25.4. | A bolgár gázelosztó központ fejlesztését lehetővé tevő infrastruktúra |
| --- | --- |

6.25.4.

A bolgár gázelosztó központ fejlesztését lehetővé tevő infrastruktúra

6.26.

Horvátország–Szlovénia–Ausztria klaszter Rogatecnél, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 6.26.1. | Horvátország–Szlovénia összekapcsolás (Lučko–Zabok–Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1.

Horvátország–Szlovénia összekapcsolás (Lučko–Zabok–Rogatec)

| 6.26.2. | Kompresszorállomás, Kidričevo, a korszerűsítés második szakasza (SI) |
| --- | --- |

6.26.2.

Kompresszorállomás, Kidričevo, a korszerűsítés második szakasza (SI)

| 6.26.3. | Kompresszorállomások a horvát gázszállítási rendszerben |
| --- | --- |

6.26.3.

Kompresszorállomások a horvát gázszállítási rendszerben

| 6.26.4. | GCA 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4.

GCA 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5. | A Murfeld–Ceršak összekapcsolás korszerűsítése (AT–SI) |
| --- | --- |

6.26.5.

A Murfeld–Ceršak összekapcsolás korszerűsítése (AT–SI)

| 6.26.6. | A rogateci összekapcsolás korszerűsítése |
| --- | --- |

6.26.6.

A rogateci összekapcsolás korszerűsítése

7.   Kiemelt jelentőségű folyosó: Déli gázfolyosó (»SGC«)

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 7.1. | Klaszter – integrált, specifikus és méretezhető szállítási infrastruktúra és kapcsolódó berendezések a Kaszpi-tenger térségében található új forrásokból legalább 10 milliárd m3/év földgáz Azerbajdzsánon, Grúzián és Törökországon keresztül az EU piacaira (Görögországba és Olaszországba) történő szállítására – közös érdekű projekt, amely az alábbi projekteket foglalja magában:






  7.1.1. | A Türkmenisztánból és Azerbajdzsánból Grúzián és Törökországon keresztül haladó (jelenleg a »transzkaszpi gázvezeték« [TCP], a »dél-kaukázusi csővezeték meghosszabbítása« [SCP-(F)X] és a »transzanatóliai földgázvezeték« [TANAP] kombinációjaként ismert) gázvezeték |

Szám

Meghatározás

7.1.

Klaszter – integrált, specifikus és méretezhető szállítási infrastruktúra és kapcsolódó berendezések a Kaszpi-tenger térségében található új forrásokból legalább 10 milliárd m3/év földgáz Azerbajdzsánon, Grúzián és Törökországon keresztül az EU piacaira (Görögországba és Olaszországba) történő szállítására – közös érdekű projekt, amely az alábbi projekteket foglalja magában:

7.1.1.

A Türkmenisztánból és Azerbajdzsánból Grúzián és Törökországon keresztül haladó (jelenleg a »transzkaszpi gázvezeték« [TCP], a »dél-kaukázusi csővezeték meghosszabbítása« [SCP-(F)X] és a »transzanatóliai földgázvezeték« [TANAP] kombinációjaként ismert) gázvezeték

| 7.1.2. | Gázkompresszor-állomás, Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.1.2.

Gázkompresszor-állomás, Kipi (EL)

| 7.1.3. | A Görögországból Albánián és az Adriai-tengeren keresztül Olaszországba érkező (jelenleg »transzadriai gázvezeték« [TAP] néven ismert) gázvezeték |
| --- | --- |

7.1.3.

A Görögországból Albánián és az Adriai-tengeren keresztül Olaszországba érkező (jelenleg »transzadriai gázvezeték« [TAP] néven ismert) gázvezeték

| 7.1.4. | A Görögországból Olaszországba érkező (jelenleg »Poszeidón gázvezeték« néven ismert) gázvezeték |
| --- | --- |

7.1.4.

A Görögországból Olaszországba érkező (jelenleg »Poszeidón gázvezeték« néven ismert) gázvezeték

| 7.1.5. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

7.1.5.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 7.1.6. | Mérő- és szabályozóállomások a görög szállítási rendszernek a TAP-val összekapcsolására |
| --- | --- |

7.1.6.

Mérő- és szabályozóállomások a görög szállítási rendszernek a TAP-val összekapcsolására

| 7.1.7. | Komotiní–Teszprotía csővezeték (EL) |
| --- | --- |

7.1.7.

Komotiní–Teszprotía csővezeték (EL)

7.2.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

7.3.

| 7.3.1. | A Ciprus tengeri területeiről Krétán keresztül a görög szárazföldre érkező (jelenleg »EastMed« néven ismert) csővezeték |
| --- | --- |

7.3.1.

A Ciprus tengeri területeiről Krétán keresztül a görög szárazföldre érkező (jelenleg »EastMed« néven ismert) csővezeték

| 7.3.2. | Belső szűk keresztmetszetek kiküszöbölése Cipruson az elszigeteltség megszüntetésére és a Földközi-tenger keleti medencéjéből történő gázszállítás lehetővé tételére |
| --- | --- |

7.3.2.

Belső szűk keresztmetszetek kiküszöbölése Cipruson az elszigeteltség megszüntetésére és a Földközi-tenger keleti medencéjéből történő gázszállítás lehetővé tételére

7.4.

Törökországgal való összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

| 7.4.1. | Gázkompresszor-állomás, Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.4.1.

Gázkompresszor-állomás, Kipi (EL)

| 7.4.2. | A (jelenleg »ITB« néven ismert) Törökország–Bulgária rendszerösszekötő |
| --- | --- |

7.4.2.

A (jelenleg »ITB« néven ismert) Törökország–Bulgária rendszerösszekötő

8.   Kiemelt jelentőségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve a gázenergia területén (»BEMIP Gas«)

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 8.1. | Klaszter az ellátás diverzifikálására a Balti-tenger keleti régiójában, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  8.1.1. | A (jelenleg »Balticconnector« néven ismert) Észtország–Finnország rendszerösszekötő, valamint |

Szám

Meghatározás

8.1.

Klaszter az ellátás diverzifikálására a Balti-tenger keleti régiójában, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

8.1.1.

A (jelenleg »Balticconnector« néven ismert) Észtország–Finnország rendszerösszekötő, valamint

| 8.1.2 | az alábbi LNG-terminálok egyike:






  8.1.2.1. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- | --- |

8.1.2

az alábbi LNG-terminálok egyike:

8.1.2.1.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 8.1.2.2. | LNG, Paldinski (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2.

LNG, Paldinski (EE)

| 8.1.2.3. | LNG, Tallinn (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3.

LNG, Tallinn (EE)

| 8.1.2.4. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

8.1.2.4.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

Az átviteli infrastruktúra megerősítése a balti államokban és a lettországi föld alatti gáztároló korszerűsítése

| 8.2. | Infrastruktúra-korszerűsítések klasztere a Balti-tenger keleti régiójában, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  8.2.1. | A Lettország–Litvánia összekapcsolás megerősítése |
| --- | --- | --- |

8.2.

Infrastruktúra-korszerűsítések klasztere a Balti-tenger keleti régiójában, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

8.2.1.

