# Službeni list L 33/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 33 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.10. veljače 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 33

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.10. veljače 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/171 оd 20. studenoga 2015. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/98 o provedbi međunarodnih obveza Unije, kako je navedeno u članku 15. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, na temelju Međunarodne konvencije o očuvanju atlantskih tuna i Konvencije o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/172 оd 24. studenoga 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa specifikacijom energenata (
  1
  ) | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/173 оd 9. veljače 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Aachener Weihnachts – Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (ZOZP)) | 9 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/174 оd 9. veljače 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 10 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/175 оd 8. veljače 2016. o mjeri koju je poduzela Španjolska u skladu s Direktivom 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća kojom zabranjuje stavljanje na tržište jednog tipa visokotlačnog čistača
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 670)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/176 оd 9. veljače 2016. o prekidu antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 14 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/171 оd 20. studenoga 2015. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/98 o provedbi međunarodnih obveza Unije, kako je navedeno u članku 15. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, na temelju Međunarodne konvencije o očuvanju atlantskih tuna i Konvencije o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/172 оd 24. studenoga 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa specifikacijom energenata (
  1
  )

1

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/173 оd 9. veljače 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Aachener Weihnachts – Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (ZOZP))

9

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/174 оd 9. veljače 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

10

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/175 оd 8. veljače 2016. o mjeri koju je poduzela Španjolska u skladu s Direktivom 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća kojom zabranjuje stavljanje na tržište jednog tipa visokotlačnog čistača
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 670)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 670)

1

12

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/176 оd 9. veljače 2016. o prekidu antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

14

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Odluke br. 1/2016 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 16. prosinca 2015. o izmjeni priloga 1., 3., 4. i 7. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika [2016/122] ( SL L 23, 29.1.2016. ) | 38 |
| | * | Ispravak Odluke br. 2/2016 Zajedničkog odbora EU-a i Švicarske od 3. prosinca 2015. o izmjeni Protokola 3 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o definiciji pojma proizvodi s podrijetlom i načinima upravne suradnje [2016/121] ( SL L 23, 29.1.2016. ) | 38 |

Ispravci

*

Ispravak Odluke br. 1/2016 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 16. prosinca 2015. o izmjeni priloga 1., 3., 4. i 7. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika [2016/122] ( SL L 23, 29.1.2016. )

( SL L 23, 29.1.2016. )

38

*

Ispravak Odluke br. 2/2016 Zajedničkog odbora EU-a i Švicarske od 3. prosinca 2015. o izmjeni Protokola 3 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o definiciji pojma proizvodi s podrijetlom i načinima upravne suradnje [2016/121] ( SL L 23, 29.1.2016. )

( SL L 23, 29.1.2016. )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/171

оd 20. studenoga 2015.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/98 o provedbi međunarodnih obveza Unije, kako je navedeno u članku 15. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, na temelju Međunarodne konvencije o očuvanju atlantskih tuna i Konvencije o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (1), a posebno njezin članak 15. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U stavku 4. Preporuke 14-01 Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna („ICCAT”) o višegodišnjem programu za očuvanje tropske tune i upravljanje njome navodi se da se smatra da ribarska plovila ukupne dužine 20 metara ili veće koja nisu upisana u ICCAT-ov registar plovila ovlaštenih za ribolov tropske tune nisu ovlaštena za ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, prijevoz, prebacivanje, prerađivanje ili iskrcavanje velikooke i/ili žutoperajne tune s područja primjene Konvencije ICCAT-a. Člankom 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2015/98 (2) to se pravilo ICCAT-a izuzima iz primjene obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ali samo u pogledu velikooke tune. S obzirom na to da je u praksi usputni ulov žutoperajne tune moguć i u drugim vrstama ribolova koje nisu usmjerene na žutoperajnu tunu, a podliježu obvezi iskrcavanja, članak 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/98 trebalo bi izmijeniti kako bi se uz velikooku tunu obuhvatila i žutoperajna tuna. |
| --- | --- |

(1)

U stavku 4. Preporuke 14-01 Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna („ICCAT”) o višegodišnjem programu za očuvanje tropske tune i upravljanje njome navodi se da se smatra da ribarska plovila ukupne dužine 20 metara ili veće koja nisu upisana u ICCAT-ov registar plovila ovlaštenih za ribolov tropske tune nisu ovlaštena za ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, prijevoz, prebacivanje, prerađivanje ili iskrcavanje velikooke i/ili žutoperajne tune s područja primjene Konvencije ICCAT-a. Člankom 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2015/98 (2) to se pravilo ICCAT-a izuzima iz primjene obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ali samo u pogledu velikooke tune. S obzirom na to da je u praksi usputni ulov žutoperajne tune moguć i u drugim vrstama ribolova koje nisu usmjerene na žutoperajnu tunu, a podliježu obvezi iskrcavanja, članak 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/98 trebalo bi izmijeniti kako bi se uz velikooku tunu obuhvatila i žutoperajna tuna.

| (2) | Člankom 4. stavkom 2. Delegirane Uredbe (EU) 2015/98 predviđa se odstupanje od obveze iskrcavanja plavoperajne tune ispod najmanje dopuštene ulovne veličine utvrđene u članku 9. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 302/2009 (3). Najmanja dopuštena ulovna veličina iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 302/2009 iznosi 30 kg ili 115 cm. Međutim, člankom 9. stavcima 2. i 8. te Uredbe predviđa se drugačija najmanja dopuštena ulovna veličina za plavoperajnu tunu ulovljenu i. u istočnom Atlantiku pomoću brodova s mamcima i brodova za ribolov panulom; ii. u Jadranskom moru za potrebe uzgoja te iii. u Sredozemnom moru u malom obalnom ribolovu svježe ribe pomoću brodova s mamcima, plovila koja koriste parangale i plovila za ribolov odmetom. Članak 4. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/98 trebalo bi izmijeniti kako bi se uključile najmanje dopuštene ulovne veličine ispod 30 kg ili 115 cm iz članka 9. stavaka 2. i 8. Uredbe (EZ) br. 302/2009. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 4. stavkom 2. Delegirane Uredbe (EU) 2015/98 predviđa se odstupanje od obveze iskrcavanja plavoperajne tune ispod najmanje dopuštene ulovne veličine utvrđene u članku 9. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 302/2009 (3). Najmanja dopuštena ulovna veličina iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 302/2009 iznosi 30 kg ili 115 cm. Međutim, člankom 9. stavcima 2. i 8. te Uredbe predviđa se drugačija najmanja dopuštena ulovna veličina za plavoperajnu tunu ulovljenu i. u istočnom Atlantiku pomoću brodova s mamcima i brodova za ribolov panulom; ii. u Jadranskom moru za potrebe uzgoja te iii. u Sredozemnom moru u malom obalnom ribolovu svježe ribe pomoću brodova s mamcima, plovila koja koriste parangale i plovila za ribolov odmetom. Članak 4. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/98 trebalo bi izmijeniti kako bi se uključile najmanje dopuštene ulovne veličine ispod 30 kg ili 115 cm iz članka 9. stavaka 2. i 8. Uredbe (EZ) br. 302/2009.

| (3) | Člankom 5. Delegirane Uredbe (EU) 2015/98 predviđaju se odstupanja od obveze iskrcavanja u pogledu igluna (Xiphias gladius) u sjevernom Atlantiku. S obzirom na to da se stavak 9. ICCAT-ove Preporuke 13-02 za očuvanje sjevernoatlantskog igluna odnosi na igluna koji je ulovljen ili iskrcan na području cijelog Atlantika, taj bi članak trebalo izmijeniti kako bi se obuhvatio cijeli Atlantik. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 5. Delegirane Uredbe (EU) 2015/98 predviđaju se odstupanja od obveze iskrcavanja u pogledu igluna (Xiphias gladius) u sjevernom Atlantiku. S obzirom na to da se stavak 9. ICCAT-ove Preporuke 13-02 za očuvanje sjevernoatlantskog igluna odnosi na igluna koji je ulovljen ili iskrcan na području cijelog Atlantika, taj bi članak trebalo izmijeniti kako bi se obuhvatio cijeli Atlantik.

| (4) | Delegiranu uredbu (EU) 2015/98 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Delegiranu uredbu (EU) 2015/98 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Delegirana uredba (EU) 2015/98 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 3.
  Velikooka i žutoperajna tuna

  1.   Ovaj se članak primjenjuje na velikooku tunu (Thunnus obesus) i žutoperajnu tunu (Thunnus albacares) u Atlantskom oceanu.


  2.   Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribarska plovila ukupne dužine 20 metara ili veće koja nisu nisu upisana u ICCAT-ov registar plovila ovlaštenih za ribolov velikooke i žutoperajne tune ne smiju ciljano loviti, zadržavati na plovilu, prekrcavati, prevoziti, prebacivati, prerađivati ili iskrcavati velikooku i žutoperajnu tunu u Atlantskom oceanu.” |
| --- | --- |

1.

Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 3.

Velikooka i žutoperajna tuna

1.   Ovaj se članak primjenjuje na velikooku tunu (Thunnus obesus) i žutoperajnu tunu (Thunnus albacares) u Atlantskom oceanu.

2.   Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribarska plovila ukupne dužine 20 metara ili veće koja nisu nisu upisana u ICCAT-ov registar plovila ovlaštenih za ribolov velikooke i žutoperajne tune ne smiju ciljano loviti, zadržavati na plovilu, prekrcavati, prevoziti, prebacivati, prerađivati ili iskrcavati velikooku i žutoperajnu tunu u Atlantskom oceanu.”

| 2. | U članku 4., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, zabranjuje se ciljano loviti, zadržavati na plovilu, prekrcavati, prebacivati, iskrcavati, prevoziti, skladištiti, prodavati, izlagati ili nuditi na prodaju plavoperajnu tunu:






  (a) | ispod najmanje dopuštene ulovne veličine utvrđene u članku 9. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 302/2009 ili |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 4., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, zabranjuje se ciljano loviti, zadržavati na plovilu, prekrcavati, prebacivati, iskrcavati, prevoziti, skladištiti, prodavati, izlagati ili nuditi na prodaju plavoperajnu tunu:

(a)

ispod najmanje dopuštene ulovne veličine utvrđene u članku 9. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 302/2009 ili

| (b) | u slučajevima navedenima u članku 9. stavcima 2. i 8. Uredbe (EZ) br. 302/2009 ako je ona ispod najmanje dopuštene ulovne veličine utvrđene u tom članku 9. stavcima 2. i 8.” |
| --- | --- |

(b)

u slučajevima navedenima u članku 9. stavcima 2. i 8. Uredbe (EZ) br. 302/2009 ako je ona ispod najmanje dopuštene ulovne veličine utvrđene u tom članku 9. stavcima 2. i 8.”

| 3. | U članku 5., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Ovaj se članak primjenjuje na vrstu iglun (Xiphias gladius) u Atlantskom oceanu.” |
| --- | --- |

3.

U članku 5., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Ovaj se članak primjenjuje na vrstu iglun (Xiphias gladius) u Atlantskom oceanu.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 оd 18. studenoga 2014. o provedbi međunarodnih obveza Unije iz članka 15. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, na temelju Međunarodne konvencije o očuvanju atlantskih tuna i Konvencije o budućoj višestranoj suradnji u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika (SL L 16, 23.1.2015., str. 23.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 302/2009 od 6. travnja 2009. o višegodišnjem planu oporavka plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 43/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1559/2007 (SL L 96, 15.4.2009., str. 1.).

3

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/3

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/172

оd 24. studenoga 2015.

o dopuni Uredbe (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa specifikacijom energenata

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2011. o europskim ekonomskim računima okoliša (1), a posebno njezin članak 3. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 691/2011 uspostavljena je modularna struktura za ekonomske račune okoliša, uključujući modul za račune fizičkog toga energije koji je uspostavljen u Prilogu VI. toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 691/2011 uspostavljena je modularna struktura za ekonomske račune okoliša, uključujući modul za račune fizičkog toga energije koji je uspostavljen u Prilogu VI. toj Uredbi.

| (2) | Uspostava popisa energenata za potrebe Uredbe (EU) br. 691/2011 o europskim ekonomskim računima okoliša ključni je element za utvrđivanje područja primjene računa fizičkog toga energije, za osiguravanje usporedivosti podataka među državama članicama i za osiguravanje unutarnje dosljednosti (ravnoteže) računa fizičkog toka energije. |
| --- | --- |

(2)

Uspostava popisa energenata za potrebe Uredbe (EU) br. 691/2011 o europskim ekonomskim računima okoliša ključni je element za utvrđivanje područja primjene računa fizičkog toga energije, za osiguravanje usporedivosti podataka među državama članicama i za osiguravanje unutarnje dosljednosti (ravnoteže) računa fizičkog toka energije.

| (3) | U Prilogu B Uredbi (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavlja se popis energenata za energetsku statistiku. Na temelju tog popisa, nužno je navesti energente za potrebe energetskih računa. Svrha je energetskih računa analizirati odnose između okoliša i ljudskog djelovanja u cilju ocjenjivanja čitavog ciklusa okoliš – gospodarstvo – okoliš koji je rezultat ljudskog djelovanja. Energetski računi stoga bi trebali posebno uključivati ostatke koji nastaju nakon krajnje uporabe energenata te sirove prirodne i prerađene proizvode. |
| --- | --- |

(3)

U Prilogu B Uredbi (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavlja se popis energenata za energetsku statistiku. Na temelju tog popisa, nužno je navesti energente za potrebe energetskih računa. Svrha je energetskih računa analizirati odnose između okoliša i ljudskog djelovanja u cilju ocjenjivanja čitavog ciklusa okoliš – gospodarstvo – okoliš koji je rezultat ljudskog djelovanja. Energetski računi stoga bi trebali posebno uključivati ostatke koji nastaju nakon krajnje uporabe energenata te sirove prirodne i prerađene proizvode.

| (4) | Definicija energenata koja nije obuhvaćena Prilogom B Uredbi (EZ) br. 1099/2008 trebala bi se temeljiti na međunarodnim standardima za ekonomske račune okoliša u cilju osiguranja isplativosti i izbjegavanja nepotrebnog opterećenja za ispitanike. |
| --- | --- |

(4)

Definicija energenata koja nije obuhvaćena Prilogom B Uredbi (EZ) br. 1099/2008 trebala bi se temeljiti na međunarodnim standardima za ekonomske račune okoliša u cilju osiguranja isplativosti i izbjegavanja nepotrebnog opterećenja za ispitanike.

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Za potrebe odjeljka 3. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 691/2011, države članice pripremaju račune fizičkog toga energije s energentima navedenima u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 192, 22.7.2011., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (SL L 304, 14.11.2008., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Oznaka | Odgovara Prilogu B Uredbi (EZ) br. 1099/2008 | Definicija energenta
  (ako ne odgovara Prilogu B Uredbi (EZ) br. 1099/2008) |
| --- | --- | --- |
| Inputi prirodne energije | | Tokovi energije koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša u okviru gospodarskih proizvodnih djelatnosti ili se izravno upotrebljavaju u proizvodnji |
| N01 | Inputi neobnovljive prirodne energije iz fosilnih goriva | | Tokovi energije koji su gospodarskim proizvodnim djelatnostima preusmjereni iz fosilnih izvora energije (naftni izvori, izvori prirodnog plina, izvori ugljena i treseta) u prirodnom okolišu |
| N02 | Inputi neobnovljive prirodne energije iz nuklearnih izvora | | Tokovi upotrebljive nuklearne energije koji su gospodarskim proizvodnim djelatnostima preusmjereni iz mineralnih izvora u prirodnom okolišu |
| N03 | Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi vode | | Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima – u ovom slučaju hidrokinetička energija |
| N04 | Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi vjetra | | Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima– u ovom slučaju kinetička energija vjetra uhvaćena gospodarskim proizvodnim djelatnostima |
| N05 | Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi solarne energiji | | Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima u ovom slučaju energija sunčevog zračenja uhvaćena gospodarskim proizvodnim djelatnostima |
| N06 | Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi biomase | | Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima – u ovom slučaju energija iz biomase |
| N07 | Inputi ostale obnovljive prirodne energije | | Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima – u ovom slučaju ostali tokovi koji nisu navedeni pod N03, N04, N05 i N06, kao što su npr. geotermalna energija, energija valova i energija plime i oseke |
| Energenti | | Tokovi energije proizvedeni kao izlazne vrijednosti gospodarskih proizvodnih djelatnosti (proizvodi definirani u nacionalnim računima ESA-a). |
| P08 | Kameni ugljen | 1.1 – 1. | Antracit |

Oznaka

Odgovara Prilogu B Uredbi (EZ) br. 1099/2008

Definicija energenta

(ako ne odgovara Prilogu B Uredbi (EZ) br. 1099/2008)

Inputi prirodne energije

Tokovi energije koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša u okviru gospodarskih proizvodnih djelatnosti ili se izravno upotrebljavaju u proizvodnji

N01

Inputi neobnovljive prirodne energije iz fosilnih goriva

Tokovi energije koji su gospodarskim proizvodnim djelatnostima preusmjereni iz fosilnih izvora energije (naftni izvori, izvori prirodnog plina, izvori ugljena i treseta) u prirodnom okolišu

N02

Inputi neobnovljive prirodne energije iz nuklearnih izvora

Tokovi upotrebljive nuklearne energije koji su gospodarskim proizvodnim djelatnostima preusmjereni iz mineralnih izvora u prirodnom okolišu

N03

Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi vode

Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima – u ovom slučaju hidrokinetička energija

N04

Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi vjetra

Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima– u ovom slučaju kinetička energija vjetra uhvaćena gospodarskim proizvodnim djelatnostima

N05

Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi solarne energiji

Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima u ovom slučaju energija sunčevog zračenja uhvaćena gospodarskim proizvodnim djelatnostima

N06

Inputi obnovljive prirodne energije na osnovi biomase

Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima – u ovom slučaju energija iz biomase

N07

Inputi ostale obnovljive prirodne energije

Tokovi energije iz obnovljivih izvora koji su preusmjereni iz prirodnog okoliša gospodarskim proizvodnim djelatnostima – u ovom slučaju ostali tokovi koji nisu navedeni pod N03, N04, N05 i N06, kao što su npr. geotermalna energija, energija valova i energija plime i oseke

Energenti

Tokovi energije proizvedeni kao izlazne vrijednosti gospodarskih proizvodnih djelatnosti (proizvodi definirani u nacionalnim računima ESA-a).

P08

Kameni ugljen

1.1 – 1.

Antracit

| 1.1 – 2. | Koksni ugljen |
| --- | --- |

1.1 – 2.

Koksni ugljen

| 1.1 – 3. | Drugi bitumenizirani ugljen (ugljen za proizvodnju pare) |
| --- | --- |

1.1 – 3.

Drugi bitumenizirani ugljen (ugljen za proizvodnju pare)

P09

Mrki ugljen i treset

| 1.1 – 4. | Subbitumenizirani ugljen |
| --- | --- |

1.1 – 4.

Subbitumenizirani ugljen

| 1.1 – 5. | Lignit |
| --- | --- |

1.1 – 5.

Lignit

| 1.1 – 15. | Treset |
| --- | --- |

1.1 – 15.

Treset

| 1.1 – 17. | Naftni škriljevac i naftni pijesak |
| --- | --- |

1.1 – 17.

Naftni škriljevac i naftni pijesak

P10

Sintetski plinovi (= proizvedeni plinovi, osim bioplina)

| 1.1 – 11. | Plin iz plinare |
| --- | --- |

1.1 – 11.

Plin iz plinare

| 1.1 – 12. | Plin iz koksnih peći |
| --- | --- |

1.1 – 12.

Plin iz koksnih peći

| 1.1 – 13. | Plin iz visokih peći |
| --- | --- |

1.1 – 13.

Plin iz visokih peći

| 1.1 – 14. | Ostali pridobiveni plinovi |
| --- | --- |

1.1 – 14.

Ostali pridobiveni plinovi

P11

Sekundarni proizvodi od ugljena (koks, ugljeni katran, briket, BKB i proizvodi od treseta)

| 1.1 – 6. | Briket |
| --- | --- |

1.1 – 6.

Briket

| 1.1 – 7. | Koks iz koksnih peći |
| --- | --- |

1.1 – 7.

Koks iz koksnih peći

| 1.1 – 8. | Koksni plin |
| --- | --- |

1.1 – 8.

Koksni plin

| 1.1 – 9. | Ugljeni katran |
| --- | --- |

1.1 – 9.

Ugljeni katran

| 1.1 – 10. | BKB (briket od mrkog ugljena) |
| --- | --- |

1.1 – 10.

BKB (briket od mrkog ugljena)

| 1.1 – 16. | Proizvodi od treseta |
| --- | --- |

1.1 – 16.

Proizvodi od treseta

P12

Sirova nafta, NGL i drugi ugljikovodici (bez bioloških komponenti)

| 4.1 – 1. | Sirova nafta |
| --- | --- |

4.1 – 1.

Sirova nafta

| 4.1 – 2. | NGL |
| --- | --- |

4.1 – 2.

NGL

| 4.1 – 5. | Drugi ugljikovodici |
| --- | --- |

4.1 – 5.

Drugi ugljikovodici

P13

Prirodni plin (bez bioloških komponenti)

| 2.1 – | Prirodni plin |
| --- | --- |

2.1 –

Prirodni plin

P14

Motorno gorivo (bez bioloških komponenti)

| 4.1 – 10. | Motorni benzin |
| --- | --- |

4.1 – 10.

Motorni benzin

| 4.1 – 11. | Avionski benzin |
| --- | --- |

4.1 – 11.

Avionski benzin

P15

Kerozini i mlazno gorivo (bez bioloških komponenti)

| 4.1 – 12. | Mlazno gorivo benzinskog (gazolinskog) tipa |
| --- | --- |

4.1 – 12.

Mlazno gorivo benzinskog (gazolinskog) tipa

| 4.1 – 13. | Mlazno gorivo kerozinskog tipa (bez bioloških komponent) |
| --- | --- |

4.1 – 13.

Mlazno gorivo kerozinskog tipa (bez bioloških komponent)

| 4.1 – 14. | Ostali kerozini |
| --- | --- |

4.1 – 14.

Ostali kerozini

P16

Laka nafta

| 4.1 – 9. | Laka nafta |
| --- | --- |

4.1 – 9.

Laka nafta

P17

Dizelska goriva za motorna vozila (bez bioloških komponenti)

| 4.1 – 15.1. | Dizelsko gorivo za cestovna vozila |
| --- | --- |

4.1 – 15.1.

Dizelsko gorivo za cestovna vozila

P18

Ulje za grijanje i ostalo plinsko ulje (bez bioloških komponenti)

| 4.1 – 15.2. | Ulje za grijanje i ostalo plinsko ulje |
| --- | --- |

4.1 – 15.2.

Ulje za grijanje i ostalo plinsko ulje

P19

Rezidualna loživa ulja

| 4.1 – 16.1. | Loživo ulje – s malim udjelom sumpora |
| --- | --- |

4.1 – 16.1.

Loživo ulje – s malim udjelom sumpora

| 4.1 – 16.2. | Loživo ulje – s visokim udjelom sumpora |
| --- | --- |

4.1 – 16.2.

Loživo ulje – s visokim udjelom sumpora

P20

Rafinerijski plin, etan i LPG

| 4.1 – 6. | Rafinerijski plin (neukapljeni) |
| --- | --- |

4.1 – 6.

Rafinerijski plin (neukapljeni)

| 4.1 – 7. | Etan |
| --- | --- |

4.1 – 7.

Etan

| 4.1 – 8. | LPG (ukapljeni naftni plin) |
| --- | --- |

4.1 – 8.

LPG (ukapljeni naftni plin)

P21

Ostali naftni derivati, uključujući aditive/oksigenate i rafinerijske sirovine

| 4.1 – 4. | Aditivi/Oksigenati |
| --- | --- |

4.1 – 4.

Aditivi/Oksigenati

| 4.1 – 3. | Rafinerijske sirovine |
| --- | --- |

4.1 – 3.

Rafinerijske sirovine

| 4.1 – 17. | White spirit (specijalni teški benzin) i SBP |
| --- | --- |

4.1 – 17.

White spirit (specijalni teški benzin) i SBP

| 4.1 – 18. | Maziva |
| --- | --- |

4.1 – 18.

Maziva

| 4.1 – 19. | Bitumen |
| --- | --- |

4.1 – 19.

Bitumen

| 4.1 – 21. | Naftni koks |
| --- | --- |

4.1 – 21.

Naftni koks

| 4.1 – 20. | Parafinski vosak |
| --- | --- |

4.1 – 20.

Parafinski vosak

| 4.1 – 22. | Ostali naftni proizvodi |
| --- | --- |

4.1 – 22.

Ostali naftni proizvodi

P22

Nuklearno gorivo

| 3.2.1 – 1.1. | Nuklearni |
| --- | --- |

3.2.1 – 1.1.

Nuklearni

P23

Drvo, drvni otpaci i druga kruta biomasa, ugljen

| 5.1 – 8.1. | Ugljen |
| --- | --- |

5.1 – 8.1.

Ugljen

| 5.2.7 – 1.1. | Ogrjevno drvo, drvni ostaci i nusproizvodi |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.1.

Ogrjevno drvo, drvni ostaci i nusproizvodi

| 5.2.7 – 1.2. | Crni lug |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.2.

Crni lug

| 5.2.7 – 1.3. | Otpaci šećerne trske |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.3.

Otpaci šećerne trske

| 5.2.7 – 1.4. | Otpad životinjskog podrijetla |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.4.

Otpad životinjskog podrijetla

| 5.2.7 – 1.5. | Ostali biljni materijali i ostaci |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.5.

Ostali biljni materijali i ostaci

P24

Tekuća biogoriva

| 5.1 – 10.1. | Biobenzin |
| --- | --- |

5.1 – 10.1.

Biobenzin

| 5.1 – 10.2. | Biodizel |
| --- | --- |

5.1 – 10.2.

Biodizel

| 5.1 – 10.3. | Biokerozin za mlazne motore |
| --- | --- |

5.1 – 10.3.

Biokerozin za mlazne motore

| 5.1 – 10.4. | Druga tekuća biogoriva |
| --- | --- |

5.1 – 10.4.

Druga tekuća biogoriva

P25

Bioplin

| 5.2.7 – 2.1. | Deponijski plin |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.1.

Deponijski plin

| 5.2.7 – 2.2. | Plin kanalizacijskog mulja |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.2.

Plin kanalizacijskog mulja

| 5.2.7 – 2.3. | Ostali bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.3.

Ostali bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom

| 5.2.7 – 3. | Bioplinovi dobiveni toplinskim procesima |
| --- | --- |

5.2.7 – 3.

Bioplinovi dobiveni toplinskim procesima

P26

Električna energija

| 3.1. | Električna struja |
| --- | --- |

3.1.

Električna struja

P27

Toplina

| 3.1. | Toplina |
| --- | --- |

3.1.

Toplina

| 5.1 – 2. | Geotermalna energija |
| --- | --- |

5.1 – 2.

Geotermalna energija

| 5.1 – 3. | Solarna energija |
| --- | --- |

5.1 – 3.

Solarna energija

Ostaci energije

Tokovi energije iz neproizvoda koji su odbačeni, oslobođeni ili otpušteni u gospodarskim djelatnostima proizvodnje, potrošnje i akumulacije

R28

Obnovljivi otpad

| 5.1 – 7.1. | Obnovljivi komunalni otpad |
| --- | --- |

5.1 – 7.1.

Obnovljivi komunalni otpad

R29

Neobnovljivi otpad

| 5.1 – 6. | Industrijski otpad (neobnovljivi) |
| --- | --- |

5.1 – 6.

Industrijski otpad (neobnovljivi)

| 5.1 – 7.2. | Neobnovljivi komunalni otpad |
| --- | --- |

5.1 – 7.2.

Neobnovljivi komunalni otpad

R30

Razne vrste gubitaka energije (za vrijeme vađenja, distribucije, pohrane ili pretvorbe i rasipanje topline u krajnjoj uporabi)

Tokovi energije (uglavnom u obliku rasipanja topline) koji su odbačeni, oslobođeni ili otpušteni u okoliš putem gospodarskih djelatnosti

R31

Energija sadržana u proizvodima za neenergetsku namjenu

Tokovi energije sadržani u proizvodima za neenergetsku namjenu, kao što su maziva, bitumen

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/9

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/173

оd 9. veljače 2016.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Aachener Weihnachts – Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Njemačke za upis naziva „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Njemačke za upis naziva „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 312, 22.9.2015., str. 5.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/174

оd 9. veljače 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 91,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 174,4 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 182,4 |
| ZZ | 133,7 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 33,6 |
| TR | 158,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,5 |
| MA | 59,2 |
| TN | 46,2 |
| TR | 47,6 |
| ZZ | 49,6 |
| 0805 20 10 | IL | 127,8 |
| MA | 87,0 |
| ZZ | 107,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 72,6 |
| IL | 156,9 |
| JM | 156,4 |
| MA | 118,2 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 50 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 88,1 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | CL | 181,1 |
| CN | 93,5 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

91,3

TR

116,3

ZZ

174,4

0707 00 05

MA

85,0

TR

182,4

ZZ

133,7

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

33,6

TR

158,4

ZZ

96,0

0805 10 20

EG

45,5

MA

59,2

TN

46,2

TR

47,6

ZZ

49,6

0805 20 10

IL

127,8

MA

87,0

ZZ

107,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

72,6

IL

156,9

JM

156,4

MA

118,2

TR

65,1

ZZ

113,8

0805 50 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0808 10 80

CA

138,9

CL

88,1

US

146,9

ZZ

124,6

0808 30 90

CL

181,1

CN

93,5

TR

81,0

ZA

110,4

ZZ

116,5

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/12

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/175

оd 8. veljače 2016.

o mjeri koju je poduzela Španjolska u skladu s Direktivom 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća kojom zabranjuje stavljanje na tržište jednog tipa visokotlačnog čistača

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 670)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o strojevima o izmjeni Direktive 95/16/EZ (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,

budući da:

| (1) | U skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. Direktive 2006/42/EZ Španjolska je Komisiju obavijestila o mjeri kojom zabranjuje stavljanje na tržište visokotlačnog čistača tipa Parkside PHD 100 B2, koji proizvodi tvrtka Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Njemačka, a distribuira LIDL Supermercados, S.A.U., Španjolska. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. Direktive 2006/42/EZ Španjolska je Komisiju obavijestila o mjeri kojom zabranjuje stavljanje na tržište visokotlačnog čistača tipa Parkside PHD 100 B2, koji proizvodi tvrtka Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Njemačka, a distribuira LIDL Supermercados, S.A.U., Španjolska.

| (2) | Razlog za poduzimanje mjere bila je nesukladnost tog visokotlačnog čistača s temeljnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2006/42/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Razlog za poduzimanje mjere bila je nesukladnost tog visokotlačnog čistača s temeljnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2006/42/EZ.

| (3) | Odjeljkom 1.5.1. („Električno napajanje”) Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ zahtijeva se da, kada se napajaju električnom energijom, strojevi budu konstruirani, izrađeni i opremljeni tako da se spriječe ili da se mogu spriječiti sve opasnosti električne prirode. Odjeljkom 1.5.2. („Statički elektricitet”) istog Priloga I. zahtijeva se da strojevi budu konstruirani i izrađeni tako da sprječavaju ili ograničavaju nakupljanje potencijalno opasnih elektrostatičkih naboja i/ili budu opremljeni sustavima za pražnjenje od istih. |
| --- | --- |

(3)

Odjeljkom 1.5.1. („Električno napajanje”) Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ zahtijeva se da, kada se napajaju električnom energijom, strojevi budu konstruirani, izrađeni i opremljeni tako da se spriječe ili da se mogu spriječiti sve opasnosti električne prirode. Odjeljkom 1.5.2. („Statički elektricitet”) istog Priloga I. zahtijeva se da strojevi budu konstruirani i izrađeni tako da sprječavaju ili ograničavaju nakupljanje potencijalno opasnih elektrostatičkih naboja i/ili budu opremljeni sustavima za pražnjenje od istih.

| (4) | U EZ izjavi o sukladnosti koju je izdao proizvođač za visokotlačni čistač navodi se, među ostalim, usklađena norma EN 60335-2-67:2009 „Kućanski i slični električni aparati – Sigurnost – Dio 2-67: Posebni zahtjevi za strojeve za obradu i čišćenje podova za komercijalnu uporabu (IEC 60335-2-67:2002 (MOD) + A1:2005 (MOD)”. |
| --- | --- |

(4)

U EZ izjavi o sukladnosti koju je izdao proizvođač za visokotlačni čistač navodi se, među ostalim, usklađena norma EN 60335-2-67:2009 „Kućanski i slični električni aparati – Sigurnost – Dio 2-67: Posebni zahtjevi za strojeve za obradu i čišćenje podova za komercijalnu uporabu (IEC 60335-2-67:2002 (MOD) + A1:2005 (MOD)”.

| (5) | Španjolska nadležna tijela utvrdila su da taj visokotlačni čistač ima sljedeće nedostatke:






  — | stupanj zaštite od štetnog prodora vode niži je od razine IPX7 potrebne za ručne uređaje, uz posljedični rizik od strujnog udara. To nije u skladu s odjeljcima 1.5.1. i 1.5.2. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ niti sa stavkom 6.2. usklađene norme EN 60335-2-67:2009 u pogledu ručnih uređaja, |
| --- | --- | --- |

(5)

Španjolska nadležna tijela utvrdila su da taj visokotlačni čistač ima sljedeće nedostatke:

—

stupanj zaštite od štetnog prodora vode niži je od razine IPX7 potrebne za ručne uređaje, uz posljedični rizik od strujnog udara. To nije u skladu s odjeljcima 1.5.1. i 1.5.2. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ niti sa stavkom 6.2. usklađene norme EN 60335-2-67:2009 u pogledu ručnih uređaja,

| — | dužina električnog kabela manja je od 15 m, uz posljedični rizik od strujnog udara. To nije u skladu s odjeljcima 1.5.1. i 1.5.2. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ niti sa stavkom 25.7. usklađene norme EN 60335-2-67:2009 u pogledu ručnih uređaja, |
| --- | --- |

—

dužina električnog kabela manja je od 15 m, uz posljedični rizik od strujnog udara. To nije u skladu s odjeljcima 1.5.1. i 1.5.2. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ niti sa stavkom 25.7. usklađene norme EN 60335-2-67:2009 u pogledu ručnih uređaja,

| — | visokotlačni čistač ima otvor na visini manjoj od 60 mm od poda kroz koji bi tekućina mogla dospjeti do dijelova pod naponom, uz posljedični rizik od strujnog udara. To nije u skladu s odjeljcima 1.5.1. i 1.5.2. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ te sa stavkom 22.101. usklađene norme EN 60335-2-67:2009. |
| --- | --- |

—

visokotlačni čistač ima otvor na visini manjoj od 60 mm od poda kroz koji bi tekućina mogla dospjeti do dijelova pod naponom, uz posljedični rizik od strujnog udara. To nije u skladu s odjeljcima 1.5.1. i 1.5.2. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ te sa stavkom 22.101. usklađene norme EN 60335-2-67:2009.

| (6) | Komisija je pozvala proizvođača Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG i distributera LIDL Supermercados, S.A.U. da iznesu svoje primjedbe o mjeri koju je poduzela Španjolska. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pozvala proizvođača Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG i distributera LIDL Supermercados, S.A.U. da iznesu svoje primjedbe o mjeri koju je poduzela Španjolska.

| (7) | Nije primljen odgovor proizvođača. Distributer je u odgovoru svojeg predstavnika iznio mišljenje da je stroj prenosivi uređaj i da su niži tehnički zahtjevi, stupanj zaštite i dužina električnog kabela u skladu s onim što se traži za prenosive uređaje, dok se nedostaci koje su navela španjolska nadležna tijela odnose na zahtjeve za ručne uređaje. U pogledu otvora distributer smatra da je zahtjev ispunjen jer nema dijelova pod naponom u visokotlačnom čistaču na visini manjoj od 60 mm od poda. |
| --- | --- |