A Lettország–Litvánia összekapcsolás megerősítése

| 8.2.2. | Az Észtország–Lettország összekapcsolás megerősítése |
| --- | --- |

8.2.2.

Az Észtország–Lettország összekapcsolás megerősítése

| 8.2.3. | »Már nem tekinthető közös érdekű projektnek« |
| --- | --- |

8.2.3.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

| 8.2.4. | Az Inčukalns föld alatti gáztároló kibővítése (LV) |
| --- | --- |

8.2.4.

Az Inčukalns föld alatti gáztároló kibővítése (LV)

8.3.

A (jelenleg »balti csővezetékként« [»Baltic Pipe«] ismert) Lengyelország–Dánia összekapcsolás

8.4.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

8.5.

A (jelenleg »GIPL« néven ismert) Lengyelország–Litvánia összekapcsolás

8.6.

LNG-terminál, Göteborg, Svédország

8.7.

A Świnoujście LNG-terminál kapacitásnövelése Lengyelországban

8.8.

»Már nem tekinthető közös érdekű projektnek«

9.   Kiemelt jelentőségű folyosó: Olajszállítási hálózati összeköttetések Közép-Kelet-Európában (OSC)

Az olajellátás biztonságának fokozása a közép-kelet-európai régióban a kölcsönös átjárhatóság növelése és megfelelő alternatív ellátási útvonalak biztosítása révén:

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 9.1. | Adamowo–Brody csővezeték: az Uktransnafta részvénytársaság Brodyban (Ukrajna) található kezelőtelepét és az adamowói olajtárolót (Lengyelország) összekötő csővezeték |
| 9.2. | Pozsony (Bratislava)–Schwechat csővezeték: Schwechatot (Ausztria) és Pozsonyt (Bratislavát) (Szlovák Köztársaság) összekötő csővezeték |
| 9.3. | JANAF–Adria csővezetékek: a meglévő JANAF és Adria vezetékek felújítása, korszerűsítése, karbantartása és kapacitásnövelése, valamint a horvát Omišalj kikötőnek a Barátság kőolajvezeték déli részéhez kapcsolása (Horvátország, Magyarország, Szlovák Köztársaság); (a magyar–szlovák összekapcsolás már nem tekinthető közös érdekű projektnek) |
| 9.4. | Litvinov (Cseh Köztársaság)–Spergau (Németország) csővezeték: a Barátság kőolajvezeték meghosszabbítási projektje a TRM Spergau finomítóig |
| 9.5. | Klaszter – pomerániai csővezeték (Lengyelország) –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:






  9.5.1. | Olajterminál építése Gdańskban |

Szám

Meghatározás

9.1.

Adamowo–Brody csővezeték: az Uktransnafta részvénytársaság Brodyban (Ukrajna) található kezelőtelepét és az adamowói olajtárolót (Lengyelország) összekötő csővezeték

9.2.

Pozsony (Bratislava)–Schwechat csővezeték: Schwechatot (Ausztria) és Pozsonyt (Bratislavát) (Szlovák Köztársaság) összekötő csővezeték

9.3.

JANAF–Adria csővezetékek: a meglévő JANAF és Adria vezetékek felújítása, korszerűsítése, karbantartása és kapacitásnövelése, valamint a horvát Omišalj kikötőnek a Barátság kőolajvezeték déli részéhez kapcsolása (Horvátország, Magyarország, Szlovák Köztársaság); (a magyar–szlovák összekapcsolás már nem tekinthető közös érdekű projektnek)

9.4.

Litvinov (Cseh Köztársaság)–Spergau (Németország) csővezeték: a Barátság kőolajvezeték meghosszabbítási projektje a TRM Spergau finomítóig

9.5.

Klaszter – pomerániai csővezeték (Lengyelország) –, amely az alábbi közös érdekű projekteket foglalja magában:

9.5.1.

Olajterminál építése Gdańskban

| 9.5.2. | A pomerániai csővezeték kibővítése: párhuzamos vezetékek és második vezeték a (Płock közelében található) plebankai olajtároló és a gdański kezelőterminál között |
| --- | --- |

9.5.2.

A pomerániai csővezeték kibővítése: párhuzamos vezetékek és második vezeték a (Płock közelében található) plebankai olajtároló és a gdański kezelőterminál között

9.6.

TAL Plus: a TAL csővezeték kapacitásnövelése Trieszt (Olaszország) és Ingolstadt (Németország) között

10.   Kiemelt tematikus terület: intelligens hálózatok kiépítése

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| 10.1. | »North Atlantic Green Zone« projekt (Írország, Egyesült Királyság/Észak-Írország): célja a szélerőművi betáplálás korlátozottságának csökkentése a kommunikációs infrastruktúra kiépítése, a hálózatirányítás és az összeköttetés fejlesztése, valamint a keresletoldali gazdálkodás (határokon átnyúló) protokolljainak létrehozása révén |
| 10.2. | »Green-Me« (Franciaország, Olaszország): célja a megújuló energiaforrások integrálásának fokozása automatizálással, a nagyfeszültségű és a nagyfeszültségű/közepes feszültségű alállomások ellenőrzési és felügyeleti rendszereivel, amely magában foglalja a megújulóenergia-termelőkkel folytatott magas szintű kommunikációt, az elsődleges alállomásokon történő tárolást és az új adatok cseréjét az összeköttetések határokon átnyúló igazgatásának javítása érdekében |
| 10.3. | SINCRO.GRID (Szlovénia/Horvátország): célja a hálózati feszültséggel, a frekvenciaellenőrzéssel és a túlterheléssel kapcsolatos kérdések megoldása a megújuló energiaforrások nagyobb fokú felhasználásának és a hagyományos energiatermelés kiiktatásának lehetővé tétele érdekében. Ehhez az átviteli és elosztóhálózatok új aktív elemeinek az országok közötti virtuális irányítóközpontba történő integrálására van szükség. Ennek alapjául a továbbfejlesztett adatkezelés, a közös rendszeroptimalizálás és két szomszédos átvitelirendszer-üzemeltető, illetve elosztórendszer-üzemeltető közreműködésével történő előrejelzés szolgál. |

Szám

Meghatározás

10.1.

»North Atlantic Green Zone« projekt (Írország, Egyesült Királyság/Észak-Írország): célja a szélerőművi betáplálás korlátozottságának csökkentése a kommunikációs infrastruktúra kiépítése, a hálózatirányítás és az összeköttetés fejlesztése, valamint a keresletoldali gazdálkodás (határokon átnyúló) protokolljainak létrehozása révén

10.2.

»Green-Me« (Franciaország, Olaszország): célja a megújuló energiaforrások integrálásának fokozása automatizálással, a nagyfeszültségű és a nagyfeszültségű/közepes feszültségű alállomások ellenőrzési és felügyeleti rendszereivel, amely magában foglalja a megújulóenergia-termelőkkel folytatott magas szintű kommunikációt, az elsődleges alállomásokon történő tárolást és az új adatok cseréjét az összeköttetések határokon átnyúló igazgatásának javítása érdekében

10.3.

SINCRO.GRID (Szlovénia/Horvátország): célja a hálózati feszültséggel, a frekvenciaellenőrzéssel és a túlterheléssel kapcsolatos kérdések megoldása a megújuló energiaforrások nagyobb fokú felhasználásának és a hagyományos energiatermelés kiiktatásának lehetővé tétele érdekében. Ehhez az átviteli és elosztóhálózatok új aktív elemeinek az országok közötti virtuális irányítóközpontba történő integrálására van szükség. Ennek alapjául a továbbfejlesztett adatkezelés, a közös rendszeroptimalizálás és két szomszédos átvitelirendszer-üzemeltető, illetve elosztórendszer-üzemeltető közreműködésével történő előrejelzés szolgál.

11.   Kiemelt tematikus terület: villamosenergia-szupersztrádák

A villamosenergia-szupersztrádaként kettős címkézéssel rendelkező közös érdekű projektek listája

| Szám | Meghatározás |
| --- | --- |
| Kiemelt jelentőségű folyosó: Északi-tengeri szélerőmű-hálózat (»NSOG«) |
| 1.1.1. | Zeebrugge (BE) és Richborough (UK) környékének összekapcsolása |
| 1.3.1. | Endrup (DK) és Niebüll (DE) összekapcsolása |
| 1.3.2. | Belső vezeték Brunsbüttel és Niebüll (DE) között |
| 1.4.1. | Kassø (DK) és Audorf (DE) összekapcsolása |
| 1.4.2. | Belső vezeték Audorf és Hamburg/Nord (DE) között |
| 1.4.3. | Belső vezeték Hamburg/Nord és Dollern (DE) között |
| 1.5. | A (jelenleg »COBRAcable« projektként ismert) Dánia–Hollandia összekapcsolás Endrup (DK) és Eemshaven (NL) között |
| 1.6. | A (jelenleg »Celtic Interconnector« projektként ismert) Franciaország–Írország összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között |
| 1.7.1. | A (jelenleg »FAB« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Cotentin (FR) és Exeter (UK) környéke között |
| 1.7.2. | A (jelenleg »IFA2« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Tourbe (FR) és Chilling (UK) között |
| 1.7.3. | A (jelenleg »ElecLink« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Coquelles (FR) és Folkestone (UK) között |
| 1.8. | A (jelenleg »NordLink« projektként ismert) Németoszág–Norvégia összekapcsolás Wilster (DE) és Tonstad (NO) között |
| 1.10. | Norvégia–Egyesült Királyság összekapcsolás |
| 1.13. | A (jelenleg »Ice Link« projektként ismert) Izland–Egyesült Királyság összekapcsolás |
| 1.14. | A (jelenleg »Viking Link« projektként ismert) Dánia–Egyesült Királyság összekapcsolás Revsing (DK) és Bicker Fen (UK) között |
| Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Electricity«) |
| 2.2.1. | Lixhe (BE) és Oberzier (DE) összekapcsolása |
| 2.5.1. | A (jelenleg »Savoie-Piemont« projektként ismert) Grande Ile (FR) és Piossasco (IT) közötti összekapcsolás |
| 2.7. | A (jelenleg »Biscay Gulf« projektként ismert) Franciaország–Spanyolország összekapcsolás Aquitaine (FR) és Baszkföld (ES) között |
| 2.9. | Németország – Belső vezeték Osterath és Philippsburg (DE) között a kapacitás növelése érdekében a nyugati határon |
| 2.10. | Németország – Belső vezeték Brunsbüttel-Großgartach és Wilster-Grafenrheinfeld (DE) között a kapacitás növelése érdekében az északi és a déli határokon |
| 2.13. | Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:






  2.13.1. | Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Woodland (IE) és Turleenan (UK) között |

Szám

Meghatározás

Kiemelt jelentőségű folyosó: Északi-tengeri szélerőmű-hálózat (»NSOG«)

1.1.1.

Zeebrugge (BE) és Richborough (UK) környékének összekapcsolása

1.3.1.

Endrup (DK) és Niebüll (DE) összekapcsolása

1.3.2.

Belső vezeték Brunsbüttel és Niebüll (DE) között

1.4.1.

Kassø (DK) és Audorf (DE) összekapcsolása

1.4.2.

Belső vezeték Audorf és Hamburg/Nord (DE) között

1.4.3.

Belső vezeték Hamburg/Nord és Dollern (DE) között

1.5.

A (jelenleg »COBRAcable« projektként ismert) Dánia–Hollandia összekapcsolás Endrup (DK) és Eemshaven (NL) között

1.6.

A (jelenleg »Celtic Interconnector« projektként ismert) Franciaország–Írország összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között

1.7.1.

A (jelenleg »FAB« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Cotentin (FR) és Exeter (UK) környéke között

1.7.2.

A (jelenleg »IFA2« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Tourbe (FR) és Chilling (UK) között

1.7.3.

A (jelenleg »ElecLink« projektként ismert) Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolás Coquelles (FR) és Folkestone (UK) között

1.8.

A (jelenleg »NordLink« projektként ismert) Németoszág–Norvégia összekapcsolás Wilster (DE) és Tonstad (NO) között

1.10.

Norvégia–Egyesült Királyság összekapcsolás

1.13.

A (jelenleg »Ice Link« projektként ismert) Izland–Egyesült Királyság összekapcsolás

1.14.

A (jelenleg »Viking Link« projektként ismert) Dánia–Egyesült Királyság összekapcsolás Revsing (DK) és Bicker Fen (UK) között

Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában (»NSI West Electricity«)

2.2.1.

Lixhe (BE) és Oberzier (DE) összekapcsolása

2.5.1.

A (jelenleg »Savoie-Piemont« projektként ismert) Grande Ile (FR) és Piossasco (IT) közötti összekapcsolás

2.7.

A (jelenleg »Biscay Gulf« projektként ismert) Franciaország–Spanyolország összekapcsolás Aquitaine (FR) és Baszkföld (ES) között

2.9.

Németország – Belső vezeték Osterath és Philippsburg (DE) között a kapacitás növelése érdekében a nyugati határon

2.10.

Németország – Belső vezeték Brunsbüttel-Großgartach és Wilster-Grafenrheinfeld (DE) között a kapacitás növelése érdekében az északi és a déli határokon

2.13.

Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában:

2.13.1.

Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Woodland (IE) és Turleenan (UK) között

| 2.13.2. | Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Srananagh (IE) és Turleenan (UK) között |
| --- | --- |

2.13.2.

Írország–Egyesült Királyság összekapcsolás Srananagh (IE) és Turleenan (UK) között

Kiemelt jelentőségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában (»NSI East Electricity«)

3.10.1.

Hadera (IL) és Kofínu (CY) összekapcsolása

3.10.2.

Kofínu (CY) és Korakia, Kréta (EL) összekapcsolása

3.10.3.

Belső vezeték Korakia, Kréta és Attika régió (EL) között

3.12.

Belső vezeték Németországban Wolmirstedt és Bajorország között a belső észak–déli szállítási kapacitás növelésére

Kiemelt jelentőségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve (»BEMIP Electricity«)

4.1.

A (jelenleg »Kriegers Flak Combined Grid Solution« projektként ismert) Dánia–Németország összekapcsolás a Kriegers Flak (DK) és a Baltic 1 és 2 (DE) tengeri szélerőművek útján Tolstrup Gaarde (DK) és Bentwisch/Güstrow (DE) között”

---

| 2016.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/90 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. január 26.)

a többek között Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

Hatályos intézkedések

| (1) | Az egyes Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: hatályos intézkedések) először az 1796/99/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) vezette be, majd utoljára a 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) terjesztette ki. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: hatályos intézkedések) először az 1796/99/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) vezette be, majd utoljára a 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) terjesztette ki.