(7)

Nije primljen odgovor proizvođača. Distributer je u odgovoru svojeg predstavnika iznio mišljenje da je stroj prenosivi uređaj i da su niži tehnički zahtjevi, stupanj zaštite i dužina električnog kabela u skladu s onim što se traži za prenosive uređaje, dok se nedostaci koje su navela španjolska nadležna tijela odnose na zahtjeve za ručne uređaje. U pogledu otvora distributer smatra da je zahtjev ispunjen jer nema dijelova pod naponom u visokotlačnom čistaču na visini manjoj od 60 mm od poda.

| (8) | U skladu s raspoloživim dokumentima različita razina zahtjeva tehničke sigurnosti koju navode španjolska nadležna tijela i distributer izravno je povezana s pitanjem bi li visokotlačni čistač trebalo razvrstati kao ručni uređaj ili kao prenosivi uređaj kako je definirano usklađenom normom EN 60335-1 „Kućanski i slični električni aparati – Sigurnost – Dio 1: Opći zahtjevi”. Nadalje, norma EN 60335-2-67 mora se primjenjivati zajedno s normom EN 60335-1. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s raspoloživim dokumentima različita razina zahtjeva tehničke sigurnosti koju navode španjolska nadležna tijela i distributer izravno je povezana s pitanjem bi li visokotlačni čistač trebalo razvrstati kao ručni uređaj ili kao prenosivi uređaj kako je definirano usklađenom normom EN 60335-1 „Kućanski i slični električni aparati – Sigurnost – Dio 1: Opći zahtjevi”. Nadalje, norma EN 60335-2-67 mora se primjenjivati zajedno s normom EN 60335-1.

| (9) | Iz analize dokaza koje su podnijela španjolska nadležna tijela i dokumenata koje je dostavio distributer proizlazi da visokotlačni čistač ima dvojnu uporabu, tj. može se upotrebljavati kao prenosivi uređaj, kako je izjavio distributer, ali i kao ručni uređaj, kako su navela španjolska nadležna tijela. U svakom slučaju, čak i ako bi se smatralo da je visokotlačni čistač prenosivi uređaj, njegova uporaba kao ručnog uređaja mogla bi se smatrati „razumno predvidivom nepravilnom uporabom” u smislu načela objedinjene sigurnosti navedenih u odjeljcima 1.1.2. i 1.7.4.1. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ kojima se propisuje da proizvođač mora uzeti u obzir predviđenu uporabu i svaku razumno predvidivu nepravilnu uporabu strojeva. Stoga bi visokotlačni čistač trebao u svakom slučaju ispuniti strože zahtjeve za tehničku sigurnost ručnih uređaja. |
| --- | --- |

(9)

Iz analize dokaza koje su podnijela španjolska nadležna tijela i dokumenata koje je dostavio distributer proizlazi da visokotlačni čistač ima dvojnu uporabu, tj. može se upotrebljavati kao prenosivi uređaj, kako je izjavio distributer, ali i kao ručni uređaj, kako su navela španjolska nadležna tijela. U svakom slučaju, čak i ako bi se smatralo da je visokotlačni čistač prenosivi uređaj, njegova uporaba kao ručnog uređaja mogla bi se smatrati „razumno predvidivom nepravilnom uporabom” u smislu načela objedinjene sigurnosti navedenih u odjeljcima 1.1.2. i 1.7.4.1. Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ kojima se propisuje da proizvođač mora uzeti u obzir predviđenu uporabu i svaku razumno predvidivu nepravilnu uporabu strojeva. Stoga bi visokotlačni čistač trebao u svakom slučaju ispuniti strože zahtjeve za tehničku sigurnost ručnih uređaja.

| (10) | U skladu s tim visokotlačni čistač tipa Parkside PHD 100 B2, koji proizvodi tvrtka Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Njemačka, a distribuira LIDL Supermercados, S.A.U., Španjolska, ne ispunjava temeljne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve navedene u članku 5. stavku 1. točki (a) Direktive 2006/42/EZ. Nesukladnost bi mogla prouzročiti ozbiljan rizik od povrede korisnika. Stoga je mjeru koju je poduzela Španjolska primjereno smatrati opravdanom, |
| --- | --- |

(10)

U skladu s tim visokotlačni čistač tipa Parkside PHD 100 B2, koji proizvodi tvrtka Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Njemačka, a distribuira LIDL Supermercados, S.A.U., Španjolska, ne ispunjava temeljne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve navedene u članku 5. stavku 1. točki (a) Direktive 2006/42/EZ. Nesukladnost bi mogla prouzročiti ozbiljan rizik od povrede korisnika. Stoga je mjeru koju je poduzela Španjolska primjereno smatrati opravdanom,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Opravdana je mjera koju je poduzela Španjolska kojom zabranjuje stavljanje na tržište visokotlačnog čistača tipa Parkside PHD 100 B2, koji proizvodi tvrtka Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Njemačka, a distribuira LIDL Supermercados, S.A.U., Španjolska.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. veljače 2016.

Za Komisiju

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 157, 9.6.2006., str. 24.

1

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/14

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/176

оd 9. veljače 2016.

o prekidu antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 9.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   MJERE NA SNAZI

| (1) | Nakon antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”) u pogledu uvoza vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) antidampinške mjere uvedene su Uredbom Vijeća (EZ) br. 130/2006 („početni ispitni postupak”) (2). Mjere su se primjenjivale na sve proizvođače izvoznike vinske kiseline podrijetlom iz NRK-a, osim na društvo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co.Ltd, na koje se primjenjivala nulta stopa pristojbe. |
| --- | --- |

(1)

Nakon antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”) u pogledu uvoza vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) antidampinške mjere uvedene su Uredbom Vijeća (EZ) br. 130/2006 („početni ispitni postupak”) (2). Mjere su se primjenjivale na sve proizvođače izvoznike vinske kiseline podrijetlom iz NRK-a, osim na društvo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co.Ltd, na koje se primjenjivala nulta stopa pristojbe.

2

| (2) | U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”) (3) Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 332/2012 (4) kineski proizvođač izvoznik Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd izuzet je od naknadnih revizija mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 130/2006. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”) (3) Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 332/2012 (4) kineski proizvođač izvoznik Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd izuzet je od naknadnih revizija mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 130/2006.

3

4

| (3) | Početne mjere kasnije su bile predmet različitih ispitnih postupaka revizije (5). Kao rezultat toga, mjere na snazi čine pristojba na razini zemlje od 34,9 % i dvije pojedinačne stope pristojbe za dva pojedinačna kineska proizvođača izvoznika od 4,7 % odnosno 10,1 % (6). |
| --- | --- |

(3)

Početne mjere kasnije su bile predmet različitih ispitnih postupaka revizije (5). Kao rezultat toga, mjere na snazi čine pristojba na razini zemlje od 34,9 % i dvije pojedinačne stope pristojbe za dva pojedinačna kineska proizvođača izvoznika od 4,7 % odnosno 10,1 % (6).

5

6

| (4) | Raniji ispitni postupak koji je bio ograničen na Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd pokrenut je 29. srpnja 2011. (7). Nakon povlačenja zahtjeva postupak je prekinut odlukom Komisije od 4. lipnja 2012. (8) bez uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(4)

Raniji ispitni postupak koji je bio ograničen na Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd pokrenut je 29. srpnja 2011. (7). Nakon povlačenja zahtjeva postupak je prekinut odlukom Komisije od 4. lipnja 2012. (8) bez uvođenja mjera.

7

8

1.2.   POKRETANJE ISPITNOG POSTUPKA

| (5) | Europska komisija („Komisija”) je 4. prosinca 2014. pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza vinske kiseline podrijetlom iz NRK-a u Uniju, ograničen na Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co.Ltd („Bioking” ili „proizvođač izvoznik”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(5)

Europska komisija („Komisija”) je 4. prosinca 2014. pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza vinske kiseline podrijetlom iz NRK-a u Uniju, ograničen na Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co.Ltd („Bioking” ili „proizvođač izvoznik”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

9

| (6) | Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon zahtjeva koji su 21. listopada 2014. podnijela četiri proizvođača vinske kiseline iz Unije, Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. i Distilleries Mazzari S.p.a. („podnositelji zahtjeva”), koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje vinske kiseline u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon zahtjeva koji su 21. listopada 2014. podnijela četiri proizvođača vinske kiseline iz Unije, Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. i Distilleries Mazzari S.p.a. („podnositelji zahtjeva”), koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje vinske kiseline u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

| (7) | Nakon pokretanja postupka proizvođač izvoznik zatražio je saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija prekršila opće načelo sadržano u članku VI. GATT-a i članku 5. stavku 8. Sporazuma WTO-a o antidampingu (WTO ADA) (10) pokretanjem novog antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe protiv jednog društva jer je antidampinške ispitne postupke potrebno provoditi protiv trećih zemalja u cjelini. Posebno je tvrdio da trenutačni ispitni postupak ima učinak privremene revizije i da će stoga biti u suprotnosti s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a iz prethodne uvodne izjave 2. |
| --- | --- |

(7)

Nakon pokretanja postupka proizvođač izvoznik zatražio je saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija prekršila opće načelo sadržano u članku VI. GATT-a i članku 5. stavku 8. Sporazuma WTO-a o antidampingu (WTO ADA) (10) pokretanjem novog antidampinškog ispitnog postupka na temelju članka 5. Osnovne uredbe protiv jednog društva jer je antidampinške ispitne postupke potrebno provoditi protiv trećih zemalja u cjelini. Posebno je tvrdio da trenutačni ispitni postupak ima učinak privremene revizije i da će stoga biti u suprotnosti s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a iz prethodne uvodne izjave 2.

10

| (8) | Točno je da se ispitni postupci za zaštitu trgovine provode protiv trećih zemalja u cjelini, a ne protiv pojedinačnih društava. Ovaj predmet iznimno je pokrenut protiv jednog društva na temelju članka 5. Osnovne uredbe, a ne na temelju članka 11. stavka 3. te Uredbe, u skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a, a ne protivno njemu. U izvješću Žalbenog tijela WTO-a pojašnjeno je da je proizvođača izvoznika za kojeg je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno da ne vrši damping potrebno isključiti iz područja primjene konačnih mjera uvedenih kao rezultat takvog ispitnog postupka i da ne može podlijegati naknadnim revizijama početnih mjera. Iz tog izvješća ne proizlazi da taj proizvođač izvoznik i njegov uvoz ne mogu ponovno biti predmet ispitnog postupka za potrebe zaštite od dampinškog uvoza i mjera koje se uvode kad su uvjeti za njihovo uvođenje ispunjeni. |
| --- | --- |

(8)

Točno je da se ispitni postupci za zaštitu trgovine provode protiv trećih zemalja u cjelini, a ne protiv pojedinačnih društava. Ovaj predmet iznimno je pokrenut protiv jednog društva na temelju članka 5. Osnovne uredbe, a ne na temelju članka 11. stavka 3. te Uredbe, u skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a, a ne protivno njemu. U izvješću Žalbenog tijela WTO-a pojašnjeno je da je proizvođača izvoznika za kojeg je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno da ne vrši damping potrebno isključiti iz područja primjene konačnih mjera uvedenih kao rezultat takvog ispitnog postupka i da ne može podlijegati naknadnim revizijama početnih mjera. Iz tog izvješća ne proizlazi da taj proizvođač izvoznik i njegov uvoz ne mogu ponovno biti predmet ispitnog postupka za potrebe zaštite od dampinškog uvoza i mjera koje se uvode kad su uvjeti za njihovo uvođenje ispunjeni.

| (9) | Zakonodavstvo Unije mora se, u najvećoj mogućoj mjeri, tumačiti tako da je u skladu s međunarodnim pravom, posebno ako je svrha dotičnih odredbi provedba međunarodnog sporazuma koji je sklopila Unija. Budući da se na temelju Sporazuma WTO-a o antidampingu, s jedne strane, omogućuje uvođenje mjera za suzbijanje štetnog dampinga, ali da ga, s druge strane, Žalbeno tijelo tumači tako da se u skladu s njim ne mogu provesti revizije društava za koje je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno da ne vrše damping, Osnovna uredba mora se nužno tumačiti tako da na temelju nje Unija može pokrenuti ispitni postupak na temelju članka 5. Osnovne uredbe u slučaju kao što je ovaj, kad postoje dokazi prima facie o štetnom dampingu. |
| --- | --- |

(9)

Zakonodavstvo Unije mora se, u najvećoj mogućoj mjeri, tumačiti tako da je u skladu s međunarodnim pravom, posebno ako je svrha dotičnih odredbi provedba međunarodnog sporazuma koji je sklopila Unija. Budući da se na temelju Sporazuma WTO-a o antidampingu, s jedne strane, omogućuje uvođenje mjera za suzbijanje štetnog dampinga, ali da ga, s druge strane, Žalbeno tijelo tumači tako da se u skladu s njim ne mogu provesti revizije društava za koje je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno da ne vrše damping, Osnovna uredba mora se nužno tumačiti tako da na temelju nje Unija može pokrenuti ispitni postupak na temelju članka 5. Osnovne uredbe u slučaju kao što je ovaj, kad postoje dokazi prima facie o štetnom dampingu.

prima facie

| (10) | U svakom slučaju, sudskom praksom sudova Unije potvrđuje se da se nijednom odredbom Osnovne uredbe ne sprječava novi antidampinški postupak u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe koji je ograničen na jedno društvo za koje je u drugom postupku utvrđeno da ne vrši damping, ali za koje trenutačno postoje dokazi prima facie o štetnom dampingu (11). Stoga su tvrdnje proizvođača izvoznika odbijene. |
| --- | --- |

(10)

U svakom slučaju, sudskom praksom sudova Unije potvrđuje se da se nijednom odredbom Osnovne uredbe ne sprječava novi antidampinški postupak u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe koji je ograničen na jedno društvo za koje je u drugom postupku utvrđeno da ne vrši damping, ali za koje trenutačno postoje dokazi prima facie o štetnom dampingu (11). Stoga su tvrdnje proizvođača izvoznika odbijene.

prima facie

11

1.3.   ZAINTERESIRANE STRANE

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju postupka posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, udruženje proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika i nadležna tijela Narodne Republike Kine, nepovezane uvoznike, dobavljače i korisnike koji su joj poznati te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju postupka posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, udruženje proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika i nadležna tijela Narodne Republike Kine, nepovezane uvoznike, dobavljače i korisnike koji su joj poznati te ih pozvala na sudjelovanje.

| (12) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima.

1.4.   PROIZVOĐAČI U ANALOGNOJ ZEMLJI

| (13) | Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije te ih pozvala na sudjelovanje. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Argentinu („analogna zemlja”). |
| --- | --- |

(13)

Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije te ih pozvala na sudjelovanje. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe predvidjela Argentinu („analogna zemlja”).

1.5.   ODABIR UZORKA

| (14) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

1.5.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (15) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg obujma prodaje u Uniji, pri čemu je osigurala da su obje države članice proizvođači, Italija i Španjolska, zastupljene u uzorku. Komisija se oslonila na sve raspoložive podatke koji se odnose na industriju Unije, kao što su zahtjev, podaci dobiveni od talijanskog Nacionalnog udruženja industrijskih destilerija i proizvođača alkoholnih pića (Assodistil) i drugih proizvođača iz Unije koji su joj poznati i koji su sudjelovali u standardnom postupku u skladu s člankom 5. stavkom 4. Osnovne uredbe. Privremeni se uzorak sastojao od triju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku predstavljali su približno 56 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg obujma prodaje u Uniji, pri čemu je osigurala da su obje države članice proizvođači, Italija i Španjolska, zastupljene u uzorku. Komisija se oslonila na sve raspoložive podatke koji se odnose na industriju Unije, kao što su zahtjev, podaci dobiveni od talijanskog Nacionalnog udruženja industrijskih destilerija i proizvođača alkoholnih pića (Assodistil) i drugih proizvođača iz Unije koji su joj poznati i koji su sudjelovali u standardnom postupku u skladu s člankom 5. stavkom 4. Osnovne uredbe. Privremeni se uzorak sastojao od triju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku predstavljali su približno 56 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (16) | Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak.

| (17) | Jedan proizvođač iz Unije, koji nije bio uključen u privremeni uzorak, tvrdio je da u uzorku manji proizvođači iz Unije nisu dovoljno zastupljeni. Tvrdio je da ih je potrebno uključiti u konačan uzorak jer je štetan učinak dampinškog uvoza od društva Bioking uglavnom utjecao na manja društva. Talijansko Nacionalno udruženje industrijskih destilerija i proizvođača alkoholnih pića (Assodistil) tvrdilo je isto. |
| --- | --- |

(17)

Jedan proizvođač iz Unije, koji nije bio uključen u privremeni uzorak, tvrdio je da u uzorku manji proizvođači iz Unije nisu dovoljno zastupljeni. Tvrdio je da ih je potrebno uključiti u konačan uzorak jer je štetan učinak dampinškog uvoza od društva Bioking uglavnom utjecao na manja društva. Talijansko Nacionalno udruženje industrijskih destilerija i proizvođača alkoholnih pića (Assodistil) tvrdilo je isto.

| (18) | Svi su proizvođači vinske kiseline iz Unije mali i srednji poduzetnici. Dodavanjem manjeg proizvođača iz Unije uzorku ne bi se bitno promijenila njegova reprezentativnost i to ne bi imalo nikakav znatan učinak na pokazatelje štete koji se procjenjuju na temelju podataka iz uzorka. Makroekonomski pokazatelji kao što je obujam prodaje (kako je opisan u uvodnoj izjavi 109.) u svakom se slučaju temelje na podacima industrije Unije u cjelini, tj. svih proizvođača iz Unije, uključujući dotičnog proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(18)

Svi su proizvođači vinske kiseline iz Unije mali i srednji poduzetnici. Dodavanjem manjeg proizvođača iz Unije uzorku ne bi se bitno promijenila njegova reprezentativnost i to ne bi imalo nikakav znatan učinak na pokazatelje štete koji se procjenjuju na temelju podataka iz uzorka. Makroekonomski pokazatelji kao što je obujam prodaje (kako je opisan u uvodnoj izjavi 109.) u svakom se slučaju temelje na podacima industrije Unije u cjelini, tj. svih proizvođača iz Unije, uključujući dotičnog proizvođača iz Unije.

| (19) | Osim toga, postojali su drugi proizvođači iz Unije koji nisu bili uključeni u uzorak, svi mali i srednji poduzetnici, koji su predstavljali znatniji obujam prodaje i koji su pristali da ih se uključi u uzorak. Dotični proizvođač iz Unije nije dostavio nikakav drugi razlog zbog kojeg bi trebalo zanemariti bilo kojeg od tih proizvođača i umjesto njih odabrati njegovo društvo. |
| --- | --- |

(19)

Osim toga, postojali su drugi proizvođači iz Unije koji nisu bili uključeni u uzorak, svi mali i srednji poduzetnici, koji su predstavljali znatniji obujam prodaje i koji su pristali da ih se uključi u uzorak. Dotični proizvođač iz Unije nije dostavio nikakav drugi razlog zbog kojeg bi trebalo zanemariti bilo kojeg od tih proizvođača i umjesto njih odabrati njegovo društvo.

| (20) | Nisu dostavljene nikakve dodatne primjedbe. Privremeni uzorak stoga je potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(20)

Nisu dostavljene nikakve dodatne primjedbe. Privremeni uzorak stoga je potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

1.5.2.   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (21) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (22) | Deset društava dostavilo je zatražene podatke. Međutim, samo je jedno od njih bilo nepovezani uvoznik/trgovac dotičnog proizvoda. Preostalih devet društava smatralo se korisnicima i dobili su odgovarajuće upitnike. |
| --- | --- |

(22)

Deset društava dostavilo je zatražene podatke. Međutim, samo je jedno od njih bilo nepovezani uvoznik/trgovac dotičnog proizvoda. Preostalih devet društava smatralo se korisnicima i dobili su odgovarajuće upitnike.

| (23) | S obzirom na mali broj nepovezanih uvoznika/trgovaca koji surađuju Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na mali broj nepovezanih uvoznika/trgovaca koji surađuju Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.6.   OBRASCI ZAHTJEVA ZA PRIMJENU TRETMANA TRŽIŠNOGA GOSPODARSTVA

| (24) | Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je poslala obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva proizvođaču izvozniku iz NRK-a, kako je zatraženo. |
| --- | --- |

(24)

Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je poslala obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva proizvođaču izvozniku iz NRK-a, kako je zatraženo.