2

3

| (2) | A hatályos intézkedések 51,8 %-os értékvám formájában valósulnak meg. |
| --- | --- |

(2)

A hatályos intézkedések 51,8 %-os értékvám formájában valósulnak meg.

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

Felülvizsgálati kérelem

| (3) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság). A felülvizsgálati kérelmet egy Ukrajnában működő exportáló gyártó, a PJSC PA Stalkanat-Silur (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság). A felülvizsgálati kérelmet egy Ukrajnában működő exportáló gyártó, a PJSC PA Stalkanat-Silur (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

| (4) | Tárgyát tekintve a kérelem a kérelmező részéről megvalósuló dömping kivizsgálására korlátozódott. |
| --- | --- |

(4)

Tárgyát tekintve a kérelem a kérelmező részéről megvalósuló dömping kivizsgálására korlátozódott.

| (5) | A kérelemben a kérelmező meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy tartós jellegűek a jelenlegi szerkezetét érintő változások, melyek többek között két olyan ukrajnai független exportáló gyártó egyesülésén alapulnak, amelyek közül korábban csak az egyiket vizsgálták külön. |
| --- | --- |

(5)

A kérelemben a kérelmező meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy tartós jellegűek a jelenlegi szerkezetét érintő változások, melyek többek között két olyan ukrajnai független exportáló gyártó egyesülésén alapulnak, amelyek közül korábban csak az egyiket vizsgálták külön.

| (6) | Azt is állította, hogy a korábban alkalmazott, az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték helyett a kérelmező saját belföldi árai vagy a számtanilag képzett rendes érték (gyártási költségek, értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség) alapján számítva a kérelmező dömpingkülönbözete jelentősen alacsonyabb, mint az intézkedések jelenlegi szintje. |
| --- | --- |

(6)

Azt is állította, hogy a korábban alkalmazott, az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték helyett a kérelmező saját belföldi árai vagy a számtanilag képzett rendes érték (gyártási költségek, értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség) alapján számítva a kérelmező dömpingkülönbözete jelentősen alacsonyabb, mint az intézkedések jelenlegi szintje.

| (7) | A kérelmező ezért azt állította, hogy az intézkedés jelenlegi szinten való fenntartására a továbbiakban nincs szükség a korábban megállapított, kárt okozó dömping hatásainak ellentételezésére. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmező ezért azt állította, hogy az intézkedés jelenlegi szinten való fenntartására a továbbiakban nincs szükség a korábban megállapított, kárt okozó dömping hatásainak ellentételezésére.

1.3.   A felülvizsgálat megindítása

A felülvizsgálat megindítása

| (8) | A tagállamok tájékoztatását követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában2014. november 18-án közzétett értesítéssel (4) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok tájékoztatását követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában2014. november 18-án közzétett értesítéssel (4) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

1.4.   Az érintett termék és a hasonló termék

Az érintett termék és a hasonló termék

| (9) | A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban, illetve a hatályos intézkedések bevezetését eredményező legutóbbi vizsgálatban szereplő termékkel, vagyis az Ukrajnából származó, jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acélkötéllel és -kábellel, ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(9)

A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban, illetve a hatályos intézkedések bevezetését eredményező legutóbbi vizsgálatban szereplő termékkel, vagyis az Ukrajnából származó, jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acélkötéllel és -kábellel, ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék).

| (10) | Az Ukrajnában gyártott és a belföldi piacon és harmadik országokban értékesített, illetve az Unióba exportált termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik és végfelhasználása ugyanaz, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül. |
| --- | --- |

(10)

Az Ukrajnában gyártott és a belföldi piacon és harmadik országokban értékesített, illetve az Unióba exportált termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik és végfelhasználása ugyanaz, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.

1.5.   Az érintett felek

Az érintett felek

| (11) | A Bizottság az időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az ismert uniós ágazati szövetséget és az ukrán hatóságokat. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az ismert uniós ágazati szövetséget és az ukrán hatóságokat. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

| (12) | A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki válaszát a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező odesszai (Ukrajna) telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki válaszát a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező odesszai (Ukrajna) telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

1.6.   A felülvizsgálati időszak

A felülvizsgálati időszak

| (13) | A felülvizsgálati időszak 2013. július 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(13)

A felülvizsgálati időszak 2013. július 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartott.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Dömping

Dömping

2.1.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (14) | A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes exporteladás volumene két értékesítési ügyletre korlátozódott, és ezek az ügyletek a (26) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem minősültek reprezentatívnak. Emellett a (26) preambulumbekezdésben említettek szerint az exportár meghatározására a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszak során harmadik országokba irányuló exportértékesítései alapján került sor, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően. A harmadik országok piacain értékesített mennyiség a belföldi értékesítések reprezentativitásának becslésére szolgált, amire a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában történő meghatározása céljából került sor. |
| --- | --- |

(14)

A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes exporteladás volumene két értékesítési ügyletre korlátozódott, és ezek az ügyletek a (26) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem minősültek reprezentatívnak. Emellett a (26) preambulumbekezdésben említettek szerint az exportár meghatározására a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszak során harmadik országokba irányuló exportértékesítései alapján került sor, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően. A harmadik országok piacain értékesített mennyiség a belföldi értékesítések reprezentativitásának becslésére szolgált, amire a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában történő meghatározása céljából került sor.

| (15) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a kérelmező által független vevők részére belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív-e a harmadik országokba irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítések reprezentatívnak minősülnek, mivel azok teljes volumene a harmadik országokba irányuló teljes exporteladás legalább 5 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(15)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a kérelmező által független vevők részére belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív-e a harmadik országokba irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítések reprezentatívnak minősülnek, mivel azok teljes volumene a harmadik országokba irányuló teljes exporteladás legalább 5 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban.

| (16) | A Bizottság a kérelmező által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyet a harmadik országokba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak talált, megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések megfelelően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült megfelelően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független vevőknek értékesített teljes volumene az ugyanabban az időszakban harmadik országokba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a kérelmező által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyet a harmadik országokba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak talált, megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések megfelelően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült megfelelően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független vevőknek értékesített teljes volumene az ugyanabban az időszakban harmadik országokba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.

| (17) | A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt oly módon állapította meg, hogy minden egyes, harmadik országba exportált érintett terméktípusra nézve meghatározta a felülvizsgálati időszakban a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt oly módon állapította meg, hogy minden egyes, harmadik országba exportált érintett terméktípusra nézve meghatározta a felülvizsgálati időszakban a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát.

| (18) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az előállítási egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett terméktípus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(18)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az előállítási egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett terméktípus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (19) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a teljes értékesítési volumen legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor az említett terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó terméktípus nyereséges, a felülvizsgálati időszakban bonyolított belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(19)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a teljes értékesítési volumen legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor az említett terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó terméktípus nyereséges, a felülvizsgálati időszakban bonyolított belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (20) | Amikor a kérelmező által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett alkalmazni a rendes érték megállapítására, a rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően történt. |
| --- | --- |