1.7.   ODGOVORI NA UPITNIK

| (25) | Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanom uvozniku/trgovcu koji surađuje, devet korisnika, trinaest dobavljača, proizvođaču izvozniku iz NRK-a i proizvođačima iz pet potencijalnih analognih zemalja, odnosno Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije. Osim toga, s potencijalnim proizvođačima iz SAD-a kontaktirano je telefonom. Međutim, nakon uspostavljenih kontakata potvrdilo se da se u SAD-u ne proizvodi vinska kiselina. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanom uvozniku/trgovcu koji surađuje, devet korisnika, trinaest dobavljača, proizvođaču izvozniku iz NRK-a i proizvođačima iz pet potencijalnih analognih zemalja, odnosno Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije. Osim toga, s potencijalnim proizvođačima iz SAD-a kontaktirano je telefonom. Međutim, nakon uspostavljenih kontakata potvrdilo se da se u SAD-u ne proizvodi vinska kiselina.

| (26) | Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog nepovezanog uvoznika koji surađuje, osam korisnika, četiri dobavljača iz Unije, proizvođača izvoznika iz NRK-a i jednog proizvođača iz Australije. |
| --- | --- |

(26)

Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog nepovezanog uvoznika koji surađuje, osam korisnika, četiri dobavljača iz Unije, proizvođača izvoznika iz NRK-a i jednog proizvođača iz Australije.

1.8.   POSJETI RADI PROVJERE

| (27) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava: | proizvođači iz Unije






  — | Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Italija, |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

proizvođači iz Unije

—

Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Italija,

| — | Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Španjolska, |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Španjolska,

| — | Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Italija, |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Italija,

| | nepovezani uvoznik






  — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Njemačka, |
| --- | --- | --- |

nepovezani uvoznik

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Njemačka,

| | korisnici






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Danska, |
| --- | --- | --- |

korisnici

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Danska,

| — | VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Njemačka, |
| --- | --- |

—

VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Njemačka,

| | proizvođač izvoznik iz NRK-a






  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Kina, |
| --- | --- | --- |

proizvođač izvoznik iz NRK-a

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Kina,

| | proizvođač u analognoj zemlji






  — | Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Australija. |
| --- | --- | --- |

proizvođač u analognoj zemlji

—

Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Australija.

1.9.   RAZDOBLJE ISPITNOG POSTUPKA I RAZMATRANO RAZDOBLJE

| (28) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(28)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   DOTIČNI PROIZVOD

| (29) | Dotični proizvod je vinska kiselina podrijetlom iz Narodne Republike Kine, isključujući vinsku kiselinu D-(-) s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („dotični proizvod”). |
| --- | --- |

(29)

Dotični proizvod je vinska kiselina podrijetlom iz Narodne Republike Kine, isključujući vinsku kiselinu D-(-) s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („dotični proizvod”).

| (30) | Vinska kiselina upotrebljava se kao sastojak u gotovim proizvodima kao što su vino i druga pića, hrana i farmaceutski proizvodi ili kao aditiv za ubrzavanje ili usporavanje određenih kemijskih procesa, na primjer kao retardant u gipsu. |
| --- | --- |

(30)

Vinska kiselina upotrebljava se kao sastojak u gotovim proizvodima kao što su vino i druga pića, hrana i farmaceutski proizvodi ili kao aditiv za ubrzavanje ili usporavanje određenih kemijskih procesa, na primjer kao retardant u gipsu.

| (31) | Dotični proizvod može se dobiti iz nusproizvoda pri proizvodnji vina, posebno vinskog taloga, kao što je to slučaj sa svim proizvođačima iz Unije („prirodna vinska kiselina”) ili kemijskom sintezom, iz benzena i maleinskog anhidrida, pri čemu je potonja tvar glavna sirovina koju upotrebljava Bioking („sintetska vinska kiselina”). |
| --- | --- |

(31)

Dotični proizvod može se dobiti iz nusproizvoda pri proizvodnji vina, posebno vinskog taloga, kao što je to slučaj sa svim proizvođačima iz Unije („prirodna vinska kiselina”) ili kemijskom sintezom, iz benzena i maleinskog anhidrida, pri čemu je potonja tvar glavna sirovina koju upotrebljava Bioking („sintetska vinska kiselina”).

2.2.   ISTOVJETNI PROIZVOD

| (32) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:






  — | dotični proizvod, |
| --- | --- | --- |

(32)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

—

dotični proizvod,

| — | proizvod koji proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, |
| --- | --- |

—

proizvod koji proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u analognoj zemlji, odabranoj kako je opisano u uvodnim izjavama 63. do 68. u nastavku, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u analognoj zemlji, odabranoj kako je opisano u uvodnim izjavama 63. do 68. u nastavku, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (33) | Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

2.3.   TVRDNJE U POGLEDU OPSEGA PROIZVODA

| (34) | Zainteresirana strana tvrdila je da sintetska i prirodna vinska kiselina nisu istovjetni proizvodi. Ta je strana smatrala da se te dvije vrste vinske kiseline razlikuju u pogledu sirovina, proizvodnog procesa, troškova proizvodnje, regulatornog tretmana, percepcije potrošača, fizičkih svojstava i krajnje upotrebe. Zbog tih razlika nije bilo moguće napraviti primjerenu usporedbu sintetske vinske kiseline koju proizvodi Bioking i prirodne vinske kiseline koju proizvodi industrija Unije. |
| --- | --- |

(34)

Zainteresirana strana tvrdila je da sintetska i prirodna vinska kiselina nisu istovjetni proizvodi. Ta je strana smatrala da se te dvije vrste vinske kiseline razlikuju u pogledu sirovina, proizvodnog procesa, troškova proizvodnje, regulatornog tretmana, percepcije potrošača, fizičkih svojstava i krajnje upotrebe. Zbog tih razlika nije bilo moguće napraviti primjerenu usporedbu sintetske vinske kiseline koju proizvodi Bioking i prirodne vinske kiseline koju proizvodi industrija Unije.

| (35) | Tvrdilo se i da se, s obzirom na različita svojstva, sintetskom vinskom kiselinom mogu bolje zadovoljiti potrebe određenih korisnika. Sintetska vinska kiselina proizvodi se iz maleinskog anhidrida čija dostupnost ne ovisi o klimatskim uvjetima, dok se prirodna vinska kiselina proizvodi iz kalcijeva tartrata koji se dobiva iz vinskog taloga te stoga njegova dostupnost ovisi o kvaliteti berbe grožđa, odnosno o klimatskim uvjetima. Stoga je zbog sigurnosti opskrbe i stabilnosti cijena tržišno natjecanje između tih dviju vrsta vinske kiseline opisano kao ograničeno. |
| --- | --- |

(35)

Tvrdilo se i da se, s obzirom na različita svojstva, sintetskom vinskom kiselinom mogu bolje zadovoljiti potrebe određenih korisnika. Sintetska vinska kiselina proizvodi se iz maleinskog anhidrida čija dostupnost ne ovisi o klimatskim uvjetima, dok se prirodna vinska kiselina proizvodi iz kalcijeva tartrata koji se dobiva iz vinskog taloga te stoga njegova dostupnost ovisi o kvaliteti berbe grožđa, odnosno o klimatskim uvjetima. Stoga je zbog sigurnosti opskrbe i stabilnosti cijena tržišno natjecanje između tih dviju vrsta vinske kiseline opisano kao ograničeno.

| (36) | U članku 1. stavku 4. Osnovne uredbe navodi se da se za potrebe antidampinškog ispitnog postupka proizvodi smatraju istovjetnima ako su identični ili slični u svakom pogledu ili ako imaju vrlo slična obilježja. U obzir se može uzeti niz čimbenika, uključujući fizička, tehnička i kemijska svojstva proizvoda, njihovu upotrebu, međusobnu zamjenjivost, percepciju potrošača, kanale za distribuciju, proizvodni postupak, troškove proizvodnje i kvalitetu. |
| --- | --- |

(36)

U članku 1. stavku 4. Osnovne uredbe navodi se da se za potrebe antidampinškog ispitnog postupka proizvodi smatraju istovjetnima ako su identični ili slični u svakom pogledu ili ako imaju vrlo slična obilježja. U obzir se može uzeti niz čimbenika, uključujući fizička, tehnička i kemijska svojstva proizvoda, njihovu upotrebu, međusobnu zamjenjivost, percepciju potrošača, kanale za distribuciju, proizvodni postupak, troškove proizvodnje i kvalitetu.

| (37) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da vinska kiselina koju proizvode Bioking, proizvođač iz analogne zemlje i industrija Unije imaju istu kemijsku formulu te jednaka tehnička i fizička svojstva, unatoč razlici u sirovinama, proizvodnom postupku ili troškovima proizvodnje. Tim razlikama koje se odnose na proizvodnju ne može se umanjiti istovjetnost krajnjih proizvoda jer je istovjetnost utvrđena na temelju iste kemijske formule i jednakih tehničkih i fizičkih svojstava. Osim toga, proizvodi su stavljeni na tržište u sličnim razredima, imali su slične krajnje primjene i bili su međusobno zamjenjivi. Jedna iznimka odnosi se na sektor proizvodnje vina u EU-u u kojem upotreba sintetske vinske kiseline nije dopuštena na temelju regulatornih mjera EU-a (12), no nije potrebno zbog te iznimke zanemariti ostale važne sličnosti. Na svim ostalim tržišnim segmentima postoji otvoreno i izravno tržišno natjecanje. Ispitnim postupkom pokazalo se da su korisnici u prehrambenom, građevinskom i farmaceutskom sektoru kupovali sintetsku i prirodnu vinsku kiselinu. Stoga tvrdnje nisu bile u skladu s nalazima ispitnog postupka te je potvrđeno da su proizvodi istovjetni. |
| --- | --- |

(37)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da vinska kiselina koju proizvode Bioking, proizvođač iz analogne zemlje i industrija Unije imaju istu kemijsku formulu te jednaka tehnička i fizička svojstva, unatoč razlici u sirovinama, proizvodnom postupku ili troškovima proizvodnje. Tim razlikama koje se odnose na proizvodnju ne može se umanjiti istovjetnost krajnjih proizvoda jer je istovjetnost utvrđena na temelju iste kemijske formule i jednakih tehničkih i fizičkih svojstava. Osim toga, proizvodi su stavljeni na tržište u sličnim razredima, imali su slične krajnje primjene i bili su međusobno zamjenjivi. Jedna iznimka odnosi se na sektor proizvodnje vina u EU-u u kojem upotreba sintetske vinske kiseline nije dopuštena na temelju regulatornih mjera EU-a (12), no nije potrebno zbog te iznimke zanemariti ostale važne sličnosti. Na svim ostalim tržišnim segmentima postoji otvoreno i izravno tržišno natjecanje. Ispitnim postupkom pokazalo se da su korisnici u prehrambenom, građevinskom i farmaceutskom sektoru kupovali sintetsku i prirodnu vinsku kiselinu. Stoga tvrdnje nisu bile u skladu s nalazima ispitnog postupka te je potvrđeno da su proizvodi istovjetni.

12

| (38) | Napominje se da su se proizvodi smatrali istovjetnima u svim prethodnim ispitnim postupcima iz prethodnih uvodnih izjava 1. do 4. |
| --- | --- |

(38)

Napominje se da su se proizvodi smatrali istovjetnima u svim prethodnim ispitnim postupcima iz prethodnih uvodnih izjava 1. do 4.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   UOBIČAJENA VRIJEDNOST

3.1.1.   Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)

Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)

| (39) | Komisija je ocijenila zahtjev proizvođača izvoznika za MET i obavila posjet radi provjere u njegovim poslovnim prostorima. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je ocijenila zahtjev proizvođača izvoznika za MET i obavila posjet radi provjere u njegovim poslovnim prostorima.

| (40) | Kasnije je Komisija nalaze o MET-u objavila proizvođaču izvozniku, nadležnim tijelima dotične zemlje i industriji Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na nalaze i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. Komisija je uzela u obzir iznesena stajališta. Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnoj odluci u pogledu MET-a. |
| --- | --- |

(40)

Kasnije je Komisija nalaze o MET-u objavila proizvođaču izvozniku, nadležnim tijelima dotične zemlje i industriji Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na nalaze i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima. Komisija je uzela u obzir iznesena stajališta. Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnoj odluci u pogledu MET-a.

| (41) | U ispitnom postupku utvrđeno je da, iako je ispunio zahtjeve drugih kriterija iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, proizvođač izvoznik nije ispunio zahtjeve prvog kriterija („kriterij 1.”) jer je domaća cijena osnovne sirovine koja predstavlja glavni ulazni materijal, maleinski anhidrid, koju je platio tijekom razdoblja ispitnog postupka, sustavno bila niža od međunarodnih cijena i u njoj se nisu održavale tržišne vrijednosti. Osim toga, niske kupovne cijene maleinskog anhidrida koje je platio Bioking odgovarale su kineskoj domaćoj cijeni maleinskog anhidrida koja je isto tako bila niža od međunarodnih cijena. Prosječna razlika u cijeni utvrđena tijekom razdoblja ispitnog postupka za Bioking iznosila je 14 %. |
| --- | --- |

(41)

U ispitnom postupku utvrđeno je da, iako je ispunio zahtjeve drugih kriterija iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, proizvođač izvoznik nije ispunio zahtjeve prvog kriterija („kriterij 1.”) jer je domaća cijena osnovne sirovine koja predstavlja glavni ulazni materijal, maleinski anhidrid, koju je platio tijekom razdoblja ispitnog postupka, sustavno bila niža od međunarodnih cijena i u njoj se nisu održavale tržišne vrijednosti. Osim toga, niske kupovne cijene maleinskog anhidrida koje je platio Bioking odgovarale su kineskoj domaćoj cijeni maleinskog anhidrida koja je isto tako bila niža od međunarodnih cijena. Prosječna razlika u cijeni utvrđena tijekom razdoblja ispitnog postupka za Bioking iznosila je 14 %.

| (42) | Razlika u cijeni iz prethodne uvodne izjave 41. bila je rezultat usporedbe domaćih cijena maleinskog anhidrida koju je Bioking platio u NRK-u tijekom razdoblja ispitnog postupka s domaćim cijenama na drugim tržištima. Kako bi provela tu usporedbu cijena, Komisija je najprije odredila dostupnost domaćih cijena maleinskog anhidrida (koje su rezultat kretanja na tržištu) po zemlji te usporedivih vrsta maleinskog anhidrida u tim zemljama s maleinskim anhidridom koji upotrebljava Bioking i maleinskim anhidridom na domaćem tržištu u NRK-u u cjelini. Komisija je smatrala da bi usporedivo tržište trebalo biti u istom geografskom području zbog troškova prijevoza. Komisija je stoga odredila da je zahvaljujući obilježjima domaćeg tržišta na Tajvanu, koje je geografski najbliže tržište NRK-u, mogla provesti odgovarajuću usporedbu s cijenama koje je platio Bioking i s domaćim cijenama maleinskog anhidrida u NRK-u općenito. |
| --- | --- |

(42)

Razlika u cijeni iz prethodne uvodne izjave 41. bila je rezultat usporedbe domaćih cijena maleinskog anhidrida koju je Bioking platio u NRK-u tijekom razdoblja ispitnog postupka s domaćim cijenama na drugim tržištima. Kako bi provela tu usporedbu cijena, Komisija je najprije odredila dostupnost domaćih cijena maleinskog anhidrida (koje su rezultat kretanja na tržištu) po zemlji te usporedivih vrsta maleinskog anhidrida u tim zemljama s maleinskim anhidridom koji upotrebljava Bioking i maleinskim anhidridom na domaćem tržištu u NRK-u u cjelini. Komisija je smatrala da bi usporedivo tržište trebalo biti u istom geografskom području zbog troškova prijevoza. Komisija je stoga odredila da je zahvaljujući obilježjima domaćeg tržišta na Tajvanu, koje je geografski najbliže tržište NRK-u, mogla provesti odgovarajuću usporedbu s cijenama koje je platio Bioking i s domaćim cijenama maleinskog anhidrida u NRK-u općenito.

| (43) | Podaci upotrijebljeni za usporedbu domaćih cijena u NRK-u i trećim zemljama dobiveni su od neovisnog pružatelja tržišnih podataka (13). Usporedba je napravljena između kupovne cijene maleinskog anhidrida društva Bioking (na temelju provjerenih podataka društva Bioking), kineskih domaćih cijena maleinskog anhidrida (izračunanih bez PDV-a) i domaće cijene na Tajvanu (bez PDV-a), kako su dobivene od neovisnog pružatelja. Komisija je analizirala i podatke o domaćim cijenama maleinskog anhidrida na drugim tržištima (SAD i Unija) te se na temelju rezultata usporedbe domaćih cijena u NRK-u i domaćih cijena u SAD-u odnosno Uniji pokazalo da je prosječna razlika u cijeni čak znatno viša od razlike utvrđene za Tajvan. |
| --- | --- |

(43)

Podaci upotrijebljeni za usporedbu domaćih cijena u NRK-u i trećim zemljama dobiveni su od neovisnog pružatelja tržišnih podataka (13). Usporedba je napravljena između kupovne cijene maleinskog anhidrida društva Bioking (na temelju provjerenih podataka društva Bioking), kineskih domaćih cijena maleinskog anhidrida (izračunanih bez PDV-a) i domaće cijene na Tajvanu (bez PDV-a), kako su dobivene od neovisnog pružatelja. Komisija je analizirala i podatke o domaćim cijenama maleinskog anhidrida na drugim tržištima (SAD i Unija) te se na temelju rezultata usporedbe domaćih cijena u NRK-u i domaćih cijena u SAD-u odnosno Uniji pokazalo da je prosječna razlika u cijeni čak znatno viša od razlike utvrđene za Tajvan.

13

| (44) | Razlika u cijeni između kineskih domaćih cijena i domaćih cijena u trećim zemljama može se objasniti činjenicom da se u okviru kineskog sustava PDV-a ne dopušta puni povrat pretporeza u slučaju izvoza maleinskog anhidrida. Tim se sustavom PDV-a stoga destimulira izvoz maleinskog anhidrida iz NRK-a. U skladu s kineskim pravom društva koja izvoze maleinski anhidrid iz NRK-a moraju platiti 17 % PDV-a. Međutim, vraća im se samo dio povezanog pretporeza. U razdoblju ispitnog postupka povrat je iznosio 9 % pretporeza. Stoga politika koja se provodi u NRK-u, na primjer uspostavljanjem nepovoljnih uvjeta u pogledu PDV-a za izvoz određene sirovine (14), najprije dovodi do sniženih (neto) izvoznih cijena te sirovine iz NRK-a (jer se izvoznici iz NRK-a na međunarodnim tržištima moraju natjecati s društvima koja načelno ne plaćaju PDV na izvoznu prodaju) i, kao drugo, do poticaja za preusmjeravanje prodaje na domaće tržište, čime se domaće cijene snižavaju ispod razine međunarodnih cijena. |
| --- | --- |

(44)

Razlika u cijeni između kineskih domaćih cijena i domaćih cijena u trećim zemljama može se objasniti činjenicom da se u okviru kineskog sustava PDV-a ne dopušta puni povrat pretporeza u slučaju izvoza maleinskog anhidrida. Tim se sustavom PDV-a stoga destimulira izvoz maleinskog anhidrida iz NRK-a. U skladu s kineskim pravom društva koja izvoze maleinski anhidrid iz NRK-a moraju platiti 17 % PDV-a. Međutim, vraća im se samo dio povezanog pretporeza. U razdoblju ispitnog postupka povrat je iznosio 9 % pretporeza. Stoga politika koja se provodi u NRK-u, na primjer uspostavljanjem nepovoljnih uvjeta u pogledu PDV-a za izvoz određene sirovine (14), najprije dovodi do sniženih (neto) izvoznih cijena te sirovine iz NRK-a (jer se izvoznici iz NRK-a na međunarodnim tržištima moraju natjecati s društvima koja načelno ne plaćaju PDV na izvoznu prodaju) i, kao drugo, do poticaja za preusmjeravanje prodaje na domaće tržište, čime se domaće cijene snižavaju ispod razine međunarodnih cijena.

14

| (45) | Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da se maleinski anhidrid dobiva iz benzena ili butana koji čini 90 % ukupnog troška proizvodnje. Osim toga, utvrđeno je da su kotacije cijena maleinskog anhidrida u NRK-u na istoj razine, neovisno o tome dobiva li se iz benzena ili butana. Izvoz benzena iz NRK-a podliježe porezu na izvoz od 40 %, a za plaćeni se PDV nakon izvoza ne može dobiti povrat. Stoga se može razumno zaključiti da tržište benzena u NRK-u ima neizravan utjecaj na tržište maleinskog anhidrida koji se proizvodi iz butana, kao što je onaj koji upotrebljava Bioking, te da se tako dodatno pridonosi ukupnom narušavanju tržišta maleinskog anhidrida u NRK-u. |
| --- | --- |

(45)

Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da se maleinski anhidrid dobiva iz benzena ili butana koji čini 90 % ukupnog troška proizvodnje. Osim toga, utvrđeno je da su kotacije cijena maleinskog anhidrida u NRK-u na istoj razine, neovisno o tome dobiva li se iz benzena ili butana. Izvoz benzena iz NRK-a podliježe porezu na izvoz od 40 %, a za plaćeni se PDV nakon izvoza ne može dobiti povrat. Stoga se može razumno zaključiti da tržište benzena u NRK-u ima neizravan utjecaj na tržište maleinskog anhidrida koji se proizvodi iz butana, kao što je onaj koji upotrebljava Bioking, te da se tako dodatno pridonosi ukupnom narušavanju tržišta maleinskog anhidrida u NRK-u.

| (46) | Konačno, ispitnim postupkom pokazalo se da je niz proizvođača maleinskog anhidrida iz NRK-a u državnom vlasništvu i da na kineskom tržištu postoji znatan višak kapaciteta. Može se razumno zaključiti da je postojanost viška kapaciteta povezana sa zaštićenim statusom društava u državnom vlasništvu, čime se uobičajenom tržišnom mehanizmu, kao što su konsolidacija i zatvaranje, onemogućuje rješavanje pitanja tih viškova kapaciteta. |
| --- | --- |

(46)

Konačno, ispitnim postupkom pokazalo se da je niz proizvođača maleinskog anhidrida iz NRK-a u državnom vlasništvu i da na kineskom tržištu postoji znatan višak kapaciteta. Može se razumno zaključiti da je postojanost viška kapaciteta povezana sa zaštićenim statusom društava u državnom vlasništvu, čime se uobičajenom tržišnom mehanizmu, kao što su konsolidacija i zatvaranje, onemogućuje rješavanje pitanja tih viškova kapaciteta.

| (47) | S obzirom na prethodno navedeno, kinesko domaće tržište maleinskog anhidrida smatra se narušenim u cjelini. |
| --- | --- |

(47)

S obzirom na prethodno navedeno, kinesko domaće tržište maleinskog anhidrida smatra se narušenim u cjelini.

| (48) | Nakon objave proizvođač izvoznik tvrdio je da se usporedba cijena maleinskog anhidrida iz uvodnih izjava 41. do 44. temelji na domaćim cijenama i da stoga nije primjerena. Umjesto toga, proizvođač izvoznik predložio je da je izvozne cijene s trećih tržišta trebalo usporediti s kineskim domaćim cijenama. Proizvođač izvoznik dostavio je druge usporedbe cijena između međunarodnih izvoznih cijena i kineskih domaćih cijena. Proizvođač izvoznik naveo je da bi usporedba njegovih kupovnih cijena i izvoznih cijena SAD-a na temelju baze carinskih statističkih podataka SAD-a pokazala da je njegova kupovna cijena sustavno bila viša od izvoznih cijena SAD-a prema različitim tržištima trećih zemalja. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da je trošak sirovine maleinskog anhidrida (cijena butana) na Tajvanu bio veći nego u NRK-u ili SAD-u i da je stoga usporedba tajvanskih cijena neprimjerena. |
| --- | --- |

(48)

Nakon objave proizvođač izvoznik tvrdio je da se usporedba cijena maleinskog anhidrida iz uvodnih izjava 41. do 44. temelji na domaćim cijenama i da stoga nije primjerena. Umjesto toga, proizvođač izvoznik predložio je da je izvozne cijene s trećih tržišta trebalo usporediti s kineskim domaćim cijenama. Proizvođač izvoznik dostavio je druge usporedbe cijena između međunarodnih izvoznih cijena i kineskih domaćih cijena. Proizvođač izvoznik naveo je da bi usporedba njegovih kupovnih cijena i izvoznih cijena SAD-a na temelju baze carinskih statističkih podataka SAD-a pokazala da je njegova kupovna cijena sustavno bila viša od izvoznih cijena SAD-a prema različitim tržištima trećih zemalja. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da je trošak sirovine maleinskog anhidrida (cijena butana) na Tajvanu bio veći nego u NRK-u ili SAD-u i da je stoga usporedba tajvanskih cijena neprimjerena.

| (49) | Druge usporedbe međunarodnih izvoznih cijena koje je dostavio proizvođač izvoznik nisu bile primjerene. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., usporedive domaće cijene sa sličnim uvjetima isporuke smatrale su se primjerenom osnovom za usporedbu. Napominje se i da Bioking nije iznio nijedan razlog kojim bi opravdao svoju tvrdnju da upotreba domaćih cijena za usporedbu sama po sebi ne bi bila primjerena. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., u ispitnom postupku zaključeno je da je zbog troškova prijevoza geografski najbliže tržište vjerojatno najrazumnija osnova za usporedbu. Stoga su odbijene tvrdnje da Tajvan ne čini primjerenu osnovu za usporedbu ili da bi druga osnova za usporedbu, podaci o izvoznim cijenama koje je dostavio Bioking ili carinski statistički podaci SAD-a, bila primjerenija. |
| --- | --- |

(49)

Druge usporedbe međunarodnih izvoznih cijena koje je dostavio proizvođač izvoznik nisu bile primjerene. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., usporedive domaće cijene sa sličnim uvjetima isporuke smatrale su se primjerenom osnovom za usporedbu. Napominje se i da Bioking nije iznio nijedan razlog kojim bi opravdao svoju tvrdnju da upotreba domaćih cijena za usporedbu sama po sebi ne bi bila primjerena. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., u ispitnom postupku zaključeno je da je zbog troškova prijevoza geografski najbliže tržište vjerojatno najrazumnija osnova za usporedbu. Stoga su odbijene tvrdnje da Tajvan ne čini primjerenu osnovu za usporedbu ili da bi druga osnova za usporedbu, podaci o izvoznim cijenama koje je dostavio Bioking ili carinski statistički podaci SAD-a, bila primjerenija.

| (50) | Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da je svaki potencijalni utjecaj na (neto) izvoznu cijenu i stoga na kinesku domaću cijenu maleinskog anhidrida kao posljedica sustava PDV-a iz uvodne izjave 44. preuveličan i da bi bio tek minimalan. Međutim, tvrdnja nije potkrijepljena činjeničnim dokazima. U svakom slučaju, na temelju podataka koji su bili dostupni tijekom ispitnog postupka i kako je vidljivo i iz razlika u cijeni objašnjenih u uvodnim izjavama 41. do 44., razlika bi bila znatna i viša nego što je to tvrdio proizvođač izvoznik. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(50)

Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da je svaki potencijalni utjecaj na (neto) izvoznu cijenu i stoga na kinesku domaću cijenu maleinskog anhidrida kao posljedica sustava PDV-a iz uvodne izjave 44. preuveličan i da bi bio tek minimalan. Međutim, tvrdnja nije potkrijepljena činjeničnim dokazima. U svakom slučaju, na temelju podataka koji su bili dostupni tijekom ispitnog postupka i kako je vidljivo i iz razlika u cijeni objašnjenih u uvodnim izjavama 41. do 44., razlika bi bila znatna i viša nego što je to tvrdio proizvođač izvoznik. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (51) | Proizvođač izvoznik nadalje je tvrdio da potencijalna narušavanja zbog uplitanja države u cijene benzena neće biti relevantna jer butan postaje vodeći čimbenik za određivanje cijena na tržištu te će postupno na tržištu zamijeniti maleinski anhidrid dobiven iz benzena. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 45., izvozne cijene maleinskog anhidrida iz NRK-a na istoj su razini, neovisno o tome dobiva li se iz benzena ili butana. Time se upućuje na to da tržište benzena u NRK-u ima neizravan utjecaj na maleinski anhidrid koji se proizvodi iz butana, kao što je onaj koji upotrebljava Bioking, te da se tako dodatno pridonosi ukupnom narušavanju tržišta maleinskog anhidrida. U svakom slučaju, nalaz da se u troškovima društva Bioking za glavne ulazne materijale u biti ne odražavaju tržišne vrijednosti utvrđen je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik. Konačno, proizvođač izvoznik nije potkrijepio svoju tvrdnju dokazima o navodnim sustavnim značajnim razlikama u tom pogledu. Ta je tvrdnja stoga odbijena. |
| --- | --- |

(51)

Proizvođač izvoznik nadalje je tvrdio da potencijalna narušavanja zbog uplitanja države u cijene benzena neće biti relevantna jer butan postaje vodeći čimbenik za određivanje cijena na tržištu te će postupno na tržištu zamijeniti maleinski anhidrid dobiven iz benzena. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 45., izvozne cijene maleinskog anhidrida iz NRK-a na istoj su razini, neovisno o tome dobiva li se iz benzena ili butana. Time se upućuje na to da tržište benzena u NRK-u ima neizravan utjecaj na maleinski anhidrid koji se proizvodi iz butana, kao što je onaj koji upotrebljava Bioking, te da se tako dodatno pridonosi ukupnom narušavanju tržišta maleinskog anhidrida. U svakom slučaju, nalaz da se u troškovima društva Bioking za glavne ulazne materijale u biti ne odražavaju tržišne vrijednosti utvrđen je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik. Konačno, proizvođač izvoznik nije potkrijepio svoju tvrdnju dokazima o navodnim sustavnim značajnim razlikama u tom pogledu. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

| (52) | Proizvođač izvoznik tvrdio je i da zaštićeni status poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvode maleinski anhidrid, kako je potvrđeno u Komisijinom ispitivanju MET-a i objašnjeno u objavi o MET-u proizvođaču izvozniku, nije relevantan jer je proizvođač izvoznik maleinski anhidrid kupovao uglavnom od dobavljača u privatnom vlasništvu. U pogledu te tvrdnje smatralo se da, čak i ako su dobavljači uglavnom bili u privatnom vlasništvu, još su uvijek mogli podlijegati pritisku na cijene zbog velikog viška kapaciteta i zaštićenog statusa poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvode maleinski anhidrid. Štoviše, Bioking nije dokazao suprotno. U svakom slučaju, usporedbom kupovnih cijena društva Bioking s međunarodnim cijenama dokazalo se da su cijene društva Bioking doista bile narušene i da je to odgovaralo ukupnim poremećajima na kineskom tržištu. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(52)

Proizvođač izvoznik tvrdio je i da zaštićeni status poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvode maleinski anhidrid, kako je potvrđeno u Komisijinom ispitivanju MET-a i objašnjeno u objavi o MET-u proizvođaču izvozniku, nije relevantan jer je proizvođač izvoznik maleinski anhidrid kupovao uglavnom od dobavljača u privatnom vlasništvu. U pogledu te tvrdnje smatralo se da, čak i ako su dobavljači uglavnom bili u privatnom vlasništvu, još su uvijek mogli podlijegati pritisku na cijene zbog velikog viška kapaciteta i zaštićenog statusa poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvode maleinski anhidrid. Štoviše, Bioking nije dokazao suprotno. U svakom slučaju, usporedbom kupovnih cijena društva Bioking s međunarodnim cijenama dokazalo se da su cijene društva Bioking doista bile narušene i da je to odgovaralo ukupnim poremećajima na kineskom tržištu. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

| (53) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da utvrđivanje nepoštovanja kriterija 1. zbog kineskog sustava povrata PDV-a nije u skladu s pravilima GATT-a/WTO-a jer su u skladu s tim pravilima dopušteni različiti sustavi povrata PDV-a te se ne smatra da se njima narušavaju tržišne cijene. To je potvrđeno činjenicom da NRK nije preuzeo nikakvu posebnu obvezu u pogledu sustava povrata PDV-a u skladu sa svojim Protokolom o pristupanju WTO-u. Konačno, proizvođač izvoznik tvrdio je da MET nije odbijen zbog kineskog sustava povrata PDV-a u ranijim ispitnim postupcima i da stoga nije mogao biti razlog odbijanja MET-a ni u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(53)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da utvrđivanje nepoštovanja kriterija 1. zbog kineskog sustava povrata PDV-a nije u skladu s pravilima GATT-a/WTO-a jer su u skladu s tim pravilima dopušteni različiti sustavi povrata PDV-a te se ne smatra da se njima narušavaju tržišne cijene. To je potvrđeno činjenicom da NRK nije preuzeo nikakvu posebnu obvezu u pogledu sustava povrata PDV-a u skladu sa svojim Protokolom o pristupanju WTO-u. Konačno, proizvođač izvoznik tvrdio je da MET nije odbijen zbog kineskog sustava povrata PDV-a u ranijim ispitnim postupcima i da stoga nije mogao biti razlog odbijanja MET-a ni u ovom ispitnom postupku.

| (54) | Bez obzira na činjenicu da su u skladu s pravilima GATT-a/WTO-a dopušteni različiti sustavi povrata PDV-a u ovom je slučaju utvrđeno da su zbog kineskog sustava PDV-a doista snižene kineske (neto) izvozne cijene te da je obeshrabren izvoz maleinskog anhidrida iz NRK. Kao posljedica toga i kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 43., utvrđeno je da su i kineske domaće cijene bile snižene zbog čega je nastao poremećaj na tržištu. Stoga su te tvrdnje odbijene. |
| --- | --- |

(54)

Bez obzira na činjenicu da su u skladu s pravilima GATT-a/WTO-a dopušteni različiti sustavi povrata PDV-a u ovom je slučaju utvrđeno da su zbog kineskog sustava PDV-a doista snižene kineske (neto) izvozne cijene te da je obeshrabren izvoz maleinskog anhidrida iz NRK. Kao posljedica toga i kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 43., utvrđeno je da su i kineske domaće cijene bile snižene zbog čega je nastao poremećaj na tržištu. Stoga su te tvrdnje odbijene.

| (55) | U pogledu tvrdnje da MET nije odbijen zbog kineskog sustava povrata PDV-a u ranijim ispitnom postupcima podsjeća se da je u ranijem ispitnom postupku (15) izostanak povrata PDV-a bio argument za negativnu procjenu MET-a Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(55)

U pogledu tvrdnje da MET nije odbijen zbog kineskog sustava povrata PDV-a u ranijim ispitnom postupcima podsjeća se da je u ranijem ispitnom postupku (15) izostanak povrata PDV-a bio argument za negativnu procjenu MET-a Stoga je ta tvrdnja odbijena.