(20)

Amikor a kérelmező által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett alkalmazni a rendes érték megállapítására, a rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően történt.

| (21) | Amikor a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a kérelmező hasonló termékének előállítására és a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon alapult. |
| --- | --- |

(21)

Amikor a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a kérelmező hasonló termékének előállítására és a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon alapult.

| (22) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező arra hivatkozott, hogy az állami vállalatok részére megvalósuló belföldi értékesítéseit ki kellene zárni a rendes érték meghatározásából. Azzal érvelt, hogy az állami vállalatoknak felszámított árak – a nemteljesítés vagy a jelentős mértékben késedelmes fizetések nagyobb kockázata miatt – rendszeresen magasabbak voltak a más belföldi vevőknek felszámított áraknál, és ezt a társaság belső árazási politikájában is érvényesítették. A kérelmező szerint tehát a magasabb árak nem az érintett termék jellemzőivel voltak összefüggésben. Másodszor, a kérelmező azt állította, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti kiszámításakor csak a független forgalmazók számára megvalósuló belföldi értékesítés értékesítési, általános és adminisztratív költségét kellene használni a kizárólag az azonos típusú vevőkre irányuló exportértékesítéssel való összehasonlíthatóság biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(22)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező arra hivatkozott, hogy az állami vállalatok részére megvalósuló belföldi értékesítéseit ki kellene zárni a rendes érték meghatározásából. Azzal érvelt, hogy az állami vállalatoknak felszámított árak – a nemteljesítés vagy a jelentős mértékben késedelmes fizetések nagyobb kockázata miatt – rendszeresen magasabbak voltak a más belföldi vevőknek felszámított áraknál, és ezt a társaság belső árazási politikájában is érvényesítették. A kérelmező szerint tehát a magasabb árak nem az érintett termék jellemzőivel voltak összefüggésben. Másodszor, a kérelmező azt állította, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti kiszámításakor csak a független forgalmazók számára megvalósuló belföldi értékesítés értékesítési, általános és adminisztratív költségét kellene használni a kizárólag az azonos típusú vevőkre irányuló exportértékesítéssel való összehasonlíthatóság biztosítása céljából.

| (23) | Ami a kérelmező arra vonatkozó kérését illeti, hogy a rendes érték kiszámításából ki kell zárni az állami vállalatok részére megvalósuló belföldi értékesítést, a vizsgálat során beszerzett bizonyítékok megerősítették, hogy a terméktípusok szerint az állami vállalatoknak felszámított értékesítési árak átlaga következetesen magasabb volt a belföldi piacon a más típusú vevők felé felszámított áraknál. Ez a tartós árkülönbség számos olyan egyedi tényező együttes következménye volt, amely a belföldi piacon csak ezt a típusú vevőt érintette: i. a kérelmező az állami vállalatok felé megvalósuló értékesítést a nemteljesítés vagy a jelentős mértékben késedelmes fizetések miatt nagy kockázatúnak minősítette; ii. ennek megfelelően tényleges intézkedésekre is sor került azáltal, hogy az állami vállalatok esetében lényegesen hosszabb fizetési határidőt szabtak meg (ideértve a fizetés további elhalasztásának szerződésben rögzített lehetőségét); iii. a korábbi késedelmes fizetésekre utaló bizonyítékok; iv. az ukrán jogszabályok csőd esetén mentesítést adnak az állami vállalatoknak a hitelezői követelések teljesítése alól; v. az állami vállalatok felé megvalósuló értékesítések összetett közbeszerzési eljárások keretében történnek, amelyek esetében a szerződés részletei nem képezik tárgyalás alapját és előre meghatározott szabványosított szerződést használnak, valamint végezetül vi. az állami vállalatokra vonatkozóan jogszabály tiltja termékvásárlás esetén az előlegfizetést. Az említett egyedi körülmények alapján ezért a Bizottság elfogadta a kérelmező állításait. |
| --- | --- |

(23)

Ami a kérelmező arra vonatkozó kérését illeti, hogy a rendes érték kiszámításából ki kell zárni az állami vállalatok részére megvalósuló belföldi értékesítést, a vizsgálat során beszerzett bizonyítékok megerősítették, hogy a terméktípusok szerint az állami vállalatoknak felszámított értékesítési árak átlaga következetesen magasabb volt a belföldi piacon a más típusú vevők felé felszámított áraknál. Ez a tartós árkülönbség számos olyan egyedi tényező együttes következménye volt, amely a belföldi piacon csak ezt a típusú vevőt érintette: i. a kérelmező az állami vállalatok felé megvalósuló értékesítést a nemteljesítés vagy a jelentős mértékben késedelmes fizetések miatt nagy kockázatúnak minősítette; ii. ennek megfelelően tényleges intézkedésekre is sor került azáltal, hogy az állami vállalatok esetében lényegesen hosszabb fizetési határidőt szabtak meg (ideértve a fizetés további elhalasztásának szerződésben rögzített lehetőségét); iii. a korábbi késedelmes fizetésekre utaló bizonyítékok; iv. az ukrán jogszabályok csőd esetén mentesítést adnak az állami vállalatoknak a hitelezői követelések teljesítése alól; v. az állami vállalatok felé megvalósuló értékesítések összetett közbeszerzési eljárások keretében történnek, amelyek esetében a szerződés részletei nem képezik tárgyalás alapját és előre meghatározott szabványosított szerződést használnak, valamint végezetül vi. az állami vállalatokra vonatkozóan jogszabály tiltja termékvásárlás esetén az előlegfizetést. Az említett egyedi körülmények alapján ezért a Bizottság elfogadta a kérelmező állításait.

| (24) | Ami azt az állítást illeti, hogy a rendes érték kiszámításakor csak a független forgalmazók számára megvalósuló értékesítés értékesítési, általános és adminisztratív költségét vegyék figyelembe, az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a kérelmező hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. E cikknek megfelelően a kérelmező teljes belföldi értékesítésére vonatkozó adatokat használtak fel (az állami vállalatokra irányuló értékesítéseinek kivételével). Mivel a végfelhasználók számára a belföldi piacon megvalósuló értékesítések árait az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerint kiigazították (ahogy a (30) és a (31) preambulumbekezdés ismerteti), így azok összehasonlíthatóvá váltak a független forgalmazókra irányuló belföldi értékesítésekkel. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(24)

Ami azt az állítást illeti, hogy a rendes érték kiszámításakor csak a független forgalmazók számára megvalósuló értékesítés értékesítési, általános és adminisztratív költségét vegyék figyelembe, az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a kérelmező hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. E cikknek megfelelően a kérelmező teljes belföldi értékesítésére vonatkozó adatokat használtak fel (az állami vállalatokra irányuló értékesítéseinek kivételével). Mivel a végfelhasználók számára a belföldi piacon megvalósuló értékesítések árait az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerint kiigazították (ahogy a (30) és a (31) preambulumbekezdés ismerteti), így azok összehasonlíthatóvá váltak a független forgalmazókra irányuló belföldi értékesítésekkel. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (25) | A kérelmező azt is állította, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján történő kiszámításakor 5 %-os ésszerű haszonkulcsot kellene alkalmazni. Hivatkozott egy, acél drótkötélre vonatkozó korábbi vizsgálatra, amelynek keretében az ilyen mértékű haszonkulcsot ésszerűnek tekintették. A kérelmező továbbá másik lehetőségként felvetette, hogy a haszon mértéke ne haladja meg a független forgalmazók felé megvalósuló értékesítés során elért haszon mértékét, mivel ez az értékesítési szint összehasonlítható az exportértékesítések szintjével. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése azonban előírja, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a kérelmező hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. Mivel ezek az adatok rendelkezésre álltak, azokat az említett cikknek megfelelően alkalmazták. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(25)