15

| (56) | U trenutačnom ispitnom postupku utvrđeno je da se u cijenama maleinskog anhidrida koji je platio Bioking te ukupnim cijenama u NRK-u nisu odražavale tržišne vrijednosti jer su sustavno bile niže od međunarodnih cijena. Kineski sustav povrata PDV-a analiziran je kao objašnjenje poremećaja. Za svaki ispitni postupak odluka o MET-u donosi se neovisno o drugima, na temelju specifičnih okolnosti koje su važne za predmetni ispitni postupak. U ovom je ispitnom postupku utvrđeno da kriterij 1. iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe nije ispunjen na temelju posebnih okolnosti koje su prethodno razmatrane. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(56)

U trenutačnom ispitnom postupku utvrđeno je da se u cijenama maleinskog anhidrida koji je platio Bioking te ukupnim cijenama u NRK-u nisu odražavale tržišne vrijednosti jer su sustavno bile niže od međunarodnih cijena. Kineski sustav povrata PDV-a analiziran je kao objašnjenje poremećaja. Za svaki ispitni postupak odluka o MET-u donosi se neovisno o drugima, na temelju specifičnih okolnosti koje su važne za predmetni ispitni postupak. U ovom je ispitnom postupku utvrđeno da kriterij 1. iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe nije ispunjen na temelju posebnih okolnosti koje su prethodno razmatrane. Stoga je taj argument odbijen.

| (57) | Nakon objave podnositelji zahtjeva ponovili su da je upitno da su se ulaganja proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka, uključujući prava korištenja zemljišta, mogla financirati isključivo iz zadržane dobiti društva, posebno jer je društvo isplatilo i dividende u financijskoj godini 2013. Nadalje, podnositelji zahtjeva tvrdili su da se zadržana dobit mogla steći kao rezultat prethodnih povlaštenih poreznih stopa u okviru Programa promicanja kineskih visokotehnoloških industrija. Međutim, te tvrdnje koje se odnose na drugi kriterij iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe nisu potkrijepljene nikakvim dokazima. Stoga su odbijene. |
| --- | --- |

(57)

Nakon objave podnositelji zahtjeva ponovili su da je upitno da su se ulaganja proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka, uključujući prava korištenja zemljišta, mogla financirati isključivo iz zadržane dobiti društva, posebno jer je društvo isplatilo i dividende u financijskoj godini 2013. Nadalje, podnositelji zahtjeva tvrdili su da se zadržana dobit mogla steći kao rezultat prethodnih povlaštenih poreznih stopa u okviru Programa promicanja kineskih visokotehnoloških industrija. Međutim, te tvrdnje koje se odnose na drugi kriterij iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe nisu potkrijepljene nikakvim dokazima. Stoga su odbijene.

| (58) | Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da proizvođač izvoznik nije postupao u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima kako je propisano u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji Osnovne uredbe jer nije knjižio povećanje i/ili umanjenje vrijednosti u transakciji razmjene imovine u kojoj je prethodno stečeno pravo korištenja zemljišta zamijenjeno za primjerenije pravo. Međutim, evaluacija imovine stečene u transakciji razmjene imovine po knjigovodstvenoj vrijednosti dane imovine (umjesto fer vrijednosti) računovodstveni je tretman koji je isto tako priznat u međunarodnim računovodstvenim standardima. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(58)

Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da proizvođač izvoznik nije postupao u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima kako je propisano u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji Osnovne uredbe jer nije knjižio povećanje i/ili umanjenje vrijednosti u transakciji razmjene imovine u kojoj je prethodno stečeno pravo korištenja zemljišta zamijenjeno za primjerenije pravo. Međutim, evaluacija imovine stečene u transakciji razmjene imovine po knjigovodstvenoj vrijednosti dane imovine (umjesto fer vrijednosti) računovodstveni je tretman koji je isto tako priznat u međunarodnim računovodstvenim standardima. Stoga je taj argument odbijen.

| (59) | Nadalje su podnositelji zahtjeva tvrdili da članak 2. stavak 7. točka (c) druga alineja Osnovne uredbe nije ispunjena jer su izvještaji proizvođača izvoznika sastavljeni i revidirani u skladu s kineskim računovodstvenim standardima koji se razlikuju od međunarodnih računovodstvenih standarda koji se zahtijevaju u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da su, neovisno o pravnom upućivanju koje se odnosi samo na kineske računovodstvene standarde, računovodstveni standardi koje primjenjuje proizvođač izvoznik u skladu s međunarodnim standardima. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(59)

Nadalje su podnositelji zahtjeva tvrdili da članak 2. stavak 7. točka (c) druga alineja Osnovne uredbe nije ispunjena jer su izvještaji proizvođača izvoznika sastavljeni i revidirani u skladu s kineskim računovodstvenim standardima koji se razlikuju od međunarodnih računovodstvenih standarda koji se zahtijevaju u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da su, neovisno o pravnom upućivanju koje se odnosi samo na kineske računovodstvene standarde, računovodstveni standardi koje primjenjuje proizvođač izvoznik u skladu s međunarodnim standardima. Stoga je taj argument odbijen.

| (60) | Konačno, podnositelji zahtjeva tvrdili su da Komisija nije trebala ocijeniti cijenu plaćenu za prava korištenja zemljišta u odnosu na referentne cijene u NRK-u, nego u odnosu na cijene zemljišta u trećim zemljama kao što su Tajvan, Indonezija i Indija. Nadalje, podnositelji zahtjeva tvrdili su da su cijene plaćene za prava korištenja zemljišta možda bile niže od cijena u tržišnom gospodarstvu. Međutim, tvrdnja da su cijene za prava korištenja zemljišta bile niže od tržišnih cijena nije potkrijepljena niti je u skladu s nalazima ispitnog postupka u kojem se, naprotiv, utvrdilo da su se u cijenama odražavale razumne tržišne cijene koju su prevladavale u NRK-u te su bile u skladu i s neovisnim evaluacijskim izvješćem. Konačno, u pogledu prijedloga podnositelja zahtjeva da su se prava korištenja zemljišta trebala ocijeniti u odnosu na cijene u trećim zemljama podsjeća se da se procjena u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe može, ali ne mora, temeljiti na cijenama u trećim zemljama. U svakom slučaju, podnositelji zahtjeva nisu iznijeli razlog zbog kojeg bi se dovela u pitanje primjerenost upotrebe neovisnog evaluacijskog izvješća. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(60)

Konačno, podnositelji zahtjeva tvrdili su da Komisija nije trebala ocijeniti cijenu plaćenu za prava korištenja zemljišta u odnosu na referentne cijene u NRK-u, nego u odnosu na cijene zemljišta u trećim zemljama kao što su Tajvan, Indonezija i Indija. Nadalje, podnositelji zahtjeva tvrdili su da su cijene plaćene za prava korištenja zemljišta možda bile niže od cijena u tržišnom gospodarstvu. Međutim, tvrdnja da su cijene za prava korištenja zemljišta bile niže od tržišnih cijena nije potkrijepljena niti je u skladu s nalazima ispitnog postupka u kojem se, naprotiv, utvrdilo da su se u cijenama odražavale razumne tržišne cijene koju su prevladavale u NRK-u te su bile u skladu i s neovisnim evaluacijskim izvješćem. Konačno, u pogledu prijedloga podnositelja zahtjeva da su se prava korištenja zemljišta trebala ocijeniti u odnosu na cijene u trećim zemljama podsjeća se da se procjena u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe može, ali ne mora, temeljiti na cijenama u trećim zemljama. U svakom slučaju, podnositelji zahtjeva nisu iznijeli razlog zbog kojeg bi se dovela u pitanje primjerenost upotrebe neovisnog evaluacijskog izvješća. Stoga je taj argument odbijen.

| (61) | S obzirom na prethodna razmatranja i razmatranja u posebnoj objavi koja su već dostavljena proizvođaču izvozniku nije mu se mogao odobriti MET u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(61)

S obzirom na prethodna razmatranja i razmatranja u posebnoj objavi koja su već dostavljena proizvođaču izvozniku nije mu se mogao odobriti MET u ovom ispitnom postupku.

3.1.2.   Analogna zemlja

Analogna zemlja

| (62) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajenu vrijednost potrebno je utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET. Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”). |
| --- | --- |

(62)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajenu vrijednost potrebno je utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET. Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

| (63) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Argentinu kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. |
| --- | --- |

(63)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Argentinu kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.

| (64) | Komisija je kontaktirala s nadležnim tijelima pet potencijalnih analognih zemalja (Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije). Međutim, nakon uspostavljenih kontakata s potencijalnim proizvođačima iz SAD-a potvrdilo se da se u SAD-u ne proizvodi vinska kiselina. Na temelju primljenih podataka Komisija je od 26 potencijalnih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije zatražila da dostave podatke. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je kontaktirala s nadležnim tijelima pet potencijalnih analognih zemalja (Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije). Međutim, nakon uspostavljenih kontakata s potencijalnim proizvođačima iz SAD-a potvrdilo se da se u SAD-u ne proizvodi vinska kiselina. Na temelju primljenih podataka Komisija je od 26 potencijalnih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Argentine, Australije, Brazila, Čilea i Indije zatražila da dostave podatke.

| (65) | Samo je jedan proizvođač iz Australije odgovorio i dostavio Komisiji tražene podatke. |
| --- | --- |

(65)

Samo je jedan proizvođač iz Australije odgovorio i dostavio Komisiji tražene podatke.

| (66) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da u Australiji postoji tržišno natjecanje između domaće proizvodnje i uvoza vinske kiseline barem iz NRK-a. Nije bilo pristojbi na snazi za uvoz vinske kiseline. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 36. i 37., utvrđeno je da je vinska kiselina koju proizvodi jedini proizvođač iz Australije koji surađuje istovjetna proizvodu koji proizvodi i izvozi NRK, iako postoje razlike u postupku proizvodnje. Stoga se na temelju dostupnih podataka domaće australsko tržište smatralo primjerenim za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(66)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da u Australiji postoji tržišno natjecanje između domaće proizvodnje i uvoza vinske kiseline barem iz NRK-a. Nije bilo pristojbi na snazi za uvoz vinske kiseline. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 36. i 37., utvrđeno je da je vinska kiselina koju proizvodi jedini proizvođač iz Australije koji surađuje istovjetna proizvodu koji proizvodi i izvozi NRK, iako postoje razlike u postupku proizvodnje. Stoga se na temelju dostupnih podataka domaće australsko tržište smatralo primjerenim za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti.

| (67) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da su izvozne cijene vinske kiseline u Argentini, Australiji i SAD-u znatno niže od izvoznih cijena društva Bioking te bi se stoga upotrebom tih cijena potvrdilo nepostojanje dampinga. Tvrdnja nije relevantna jer se analogna zemlja ne odabire ovisno o razini njezinih izvoznih cijena. Štoviše, samo je jedan proizvođač iz jedne potencijalne analogne zemlje pružio nužnu suradnju. Nadalje, proizvođač izvoznik iznio je tvrdnje u pogledu opsega proizvoda. One su razmatrane u prethodnim uvodnim izjavama 34. do 38. |
| --- | --- |

(67)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da su izvozne cijene vinske kiseline u Argentini, Australiji i SAD-u znatno niže od izvoznih cijena društva Bioking te bi se stoga upotrebom tih cijena potvrdilo nepostojanje dampinga. Tvrdnja nije relevantna jer se analogna zemlja ne odabire ovisno o razini njezinih izvoznih cijena. Štoviše, samo je jedan proizvođač iz jedne potencijalne analogne zemlje pružio nužnu suradnju. Nadalje, proizvođač izvoznik iznio je tvrdnje u pogledu opsega proizvoda. One su razmatrane u prethodnim uvodnim izjavama 34. do 38.

| (68) | S obzirom na činjenicu da je samo jedan proizvođač iz jedne potencijalne analogne zemlje surađivao i da se Australija smatra primjerenim analognim tržištem, Komisija je odabrala Australiju kao analognu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

S obzirom na činjenicu da je samo jedan proizvođač iz jedne potencijalne analogne zemlje surađivao i da se Australija smatra primjerenim analognim tržištem, Komisija je odabrala Australiju kao analognu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

3.1.3.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (69) | U posljednjoj privremenoj reviziji mjera na snazi koje se primjenjuju na NRK, osim društva Bioking (16), Argentina je odabrana kao analogna zemlja. Uobičajena vrijednost temeljila se na izračunanoj vrijednosti u kojoj se odražavaju objektivne razlike u načinu proizvodnje između Argentine i NRK-a, za koju je utvrđeno da ima znatan utjecaj na cijene i troškove. U ovom predmetu isto tako postoji razlika u načinu proizvodnje između Australije i NRK-a. U ispitnom postupku pokazalo se da se nikakvim okolnostima ne može opravdati drukčiji pristup od onog koji je primijenjen u privremenoj reviziji. Ni zainteresirane strane nisu dostavile primjedbe u tom pogledu. Stoga se smatra da je uobičajenu vrijednost potrebno temeljiti na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti u Australiji, u kojoj se odražavaju objektivne razlike u načinu proizvodnje između Australije i NRK-a. |
| --- | --- |

(69)

U posljednjoj privremenoj reviziji mjera na snazi koje se primjenjuju na NRK, osim društva Bioking (16), Argentina je odabrana kao analogna zemlja. Uobičajena vrijednost temeljila se na izračunanoj vrijednosti u kojoj se odražavaju objektivne razlike u načinu proizvodnje između Argentine i NRK-a, za koju je utvrđeno da ima znatan utjecaj na cijene i troškove. U ovom predmetu isto tako postoji razlika u načinu proizvodnje između Australije i NRK-a. U ispitnom postupku pokazalo se da se nikakvim okolnostima ne može opravdati drukčiji pristup od onog koji je primijenjen u privremenoj reviziji. Ni zainteresirane strane nisu dostavile primjedbe u tom pogledu. Stoga se smatra da je uobičajenu vrijednost potrebno temeljiti na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti u Australiji, u kojoj se odražavaju objektivne razlike u načinu proizvodnje između Australije i NRK-a.

16

| (70) | U tu je svrhu za potrebe određivanja MET-a Komisija upotrijebila cijenu maleinskog anhidrida utvrđenu na Tajvanu (vidjeti uvodnu izjavu 42.) kao početnu točku za izračun troškova proizvodnje. Razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti određen je na temelju stvarnih podataka proizvođača iz analogne zemlje. |
| --- | --- |

(70)

U tu je svrhu za potrebe određivanja MET-a Komisija upotrijebila cijenu maleinskog anhidrida utvrđenu na Tajvanu (vidjeti uvodnu izjavu 42.) kao početnu točku za izračun troškova proizvodnje. Razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti određen je na temelju stvarnih podataka proizvođača iz analogne zemlje.

| (71) | Jedini australski proizvođač koji surađuje proizvodio je i prodavao samo jednu vrstu proizvoda koja je bila identična jednoj od vrsta proizvoda koje je proizvođač izvoznik prodao za izvoz u Uniju. Komisija je upotrijebila izračunanu uobičajenu vrijednost vrste vinske kiseline koja se proizvodi i prodaje u Australiji kao odgovarajuću vrijednost za sve vrste vinske kiseline koju je tijekom razdoblja ispitnog postupka Bioking prodao i izvezao u Uniju. Pristup se u tom slučaju smatrao primjerenim jer je postupak proizvodnje svih vrsta vinske kiseline koju je tijekom razdoblja ispitnog postupka Bioking prodao i izvezao u Uniju u biti bio jednak i jer se ispitivanjem postupka proizvodnje pokazalo da stvarno ne postoje razlike u njihovim troškovima proizvodnje. |
| --- | --- |

(71)

Jedini australski proizvođač koji surađuje proizvodio je i prodavao samo jednu vrstu proizvoda koja je bila identična jednoj od vrsta proizvoda koje je proizvođač izvoznik prodao za izvoz u Uniju. Komisija je upotrijebila izračunanu uobičajenu vrijednost vrste vinske kiseline koja se proizvodi i prodaje u Australiji kao odgovarajuću vrijednost za sve vrste vinske kiseline koju je tijekom razdoblja ispitnog postupka Bioking prodao i izvezao u Uniju. Pristup se u tom slučaju smatrao primjerenim jer je postupak proizvodnje svih vrsta vinske kiseline koju je tijekom razdoblja ispitnog postupka Bioking prodao i izvezao u Uniju u biti bio jednak i jer se ispitivanjem postupka proizvodnje pokazalo da stvarno ne postoje razlike u njihovim troškovima proizvodnje.

3.1.4.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (72) | Proizvođač izvoznik izvozio je izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga se izvozna cijena temeljila na stvarno plaćenoj ili naplativoj cijeni za dotični proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Proizvođač izvoznik izvozio je izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga se izvozna cijena temeljila na stvarno plaćenoj ili naplativoj cijeni za dotični proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

3.1.5.   Usporedba

Usporedba

| (73) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju franko tvornica. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju franko tvornica.

| (74) | Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su napravljene za PDV na izvoz za koji se ne može dobiti povrat, manipuliranje, utovar i popratne troškove, prekooceanski teret i osiguranje, trošak kredita, pakiranje, troškove jamstva i garancije te bankovne pristojbe. |
| --- | --- |

(74)

Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su napravljene za PDV na izvoz za koji se ne može dobiti povrat, manipuliranje, utovar i popratne troškove, prekooceanski teret i osiguranje, trošak kredita, pakiranje, troškove jamstva i garancije te bankovne pristojbe.

| (75) | U pogledu PDV-a na izvoz za koji se ne može dobiti povrat utvrđeno je da se na kineskom domaćem tržištu za izvoznu prodaju vraća niža razina PDV-a nego za domaću prodaju. Na temelju toga, uobičajena vrijednost u Australiji određena je dodavanjem stope PDV-a za koju se ne može dobiti povrat, a koja se primjenjuje na izvoznu prodaju iz NRK-a. |
| --- | --- |

(75)

U pogledu PDV-a na izvoz za koji se ne može dobiti povrat utvrđeno je da se na kineskom domaćem tržištu za izvoznu prodaju vraća niža razina PDV-a nego za domaću prodaju. Na temelju toga, uobičajena vrijednost u Australiji određena je dodavanjem stope PDV-a za koju se ne može dobiti povrat, a koja se primjenjuje na izvoznu prodaju iz NRK-a.

3.1.6.   Primjedbe zainteresiranih strana u pogledu dampinga nakon objave

Primjedbe zainteresiranih strana u pogledu dampinga nakon objave

| (76) | Nakon konačne objave primjedbe u pogledu dampinga primljene su od proizvođača izvoznika i podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(76)

Nakon konačne objave primjedbe u pogledu dampinga primljene su od proizvođača izvoznika i podnositelja zahtjeva.

| (77) | Proizvođač izvoznik ponovio je svoju raniju tvrdnju da je društvu Bioking potrebno odobriti MET. |
| --- | --- |

(77)

Proizvođač izvoznik ponovio je svoju raniju tvrdnju da je društvu Bioking potrebno odobriti MET.

| (78) | Kao prvo, ponovno je tvrdio da izbor Tajvana za potrebe usporedbe kineskih domaćih cijena maleinskog anhidrida nije primjeren jer su cijene maleinskog anhidrida na Tajvanu previsoke u odnosu na ostale treće zemlje. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 42. i 43., Tajvan se smatra najprimjerenijim izborom te su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 43., na drugim tržištima koja je Komisija ispitala vidljive čak i veće razlike u cijeni od Tajvana. Budući da ne postoje osnovani razlozi za odbijanje Tajvana ni relevantni prijedlog boljeg izbora, ta je tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(78)

Kao prvo, ponovno je tvrdio da izbor Tajvana za potrebe usporedbe kineskih domaćih cijena maleinskog anhidrida nije primjeren jer su cijene maleinskog anhidrida na Tajvanu previsoke u odnosu na ostale treće zemlje. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 42. i 43., Tajvan se smatra najprimjerenijim izborom te su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 43., na drugim tržištima koja je Komisija ispitala vidljive čak i veće razlike u cijeni od Tajvana. Budući da ne postoje osnovani razlozi za odbijanje Tajvana ni relevantni prijedlog boljeg izbora, ta je tvrdnja odbijena.

| (79) | Bioking je tvrdio i da geografska blizina ne može biti odlučujući čimbenik za odabir usporedivog tržišta te da podaci mogu biti narušeni zbog izravnog ili neizravnog uplitanja države. Međutim, Bioking nije dostavio dokaze u potporu navodnog uplitanja tajvanske vlade te je ta tvrdnja stoga odbijena. |
| --- | --- |

(79)

Bioking je tvrdio i da geografska blizina ne može biti odlučujući čimbenik za odabir usporedivog tržišta te da podaci mogu biti narušeni zbog izravnog ili neizravnog uplitanja države. Međutim, Bioking nije dostavio dokaze u potporu navodnog uplitanja tajvanske vlade te je ta tvrdnja stoga odbijena.

| (80) | Kao drugo, ponovio je svoj argument u pogledu upotrebe izvoznih cijena maleinskog anhidrida umjesto domaćih cijena, pri čemu nije iznio druge argumente osim onih koji su već razmatrani u uvodnim izjavama 48. i 49. Ta je tvrdnja stoga odbijena. |
| --- | --- |

(80)

Kao drugo, ponovio je svoj argument u pogledu upotrebe izvoznih cijena maleinskog anhidrida umjesto domaćih cijena, pri čemu nije iznio druge argumente osim onih koji su već razmatrani u uvodnim izjavama 48. i 49. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

| (81) | Kao treće, ponovno se tvrdilo da je utjecaj PDV-a koji je izračunala Komisija preuveličan te da bi, da je drukčije izračunan, razlika u cijenama između kineskih i tajvanskih domaćih cijena maleinskog anhidrida bila neznatna. Međutim, s obzirom na to da nisu izneseni novi potkrijepljeni dokumenti, i dalje vrijedi objašnjenje iz uvodne izjave 50. te se ta tvrdnja stoga odbija. |
| --- | --- |

(81)

Kao treće, ponovno se tvrdilo da je utjecaj PDV-a koji je izračunala Komisija preuveličan te da bi, da je drukčije izračunan, razlika u cijenama između kineskih i tajvanskih domaćih cijena maleinskog anhidrida bila neznatna. Međutim, s obzirom na to da nisu izneseni novi potkrijepljeni dokumenti, i dalje vrijedi objašnjenje iz uvodne izjave 50. te se ta tvrdnja stoga odbija.

| (82) | Kao četvrto, još se jednom osporavalo narušavanje cijena benzena zbog uplitanja države. Budući da nisu izneseni novi elementi uz one koji su već razmatrani u uvodnim izjavama 50. do 52., ta je tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(82)

Kao četvrto, još se jednom osporavalo narušavanje cijena benzena zbog uplitanja države. Budući da nisu izneseni novi elementi uz one koji su već razmatrani u uvodnim izjavama 50. do 52., ta je tvrdnja odbijena.

| (83) | Konačno, u pogledu zahtjeva za MET proizvođač izvoznik ponovio je da je kineski sustav za povrat PDV-a u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. i Sporazumom WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, a da pritom nije dostavio nove elemente uz one koji su već razmatrani u uvodnim izjavama 53. do 55. Ta je tvrdnja stoga odbijena te je Komisija ponovila svoj zaključak iz uvodne izjave 61. da se proizvođaču izvozniku u ovom ispitnom postupku ne može odobriti MET. |
| --- | --- |

(83)

Konačno, u pogledu zahtjeva za MET proizvođač izvoznik ponovio je da je kineski sustav za povrat PDV-a u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. i Sporazumom WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, a da pritom nije dostavio nove elemente uz one koji su već razmatrani u uvodnim izjavama 53. do 55. Ta je tvrdnja stoga odbijena te je Komisija ponovila svoj zaključak iz uvodne izjave 61. da se proizvođaču izvozniku u ovom ispitnom postupku ne može odobriti MET.

| (84) | Ta je strana još jednom ponovila svoj argument da cijena maleinskog anhidrida na Tajvanu nije primjerena za određivanje izračunane uobičajene vrijednosti i da bi izvozna cijena SAD-a prema Meksiku činila bolju osnovu. Kako je već razmatrano u prethodnoj uvodnoj izjavi 49., usporedba cijena izvršena je na najbližoj osnovi, odnosno usporedbom domaćih cijena sa sličnim uvjetima isporuke na sličnim i geografski bliskim tržištima. Izvoznik nije dostavio dokaze u potporu svojoj tvrdnji kojima bi objasnio zašto bi izvozne cijene SAD-a prema Meksiku činile bolju osnovu za usporedbu. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(84)

Ta je strana još jednom ponovila svoj argument da cijena maleinskog anhidrida na Tajvanu nije primjerena za određivanje izračunane uobičajene vrijednosti i da bi izvozna cijena SAD-a prema Meksiku činila bolju osnovu. Kako je već razmatrano u prethodnoj uvodnoj izjavi 49., usporedba cijena izvršena je na najbližoj osnovi, odnosno usporedbom domaćih cijena sa sličnim uvjetima isporuke na sličnim i geografski bliskim tržištima. Izvoznik nije dostavio dokaze u potporu svojoj tvrdnji kojima bi objasnio zašto bi izvozne cijene SAD-a prema Meksiku činile bolju osnovu za usporedbu. Stoga je taj argument odbijen.

| (85) | Podnositelji zahtjeva dostavili su primjedbe u pogledu navodnog proširenja kapaciteta društva Bioking nakon razdoblja ispitnog postupka. Kao prvo, potrebno je napomenuti da se razvoj događaja nakon razdoblja ispitnog postupka obično ne uzima u obzir. Nadalje, budući da je izgradnja novog proizvodnog pogona radi zamjene postojeće tvornice bila u tijeku tijekom ispitnog postupka, nisu postojali podaci o kapacitetu društva Bioking nakon njezina dovršetka. Stoga se ta tvrdnja nije mogla uzeti u obzir te je odbijena. |
| --- | --- |

(85)

Podnositelji zahtjeva dostavili su primjedbe u pogledu navodnog proširenja kapaciteta društva Bioking nakon razdoblja ispitnog postupka. Kao prvo, potrebno je napomenuti da se razvoj događaja nakon razdoblja ispitnog postupka obično ne uzima u obzir. Nadalje, budući da je izgradnja novog proizvodnog pogona radi zamjene postojeće tvornice bila u tijeku tijekom ispitnog postupka, nisu postojali podaci o kapacitetu društva Bioking nakon njezina dovršetka. Stoga se ta tvrdnja nije mogla uzeti u obzir te je odbijena.

| (86) | Podnositelji zahtjeva osporavali su i metodologiju koja je primijenjena za izračun dampinške marže za Hangzhou Bioking koja je bila ista kao u posljednjoj privremenoj reviziji te je uključivala izračun uobičajene vrijednosti, a ne upotrebu stvarnih cijena. Nadalje su tvrdili da se, da su se upotrijebile stvarne cijene proizvođača iz analogne zemlje, moglo pretpostaviti da bi stopa dampinške pristojbe utvrđena za Hangzhou Bioking bila čak i viša. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69., u ispitnom postupku pokazalo se da se nikakvim okolnostima ne može opravdati drukčiji pristup od onog koji je primijenjen u privremenoj reviziji. Osim toga, nijedna zainteresirana strana nije iznijela argumente u tom pogledu. Stoga se i dalje smatra da je uobičajenu vrijednost potrebno temeljiti na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti u Australiji, u kojoj se odražavaju objektivne razlike u načinu proizvodnje između Australije i NRK-a. |
| --- | --- |

(86)

Podnositelji zahtjeva osporavali su i metodologiju koja je primijenjena za izračun dampinške marže za Hangzhou Bioking koja je bila ista kao u posljednjoj privremenoj reviziji te je uključivala izračun uobičajene vrijednosti, a ne upotrebu stvarnih cijena. Nadalje su tvrdili da se, da su se upotrijebile stvarne cijene proizvođača iz analogne zemlje, moglo pretpostaviti da bi stopa dampinške pristojbe utvrđena za Hangzhou Bioking bila čak i viša. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69., u ispitnom postupku pokazalo se da se nikakvim okolnostima ne može opravdati drukčiji pristup od onog koji je primijenjen u privremenoj reviziji. Osim toga, nijedna zainteresirana strana nije iznijela argumente u tom pogledu. Stoga se i dalje smatra da je uobičajenu vrijednost potrebno temeljiti na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti u Australiji, u kojoj se odražavaju objektivne razlike u načinu proizvodnje između Australije i NRK-a.

3.1.7.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (87) | Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je prethodno utvrđena, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je prethodno utvrđena, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (88) | Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosi:






  Društvo | Konačna dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 42,8 % |

(88)

Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosi:

Društvo

Konačna dampinška marža

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

42,8 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   UVODNA NAPOMENA

| (89) | Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 1., antidampinške pristojbe bile su na snazi tijekom razmatranog razdoblja za uvoz vinske kiseline iz NRK-a, osim za uvoz od društva Bioking na koji se primjenjivala nulta stopa. Mjere na snazi posljednji su put zadržane nakon revizije nakon isteka mjera koja je provedena 2012., kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 3. Revizijom nakon isteka mjera utvrđeno je da je mjerama na snazi industrija Unije u velikoj mjeri zaštićena od učinaka dampinškog uvoza te je zaključeno da postoji vjerojatnost ponavljanja štete ako bi mjere istekle. |
| --- | --- |

(89)

Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 1., antidampinške pristojbe bile su na snazi tijekom razmatranog razdoblja za uvoz vinske kiseline iz NRK-a, osim za uvoz od društva Bioking na koji se primjenjivala nulta stopa. Mjere na snazi posljednji su put zadržane nakon revizije nakon isteka mjera koja je provedena 2012., kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 3. Revizijom nakon isteka mjera utvrđeno je da je mjerama na snazi industrija Unije u velikoj mjeri zaštićena od učinaka dampinškog uvoza te je zaključeno da postoji vjerojatnost ponavljanja štete ako bi mjere istekle.

| (90) | Trenutačni ispitni postupak odnosi se samo na dampinški uvoz od društva Bioking te njegov obujam i učinak na cijene na tržištu Unije i na industriju Unije. Međutim, učinak uvoza od društva Bioking ocijenjen je u kontekstu učinaka mjera na snazi kojima se industrija Unije štiti od štetnih učinaka dampinškog uvoza iz ostatka NRK-a. |
| --- | --- |

(90)

Trenutačni ispitni postupak odnosi se samo na dampinški uvoz od društva Bioking te njegov obujam i učinak na cijene na tržištu Unije i na industriju Unije. Međutim, učinak uvoza od društva Bioking ocijenjen je u kontekstu učinaka mjera na snazi kojima se industrija Unije štiti od štetnih učinaka dampinškog uvoza iz ostatka NRK-a.

| (91) | S obzirom na činjenicu da je samo jedan proizvođač izvoznik bio predmet trenutačnog ispitnog postupka, sve brojke koje se odnose na poslovne povjerljive podatke bilo je potrebno radi povjerljivosti prikazati u obliku indeksa. |
| --- | --- |

(91)

S obzirom na činjenicu da je samo jedan proizvođač izvoznik bio predmet trenutačnog ispitnog postupka, sve brojke koje se odnose na poslovne povjerljive podatke bilo je potrebno radi povjerljivosti prikazati u obliku indeksa.

4.2.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE I PROIZVODNJE U UNIJI

| (92) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je devet proizvođača u Uniji. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje nikakvi drugi proizvođači dotičnog proizvoda iz Unije. Stoga tih devet proizvođača predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je devet proizvođača u Uniji. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje nikakvi drugi proizvođači dotičnog proizvoda iz Unije. Stoga tih devet proizvođača predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (93) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 23 000 tona. Komisija je ukupnu proizvodnju u Uniji utvrdila na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu, koji su unakrsno provjereni podacima prikupljenima tijekom provjera proizvođača iz Unije u uzorku na licu mjesta. |
| --- | --- |

(93)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 23 000 tona. Komisija je ukupnu proizvodnju u Uniji utvrdila na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu, koji su unakrsno provjereni podacima prikupljenima tijekom provjera proizvođača iz Unije u uzorku na licu mjesta.

| (94) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 15. do 20., tri proizvođača iz Unije odabrana su za uzorak koji predstavlja oko 56 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(94)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 15. do 20., tri proizvođača iz Unije odabrana su za uzorak koji predstavlja oko 56 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

4.3.   POTROŠNJA U UNIJI

| (95) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije dobivenog na temelju uzorka proizvođača iz Unije, a za ostale proizvođače iz Unije od podnositelja zahtjeva (stvarni podaci podnositelja zahtjeva i procjene za ostale proizvođače iz Unije); ii. ukupnog obujma uvoza iz NRK-a na temelju kineske baze podataka o izvozu te uvoza dotičnog proizvođača izvoznika; te iii. obujma uvoza iz ostalih trećih zemalja prema Eurostatu. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije dobivenog na temelju uzorka proizvođača iz Unije, a za ostale proizvođače iz Unije od podnositelja zahtjeva (stvarni podaci podnositelja zahtjeva i procjene za ostale proizvođače iz Unije); ii. ukupnog obujma uvoza iz NRK-a na temelju kineske baze podataka o izvozu te uvoza dotičnog proizvođača izvoznika; te iii. obujma uvoza iz ostalih trećih zemalja prema Eurostatu.

| (96) | Ukupan uvoz iz NRK-a u ovom se slučaju nije mogao pouzdano temeljiti na podacima Eurostata. Obujam koji je iskazao dotični proizvođač izvoznik bio je znatno viši od ukupnog uvoza iz NRK-a na temelju podataka Eurostata za svaku godinu razmatranog razdoblja. Na temelju toga nisu se mogli upotrijebiti podaci zabilježeni u Eurostatu koji se odnose na NRK. S druge strane, obujam koji je iskazao dotični proizvođač izvoznik bio je u skladu s obujmom koji je iskazan u kineskoj bazi podataka o izvozu. |
| --- | --- |

(96)

Ukupan uvoz iz NRK-a u ovom se slučaju nije mogao pouzdano temeljiti na podacima Eurostata. Obujam koji je iskazao dotični proizvođač izvoznik bio je znatno viši od ukupnog uvoza iz NRK-a na temelju podataka Eurostata za svaku godinu razmatranog razdoblja. Na temelju toga nisu se mogli upotrijebiti podaci zabilježeni u Eurostatu koji se odnose na NRK. S druge strane, obujam koji je iskazao dotični proizvođač izvoznik bio je u skladu s obujmom koji je iskazan u kineskoj bazi podataka o izvozu.

| (97) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u kg) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 29 112 425 | 30 780 763 | 30 053 279 | 25 853 923 |
| Indeks | 100 | 106 | 103 | 89 |
| Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku i proizvođača izvoznika, kineska baza podataka o izvozu, Eurostat. |

(97)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u kg)

Potrošnja u Uniji (u kg)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja u Uniji

29 112 425

30 780 763

30 053 279

25 853 923

Indeks

100

106

103

89

Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku i proizvođača izvoznika, kineska baza podataka o izvozu, Eurostat.