A kérelmező azt is állította, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján történő kiszámításakor 5 %-os ésszerű haszonkulcsot kellene alkalmazni. Hivatkozott egy, acél drótkötélre vonatkozó korábbi vizsgálatra, amelynek keretében az ilyen mértékű haszonkulcsot ésszerűnek tekintették. A kérelmező továbbá másik lehetőségként felvetette, hogy a haszon mértéke ne haladja meg a független forgalmazók felé megvalósuló értékesítés során elért haszon mértékét, mivel ez az értékesítési szint összehasonlítható az exportértékesítések szintjével. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése azonban előírja, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a kérelmező hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. Mivel ezek az adatok rendelkezésre álltak, azokat az említett cikknek megfelelően alkalmazták. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

2.1.2.   Exportár

Exportár

| (26) | A felülvizsgálati időszakban mindössze két, az Unióba irányuló értékesítési ügyletre került sor. Ezek – kis volumenük miatt, és mivel a termékek egyetlen vevőnek, egyedi termékspecifikációk alapján készültek – nem minősültek reprezentatívnak. Az exportár meghatározására ezért az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján került sor, amely lehetővé teszi, hogy az exportár bármely ésszerű alapon megállapítható legyen. Ebben az esetben az exportár kiszámításának alapjául a kérelmező hasonló termékének a felülvizsgálati időszakban harmadik országokba irányuló értékesítései szolgáltak. A harmadik országokba irányuló értékesítések során valóban jelentős mennyiség értékesítésére került sor, amely számos vevőt érintett; a vizsgálat a harmadik országok piacain nem állapított meg ártorzulást vagy egyéb, arra utaló tényezők meglétét, hogy a kérelmező e piacokra irányuló értékesítései nem alkalmazhatók az exportár meghatározására. |
| --- | --- |

(26)

A felülvizsgálati időszakban mindössze két, az Unióba irányuló értékesítési ügyletre került sor. Ezek – kis volumenük miatt, és mivel a termékek egyetlen vevőnek, egyedi termékspecifikációk alapján készültek – nem minősültek reprezentatívnak. Az exportár meghatározására ezért az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján került sor, amely lehetővé teszi, hogy az exportár bármely ésszerű alapon megállapítható legyen. Ebben az esetben az exportár kiszámításának alapjául a kérelmező hasonló termékének a felülvizsgálati időszakban harmadik országokba irányuló értékesítései szolgáltak. A harmadik országokba irányuló értékesítések során valóban jelentős mennyiség értékesítésére került sor, amely számos vevőt érintett; a vizsgálat a harmadik országok piacain nem állapított meg ártorzulást vagy egyéb, arra utaló tényezők meglétét, hogy a kérelmező e piacokra irányuló értékesítései nem alkalmazhatók az exportár meghatározására.

2.1.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (27) | A rendes érték átlagának és az exportárak átlagának összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették a fuvarozási és hitelköltségek különbségeit. |
| --- | --- |

(27)

A rendes érték átlagának és az exportárak átlagának összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették a fuvarozási és hitelköltségek különbségeit.

| (28) | A kérelmező a kereskedelmi szintek különbségei tekintetében is kérte a rendes érték kiigazítását, rámutatva arra, hogy a belföldi piacon kiskereskedők és végfelhasználók részére – regionális értékesítési központok útján – megvalósuló értékesítései nem hasonlíthatók össze a független forgalmazók részére történő értékesítésekkel. A kérelmező azt állította továbbá, hogy valamennyi exportértékesítés független forgalmazó részére történt, és ezért kizárólag a független forgalmazókat érintő belföldi értékesítésekkel volt összehasonlítható. A kérelmező szerint a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja alapján történő kiszámításakor a belföldi piac két kereskedelmi szintjére irányuló értékesítések súlyozott átlagárai közötti különbségből kell kiindulni. |
| --- | --- |

(28)

A kérelmező a kereskedelmi szintek különbségei tekintetében is kérte a rendes érték kiigazítását, rámutatva arra, hogy a belföldi piacon kiskereskedők és végfelhasználók részére – regionális értékesítési központok útján – megvalósuló értékesítései nem hasonlíthatók össze a független forgalmazók részére történő értékesítésekkel. A kérelmező azt állította továbbá, hogy valamennyi exportértékesítés független forgalmazó részére történt, és ezért kizárólag a független forgalmazókat érintő belföldi értékesítésekkel volt összehasonlítható. A kérelmező szerint a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja alapján történő kiszámításakor a belföldi piac két kereskedelmi szintjére irányuló értékesítések súlyozott átlagárai közötti különbségből kell kiindulni.

| (29) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező fenntartotta a kereskedelmi szintek különbségeit figyelembe vevő kiigazításra vonatkozó állítását. Továbbá azt is állította, hogy a kereskedelmi szintek kiigazításának meghatározását negyedévente kellene végrehajtani annak érdekében, hogy kiküszöbölhető legyen az ukrán valuta más valutákkal szembeni – a felülvizsgálati időszakban a nyersanyagárakat befolyásoló –leértékelődésének és a magas inflációnak a hatása. |
| --- | --- |

(29)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező fenntartotta a kereskedelmi szintek különbségeit figyelembe vevő kiigazításra vonatkozó állítását. Továbbá azt is állította, hogy a kereskedelmi szintek kiigazításának meghatározását negyedévente kellene végrehajtani annak érdekében, hogy kiküszöbölhető legyen az ukrán valuta más valutákkal szembeni – a felülvizsgálati időszakban a nyersanyagárakat befolyásoló –leértékelődésének és a magas inflációnak a hatása.

| (30) | A vizsgálat feltárta, hogy a kiskereskedők részére (regionális értékesítési központok útján) megvalósuló értékesítések valóban az exportértékesítés szintjétől eltérő kereskedelmi szinten történtek és ez a különbség érvényesült az értékesítési árakban. A végfelhasználók részére regionális értékesítési központok útján megvalósuló belföldi értékesítések árai következetesen magasabbak, a mennyiségek pedig kisebbek voltak, mint a független forgalmazók felé irányuló értékesítések esetében. Emellett a végfelhasználók számára előnyt jelentettek a regionális értékesítési központok kínálta kiegészítő szolgáltatások. Következésképpen a kereskedelmi szintek különbségeit figyelembe vevő, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerinti kiigazítás megvalósult. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat feltárta, hogy a kiskereskedők részére (regionális értékesítési központok útján) megvalósuló értékesítések valóban az exportértékesítés szintjétől eltérő kereskedelmi szinten történtek és ez a különbség érvényesült az értékesítési árakban. A végfelhasználók részére regionális értékesítési központok útján megvalósuló belföldi értékesítések árai következetesen magasabbak, a mennyiségek pedig kisebbek voltak, mint a független forgalmazók felé irányuló értékesítések esetében. Emellett a végfelhasználók számára előnyt jelentettek a regionális értékesítési központok kínálta kiegészítő szolgáltatások. Következésképpen a kereskedelmi szintek különbségeit figyelembe vevő, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerinti kiigazítás megvalósult.

| (31) | A kérelmező a szóban forgó kiigazítás kiszámítását a két kereskedelmi szint – a független forgalmazóknak értékesített mennyiségek alapján súlyozott – átlagárainak általános különbségére alapozta. Mindazonáltal a független forgalmazóknak értékesített mennyiségek nem befolyásolhatják a kiigazítás szintjét. A Bizottság ezért kizárólag a végfelhasználókra irányuló értékesítések mennyiségére alkalmazva számította ki a kiigazítást a tonnánként és terméktípusonként számított súlyozott átlagárak alapján. |
| --- | --- |

(31)

A kérelmező a szóban forgó kiigazítás kiszámítását a két kereskedelmi szint – a független forgalmazóknak értékesített mennyiségek alapján súlyozott – átlagárainak általános különbségére alapozta. Mindazonáltal a független forgalmazóknak értékesített mennyiségek nem befolyásolhatják a kiigazítás szintjét. A Bizottság ezért kizárólag a végfelhasználókra irányuló értékesítések mennyiségére alkalmazva számította ki a kiigazítást a tonnánként és terméktípusonként számított súlyozott átlagárak alapján.

| (32) | Végül, a kiigazítást nem a kérelmező által javasolt negyedéves alapon számították ki, mivel megállapításra került, hogy ez nem semlegesítené a (29) preambulumbekezdésben említett torzulások hatását. |
| --- | --- |

(32)

Végül, a kiigazítást nem a kérelmező által javasolt negyedéves alapon számították ki, mivel megállapításra került, hogy ez nem semlegesítené a (29) preambulumbekezdésben említett torzulások hatását.

2.1.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (33) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát a harmadik országokban a hasonló termék megfelelő típusa esetében alkalmazott exportárak súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás a dömping meglétét mutatta ki. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát a harmadik országokban a hasonló termék megfelelő típusa esetében alkalmazott exportárak súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás a dömping meglétét mutatta ki.

| (34) | A kérelmező esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve – 10,5 %. |
| --- | --- |

(34)

A kérelmező esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve – 10,5 %.

2.2.   A megváltozott körülmények tartós jellege

A megváltozott körülmények tartós jellege

| (35) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása indokoltan tekinthető-e tartósnak. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása indokoltan tekinthető-e tartósnak.

| (36) | A jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám megállapítására az eredeti vizsgálat során került sor. A vonatkozó vizsgálati időszakban Ukrajna átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országnak számított, ezért a rendes érték kiszámítására az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján került sor. Így tehát a rendes érték kiszámításához egy piacgazdasággal rendelkező analóg országban – Lengyelországban – alkalmazott árak szolgáltak alapul. |
| --- | --- |

(36)

A jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám megállapítására az eredeti vizsgálat során került sor. A vonatkozó vizsgálati időszakban Ukrajna átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országnak számított, ezért a rendes érték kiszámítására az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján került sor. Így tehát a rendes érték kiszámításához egy piacgazdasággal rendelkező analóg országban – Lengyelországban – alkalmazott árak szolgáltak alapul.

| (37) | 2005-ben Ukrajna piacgazdasági státust kapott, ezért az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése többé nem alkalmazható rá. A kérelmező felülvizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözete ezért annak saját ellenőrzött adatai alapján került kiszámításra. |
| --- | --- |

(37)

2005-ben Ukrajna piacgazdasági státust kapott, ezért az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése többé nem alkalmazható rá. A kérelmező felülvizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözete ezért annak saját ellenőrzött adatai alapján került kiszámításra.

| (38) | A vizsgálat során megállapított és ellenőrzött bizonyítékok megerősítették a vállalat jelenlegi szerkezetét érintő változásokat, melyek két, korábban független exportáló gyártó és egy harmadik, értékesítéssel és marketinggel foglalkozó egység egyesülésén alapulnak. Az összefonódásra 2010-ben került sor. A változás tartósnak tekinthető, mivel azokat a feladatokat, amelyeket korábban a különálló egységek végeztek, a kérelmező ténylegesen átvette. Semmi sem utal arra, hogy a jövőben szerkezeti változások lennének várhatók. |
| --- | --- |

(38)

A vizsgálat során megállapított és ellenőrzött bizonyítékok megerősítették a vállalat jelenlegi szerkezetét érintő változásokat, melyek két, korábban független exportáló gyártó és egy harmadik, értékesítéssel és marketinggel foglalkozó egység egyesülésén alapulnak. Az összefonódásra 2010-ben került sor. A változás tartósnak tekinthető, mivel azokat a feladatokat, amelyeket korábban a különálló egységek végeztek, a kérelmező ténylegesen átvette. Semmi sem utal arra, hogy a jövőben szerkezeti változások lennének várhatók.

| (39) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak a közeljövőben olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változások tartósnak tekinthetők, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt. |
| --- | --- |

(39)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak a közeljövőben olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változások tartósnak tekinthetők, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.

| (40) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az Európai Acéldrótkötél-gyártók Összekötő Bizottsága (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries – EWRIS) azzal érvelt, hogy a kérelmező két telephelye közül az egyik Ukrajna azon régiójában található, ahol katonai műveletek zajlanak, ezért nem vonható le olyan következtetés, hogy a (38) preambulumbekezdésben említett változás tartós jellegű. Ezzel összefüggésben megjegyezte, hogy egyrészt a dömpingkülönbözet tekintetében a megváltozott körülmények tartós jellegére vonatkozó következtetés a (37) és a (38) preambulumbekezdésben említett két tényezőn alapult, amelyek közül az EWRIS csak az egyiket vitatja. Másrészt a vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező Donyeck régióban található telephelye 2014 nyara óta nem működik, így a kérelmező termelési kapacitása korlátozott. A kérelmező említett, biztonsági problémákkal magyarázható döntése nem mond ellent annak a megállapításnak, hogy korábban két drótkötélgyártó működött, amelyek 2010 után egyesültek és ez a két vállalat tevékenységének tartós szerkezeti változását jelenti. Ezért az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(40)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az Európai Acéldrótkötél-gyártók Összekötő Bizottsága (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries – EWRIS) azzal érvelt, hogy a kérelmező két telephelye közül az egyik Ukrajna azon régiójában található, ahol katonai műveletek zajlanak, ezért nem vonható le olyan következtetés, hogy a (38) preambulumbekezdésben említett változás tartós jellegű. Ezzel összefüggésben megjegyezte, hogy egyrészt a dömpingkülönbözet tekintetében a megváltozott körülmények tartós jellegére vonatkozó következtetés a (37) és a (38) preambulumbekezdésben említett két tényezőn alapult, amelyek közül az EWRIS csak az egyiket vitatja. Másrészt a vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező Donyeck régióban található telephelye 2014 nyara óta nem működik, így a kérelmező termelési kapacitása korlátozott. A kérelmező említett, biztonsági problémákkal magyarázható döntése nem mond ellent annak a megállapításnak, hogy korábban két drótkötélgyártó működött, amelyek 2010 után egyesültek és ez a két vállalat tevékenységének tartós szerkezeti változását jelenti. Ezért az érvet elutasították.

3.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (41) | A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvaló az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot a PJSC PA Stalkanat-Silur esetében alkalmazandó 10,5 %-os vám bevezetése révén módosítani. |
| --- | --- |

(41)

A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvaló az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot a PJSC PA Stalkanat-Silur esetében alkalmazandó 10,5 %-os vám bevezetése révén módosítani.

| (42) | E következtetések az országos szinten hatályos intézkedéseket nem érintik. |
| --- | --- |

(42)

E következtetések az országos szinten hatályos intézkedéseket nem érintik.

4.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (43) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, és lehetőséget adott számukra észrevételeik benyújtására. Ezeket az észrevételeket a Bizottság indokolt esetben figyelembe vette. Tekintettel arra, hogy az említett észrevételek jelentősen módosították a Bizottság dömpingkülönbözetre vonatkozó következtetéseit, 2015. december 8-án sor került az érdekelt feleket érintő második nyilvánosságra hozatalra. A Bizottság a második nyilvánosságra hozatal után tett észrevételeket indokolt esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, és lehetőséget adott számukra észrevételeik benyújtására. Ezeket az észrevételeket a Bizottság indokolt esetben figyelembe vette. Tekintettel arra, hogy az említett észrevételek jelentősen módosították a Bizottság dömpingkülönbözetre vonatkozó következtetéseit, 2015. december 8-án sor került az érdekelt feleket érintő második nyilvánosságra hozatalra. A Bizottság a második nyilvánosságra hozatal után tett észrevételeket indokolt esetben figyelembe vette.

| (44) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(44)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Az (1) bekezdésben leírt Ukrajnából származó termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított CIF nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| PJSC PA Stalkanat-Silur | 10,5 | C052 |
| Minden más vállalat | 51,8 | C999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

PJSC PA Stalkanat-Silur

10,5

C052

Minden más vállalat

51,8

C999

A fenti táblázatban említett vállalat számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: »Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) acél drótkötelet és -kábelt a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Ukrajnában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.«»Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni«.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. január 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 1999. augusztus 12-i 1796/1999/EK rendelete a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 217., 1999.8.17., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2012. január 27-i 102/2012/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott – akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről (HL L 36., 2012.2.9., 1. o.).

3

(4)  Értesítés az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálat megindításáról (HL C 410., 2014.11.18., 15. o.).

4

---

| 2016.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/91 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. január 26.)

a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló, 2002. december 20-i 2368/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2368/2002/EK rendelet 19. cikke előírja, hogy a Bizottság a III. mellékletben vezessen listát a közösségi hatóságokról. |
| --- | --- |

(1)

A 2368/2002/EK rendelet 19. cikke előírja, hogy a Bizottság a III. mellékletben vezessen listát a közösségi hatóságokról.

| (2) | Bulgária levélben tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván fenntartani a 2368/2002/EK rendelet szerinti, Bulgáriában működő uniós hatóságot. |
| --- | --- |

(2)

Bulgária levélben tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván fenntartani a 2368/2002/EK rendelet szerinti, Bulgáriában működő uniós hatóságot.

| (3) | A 2368/2002/EK rendelet III. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2368/2002/EK rendelet III. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban állnak a 2368/2002/EK rendelet 22. cikkében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban állnak a 2368/2002/EK rendelet 22. cikkében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2368/2002/EK rendelet III. melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. január 26-án.

a Bizottság részéről

alelnök

Federica MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 358., 2002.12.31., 28. o.

1

---

MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A tagállamok illetékes hatóságainak jegyzéke és azoknak a 2. és 19. cikkben említett feladatai

BELGIUM

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel.: +32 32069470 |
| Fax: +32 32069490 |
| E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel.: +32 32069470

Fax: +32 32069490

E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

A nyers gyémántoknak a 2368/2002/EK rendeletben előírt import- és exportszabályozását, valamint a vámkezelést Belgiumban kizárólag az alábbi címen végzik:

| The Diamond Office, |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen. |

The Diamond Office,

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen.

CSEH KÖZTÁRSASÁG

A nyers gyémántoknak a 2368/2002/EK rendeletben előírt import- és exportszabályozását, valamint a vámkezelést a Cseh Köztársaságban kizárólag az alábbi címen végzik:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tel.: +(420 261333841, +420 261333859, cell +420 737213793 |
| Fax: +420 261333870 |
| E-mail: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tel.: +(420 261333841, +420 261333859, cell +420 737213793

Fax: +420 261333870

E-mail: diamond@cs.mfcr.cz

Állandó ügyelet a kijelölt vámhivatalnál – Praha Ruzyně

Tel.: +420 2220113788

vagy Tel.: +420 2220119678

NÉMETORSZÁG

A nyers gyémántoknak az e rendeletben előírt import- és exportszabályozását, beleértve az uniós tanúsítványok kibocsátását, Németországban kizárólag az alábbi hatóság végzi:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel.: +49 67815627-0 |
| Fax: +49 67815627-19 |
| E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel.: +49 67815627-0

Fax: +49 67815627-19

E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de

Az e rendelet 5. cikke (3) bekezdésének, 6., 9., 10. cikkének, 14. cikke (3) bekezdésének, 15. és 17. cikkének alkalmazásában, különösen a Bizottsággal szemben fennálló jelentéstételi kötelezettség tekintetében Németországban az alábbi illetékes hatóság jár el:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tel.: +49 9113763754 |
| Fax: +49 9113762273 |
| E-mail: diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tel.: +49 9113763754

Fax: +49 9113762273

E-mail: diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGÁLIA

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulação Aduaneira |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149-006 Lisboa |
| Tel.: +351 218813888/9 |
| Fax: +351 218813941 |
| E-mail: dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulação Aduaneira

R. da Alfândega, 5

1149-006 Lisboa

Tel.: +351 218813888/9

Fax: +351 218813941

E-mail: dsra@at.gov.pt

A nyers gyémántoknak a 2368/2002/EK rendeletben előírt import- és exportszabályozását, valamint a vámkezelést Portugáliában kizárólag az alábbi címen végzik:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa, |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lisboa |
| Tel.: +351 210030080 |
| Fax +351 210037777 |
| E-mail cím: aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa,

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lisboa

Tel.: +351 210030080

Fax +351 210037777

E-mail cím: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

ROMÁNIA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Tel.: +40 213184635/3129890/3121275 |
| Fax: +40 213184635/3143462 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (Postal code) 011865

Tel.: +40 213184635/3129890/3121275

Fax: +40 213184635/3143462

www.anpc.ro

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Tel.: +44 2070086903/5797 |
| Fax: (44 2070083905” |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Tel.: +44 2070086903/5797

Fax: (44 2070083905”

---

| 2016.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/92 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. január 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. január 26-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---