Izvor:

| (98) | Potrošnja u Uniji smanjila se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećala za 6 % od 2011. do 2012., a zatim se smanjila za 3 % u 2013. i za 14 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(98)

Potrošnja u Uniji smanjila se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se povećala za 6 % od 2011. do 2012., a zatim se smanjila za 3 % u 2013. i za 14 % u razdoblju ispitnog postupka.

4.4.   DAMPINŠKI UVOZ OD DRUŠTVA BIOKING

4.4.1.   Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza od društva Bioking

Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza od društva Bioking

| (99) | Komisija je utvrdila ukupan obujam dampinškog uvoza od društva Bioking na temelju vlastitih podataka. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je utvrdila ukupan obujam dampinškog uvoza od društva Bioking na temelju vlastitih podataka.

| (100) | Uvoz u Uniju od društva Bioking razvijao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza i tržišni udio | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obujma uvoza | 100 | 115 | 136 | 125 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 108 | 132 | 141 |
| Izvor: podaci proizvođača izvoznika. |

(100)

Uvoz u Uniju od društva Bioking razvijao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza i tržišni udio

Obujam uvoza i tržišni udio

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Indeks obujma uvoza

100

115

136

125

Indeks tržišnog udjela

100

108

132

141

Izvor: podaci proizvođača izvoznika.

Izvor:

| (101) | Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju od društva Bioking povećao se za 25 % u razmatranom razdoblju: povećao se za 36 % od 2011. do 2013., a zatim se smanjio za 11 % od 2013. do kraja razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(101)

Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju od društva Bioking povećao se za 25 % u razmatranom razdoblju: povećao se za 36 % od 2011. do 2013., a zatim se smanjio za 11 % od 2013. do kraja razdoblja ispitnog postupka.

| (102) | To povećanje obujma uvoza dovelo je do ukupnog znatnog povećanja tržišnog udjela od društva Bioking od 41 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(102)

To povećanje obujma uvoza dovelo je do ukupnog znatnog povećanja tržišnog udjela od društva Bioking od 41 % tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.2.   Cijene dampinškog uvoza od društva Bioking i sniženje cijena

Cijene dampinškog uvoza od društva Bioking i sniženje cijena

| (103) | Komisija je utvrdila prosječne cijene uvoza od društva Bioking na temelju vlastitih podataka tako da je ukupnu vrijednost uvoza podijelila s ukupnim obujmom tog uvoza. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je utvrdila prosječne cijene uvoza od društva Bioking na temelju vlastitih podataka tako da je ukupnu vrijednost uvoza podijelila s ukupnim obujmom tog uvoza.

| (104) | Prosječna cijena dampinškog uvoza u Uniju od društva Bioking razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Cijene uvoza (EUR/kg) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena uvoza (Bioking)
  Indeks | 100 | 124 | 143 | 135 |
| Izvor: podaci proizvođača izvoznika. |

(104)

Prosječna cijena dampinškog uvoza u Uniju od društva Bioking razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Cijene uvoza (EUR/kg)

Cijene uvoza (EUR/kg)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna cijena uvoza (Bioking)

Indeks

100

124

143

135

Izvor: podaci proizvođača izvoznika.

Izvor:

| (105) | Prosječna cijena uvoza dotičnog proizvoda od društva Bioking povećala se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja: povećala se za 43 % između 2011. i 2013., a zatim se smanjila za 8 % između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(105)

Prosječna cijena uvoza dotičnog proizvoda od društva Bioking povećala se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja: povećala se za 43 % između 2011. i 2013., a zatim se smanjila za 8 % između 2013. i razdoblja ispitnog postupka.

| (106) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:






  — | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i |
| --- | --- | --- |

(106)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

—

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i

| — | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza od društva Bioking prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza od društva Bioking prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.

| (107) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 10,3 % za uvoz od društva Bioking na tržište Unije. |
| --- | --- |

(107)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 10,3 % za uvoz od društva Bioking na tržište Unije.

4.5.   GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE

4.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (108) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(108)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (109) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz zahtjeva, odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, kineske baze podataka o izvozu i Eurostata. Podaci o makroekonomskim pokazateljima odnosili su se na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci o mikroekonomskim pokazateljima odnosili su se na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(109)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz zahtjeva, odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, kineske baze podataka o izvozu i Eurostata. Podaci o makroekonomskim pokazateljima odnosili su se na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci o mikroekonomskim pokazateljima odnosili su se na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (110) | Analizirani su sljedeći makroekonomski pokazatelji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. Analizirani su sljedeći mikroekonomski pokazatelji: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(110)

Analizirani su sljedeći makroekonomski pokazatelji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. Analizirani su sljedeći mikroekonomski pokazatelji: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (111) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u kg) | 27 290 291 | 25 626 300 | 22 837 500 | 22 808 454 |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Proizvodni kapacitet (u kg) | 37 464 000 | 37 482 000 | 37 464 000 | 37 464 000 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Iskorištenost kapaciteta | 73 % | 68 % | 61 % | 61 % |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku. |

(111)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (u kg)

27 290 291

25 626 300

22 837 500

22 808 454

Indeks

100

94

84

84

Proizvodni kapacitet (u kg)

37 464 000

37 482 000

37 464 000

37 464 000

Indeks

100

100

100

100

Iskorištenost kapaciteta

73 %

68 %

61 %

61 %

Indeks

100

94

84

84

Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (112) | Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje smanjio se za 16 %: smanjio se za 6 % između 2011. i 2012. te za dodatnih 10 % u 2013., dok je ostao stabilan od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(112)

Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje smanjio se za 16 %: smanjio se za 6 % između 2011. i 2012. te za dodatnih 10 % u 2013., dok je ostao stabilan od 2013. do razdoblja ispitnog postupka.

| (113) | Proizvodni kapacitet procijenjen je dijeljenjem ukupnog obujma proizvodnje stopom iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije u uzorku. Na temelju toga, proizvodni kapacitet industrije Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(113)

Proizvodni kapacitet procijenjen je dijeljenjem ukupnog obujma proizvodnje stopom iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije u uzorku. Na temelju toga, proizvodni kapacitet industrije Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

| (114) | Stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 12 postotnih bodova. Smanjenje iskorištenosti kapaciteta bilo je posljedica negativnih učinaka smanjene proizvodnje. Na temelju toga vjerojatno je da će se industrija Unije suočiti s poteškoćama kako bi dugoročno pokrila svoje fiksne troškove. |
| --- | --- |

(114)

Stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 12 postotnih bodova. Smanjenje iskorištenosti kapaciteta bilo je posljedica negativnih učinaka smanjene proizvodnje. Na temelju toga vjerojatno je da će se industrija Unije suočiti s poteškoćama kako bi dugoročno pokrila svoje fiksne troškove.

4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (115) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje
  Indeks | 100 | 103 | 79 | 70 |
| Tržišni udio
  Indeks | 100 | 97 | 76 | 79 |
| Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku. |

(115)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje

Indeks

100

103

79

70

Tržišni udio

Indeks

100

97

76

79

Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (116) | Obujam prodaje industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 30 %: povećao se za 3 % između 2011. i 2012., a zatim se smanjio za 33 % između 2012. i razdoblja ispitnog postupka. To negativno kretanje bilo je u skladu sa smanjenom potrošnjom opisanom u uvodnoj izjavi 97., ali je bilo znatno izraženije. |
| --- | --- |

(116)

Obujam prodaje industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 30 %: povećao se za 3 % između 2011. i 2012., a zatim se smanjio za 33 % između 2012. i razdoblja ispitnog postupka. To negativno kretanje bilo je u skladu sa smanjenom potrošnjom opisanom u uvodnoj izjavi 97., ali je bilo znatno izraženije.

| (117) | Kao rezultat toga, tržišni udio industrije Unije smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja i ukupno pao za 21 % U istom se razdoblju obujam uvoza od društva Bioking povećao za 25 %, a odgovarajući tržišni udio za 41 %, kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama 101. i 102. |
| --- | --- |

(117)

Kao rezultat toga, tržišni udio industrije Unije smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja i ukupno pao za 21 % U istom se razdoblju obujam uvoza od društva Bioking povećao za 25 %, a odgovarajući tržišni udio za 41 %, kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama 101. i 102.

4.5.2.3.   Rast

Rast

| (118) | Potrošnja u Uniji smanjivala se od 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka. Unatoč tom smanjenju obujam dampinškog uvoza od društva Bioking povećao se i doveo do povećanja tržišnog udjela u istom razdoblju. Stoga je tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije izgubila važan dio svojeg tržišnog udjela, dok se dotičnim uvozom znatno povećao njegov tržišni udio u odnosu na smanjenu potrošnju na tržištu Unije. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio više od potrošnje. |
| --- | --- |

(118)

Potrošnja u Uniji smanjivala se od 2012. do kraja razdoblja ispitnog postupka. Unatoč tom smanjenju obujam dampinškog uvoza od društva Bioking povećao se i doveo do povećanja tržišnog udjela u istom razdoblju. Stoga je tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije izgubila važan dio svojeg tržišnog udjela, dok se dotičnim uvozom znatno povećao njegov tržišni udio u odnosu na smanjenu potrošnju na tržištu Unije. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio više od potrošnje.

4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (119) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 178 | 173 | 185 | 184 |
| Indeks | 100 | 97 | 104 | 104 |
| Produktivnost (kg/zaposlenik) | 153 367 | 147 785 | 123 598 | 123 793 |
| Indeks | 100 | 96 | 81 | 81 |
| Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku. |

(119)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

178

173

185

184

Indeks

100

97

104

104

Produktivnost (kg/zaposlenik)

153 367

147 785

123 598

123 793

Indeks

100

96

81

81

Izvor: zahtjev, podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (120) | Razina zaposlenosti u industriji Unije bila je prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja: smanjila se od 2011. do 2012. za 3 %, zatim se povećala za 7 % od 2012. do 2013. te je ostala stabilna do kraja razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(120)

Razina zaposlenosti u industriji Unije bila je prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja: smanjila se od 2011. do 2012. za 3 %, zatim se povećala za 7 % od 2012. do 2013. te je ostala stabilna do kraja razdoblja ispitnog postupka.

| (121) | Produktivnost, mjerena kao proizvodnja u kilogramu po zaposleniku, znatno se smanjila zbog manjih razina proizvodnje i prilično stabilne zaposlenosti. Ukupno se produktivnost tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 19 %. |
| --- | --- |

(121)

Produktivnost, mjerena kao proizvodnja u kilogramu po zaposleniku, znatno se smanjila zbog manjih razina proizvodnje i prilično stabilne zaposlenosti. Ukupno se produktivnost tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 19 %.

4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (122) | Dampinška marža utvrđena u uvodnoj izjavi 88. bila je iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza od dotičnog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(122)

Dampinška marža utvrđena u uvodnoj izjavi 88. bila je iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza od dotičnog proizvođača izvoznika.

de minimis

| (123) | U početnom ispitnom postupku, tijekom kojeg mu je odobren MET, utvrđeno je da Bioking nije provodio damping, što je dovelo do primjene nulte stope pristojbe, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 1. Budući da Bioking nije provodio štetan damping, svaki oporavak od prethodnog dampinga relevantan je samo u mjeri u kojoj se odnosi na dampinške prakse drugih kineskih proizvođača izvoznika za koje su mjere produljene i izmijenjene u okviru nekoliko revizija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3. Te su mjere trenutačno na snazi, kako je detaljno opisano u uvodnoj izjavi 3. |
| --- | --- |

(123)

U početnom ispitnom postupku, tijekom kojeg mu je odobren MET, utvrđeno je da Bioking nije provodio damping, što je dovelo do primjene nulte stope pristojbe, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 1. Budući da Bioking nije provodio štetan damping, svaki oporavak od prethodnog dampinga relevantan je samo u mjeri u kojoj se odnosi na dampinške prakse drugih kineskih proizvođača izvoznika za koje su mjere produljene i izmijenjene u okviru nekoliko revizija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3. Te su mjere trenutačno na snazi, kako je detaljno opisano u uvodnoj izjavi 3.

4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (124) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena
  Indeks | 100 | 149 | 175 | 119 |
| Jedinični trošak proizvodnje
  Indeks | 100 | 141 | 165 | 109 |
| Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku. |

(124)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena

Indeks

100

149

175

119

Jedinični trošak proizvodnje

Indeks

100

141

165

109

Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (125) | Prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku povećala za 75 % između 2011. i 2013., a zatim se smanjila za 56 % između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Dampinške cijene uvoza od društva Bioking slično su se kretale kao prodajne cijene industrije Unije, kako je prikazano u prethodnoj uvodnoj izjavi 105. |
| --- | --- |

(125)

Prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku povećala za 75 % između 2011. i 2013., a zatim se smanjila za 56 % između 2013. i razdoblja ispitnog postupka. Dampinške cijene uvoza od društva Bioking slično su se kretale kao prodajne cijene industrije Unije, kako je prikazano u prethodnoj uvodnoj izjavi 105.

| (126) | Dostupnost sirovine, odnosno kalcijeva tartrata koji se dobiva iz vinskog taloga i čini oko 60 % ukupnih troškova proizvodnje vinske kiseline za industriju Unije, mijenja se ovisno o kvaliteti berbe grožđa. Stoga povoljni ili loši klimatski uvjeti u Uniji utječu na ukupnu ponudu kalcijeva tartrata, što pak utječe na godišnje prosječne prodajne cijene. Potrebno je napomenuti da 2012. i 2013. nisu bile povoljne godine za berbu grožđa u Uniji, što je kasnije dovelo do povećanja troškova sirovina i prodajnih cijena nakon razdoblja proizvodnje vina (budući da je riječ o sezonskom proizvodu, učinci su vidljivi tek nekoliko mjeseci nakon razdoblja berbe). S druge strane, s obzirom na to da je razdoblje ispitnog postupka bila dobra godina za berbu grožđa u Uniji, stoga su godišnje prosječne prodajne cijene u razdoblju ispitnog postupka bile niže u usporedbi s prethodnom godinom. |
| --- | --- |

(126)

Dostupnost sirovine, odnosno kalcijeva tartrata koji se dobiva iz vinskog taloga i čini oko 60 % ukupnih troškova proizvodnje vinske kiseline za industriju Unije, mijenja se ovisno o kvaliteti berbe grožđa. Stoga povoljni ili loši klimatski uvjeti u Uniji utječu na ukupnu ponudu kalcijeva tartrata, što pak utječe na godišnje prosječne prodajne cijene. Potrebno je napomenuti da 2012. i 2013. nisu bile povoljne godine za berbu grožđa u Uniji, što je kasnije dovelo do povećanja troškova sirovina i prodajnih cijena nakon razdoblja proizvodnje vina (budući da je riječ o sezonskom proizvodu, učinci su vidljivi tek nekoliko mjeseci nakon razdoblja berbe). S druge strane, s obzirom na to da je razdoblje ispitnog postupka bila dobra godina za berbu grožđa u Uniji, stoga su godišnje prosječne prodajne cijene u razdoblju ispitnog postupka bile niže u usporedbi s prethodnom godinom.

| (127) | Povećanje prosječne jedinične prodajne cijene (19 % tijekom razmatranog razdoblja) bilo je naglašenije nego povećanje troška proizvodnje tijekom istog razdoblja (povećanje od 9 %). |
| --- | --- |

(127)

Povećanje prosječne jedinične prodajne cijene (19 % tijekom razmatranog razdoblja) bilo je naglašenije nego povećanje troška proizvodnje tijekom istog razdoblja (povećanje od 9 %).

4.5.3.2   Troškovi rada

Troškovi rada

| (128) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 41 048 | 41 418 | 40 542 | 40 914 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku. |

(128)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

41 048

41 418

40 542

40 914

Indeks

100

101

99

100

Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (129) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije po zaposleniku ostali su stabilni. Opće povećanje troškova rada (4,6 %) (17) i stope inflacije (4,7 %) (18) u Uniji tijekom istog razdoblja nisu se odražavali u prosječnim troškovima rada. |
| --- | --- |

(129)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije po zaposleniku ostali su stabilni. Opće povećanje troškova rada (4,6 %) (17) i stope inflacije (4,7 %) (18) u Uniji tijekom istog razdoblja nisu se odražavali u prosječnim troškovima rada.

17

18

4.5.3.3.   Zalihe

Zalihe

| (130) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u kg) | 438 640 | 285 995 | 674 065 | 633 550 |
| Indeks | 100 | 65 | 154 | 144 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 3 % | 2 % | 5 % | 5 % |
| Indeks | 100 | 68 | 181 | 169 |
| Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku. |

(130)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (u kg)

438 640

285 995

674 065

633 550

Indeks

100

65

154

144

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

3 %

2 %

5 %

5 %

Indeks

100

68

181

169

Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (131) | Završne zalihe povećale su se za 44 % tijekom razmatranog razdoblja: smanjile su se za 35 % između 2011. i 2012., zatim su se znatno povećale između 2012. i kraja razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(131)

Završne zalihe povećale su se za 44 % tijekom razmatranog razdoblja: smanjile su se za 35 % između 2011. i 2012., zatim su se znatno povećale između 2012. i kraja razdoblja ispitnog postupka.

| (132) | Razine zaliha činile su 3 % obujma proizvodnje proizvođača iz Unije u 2011., dok su se do kraja razdoblja ispitnog postupka povećale za 5 %. |
| --- | --- |

(132)

Razine zaliha činile su 3 % obujma proizvodnje proizvođača iz Unije u 2011., dok su se do kraja razdoblja ispitnog postupka povećale za 5 %.

4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (133) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 2 | 8 | 8 | 10 |
| Indeks | 100 | 310 | 327 | 430 |
| Novčani tok (EUR) | 1 267 809 | 4 185 410 | 4 316 300 | 2 481 985 |
| Indeks | 100 | 330 | 340 | 196 |
| Ulaganja (EUR) | 539 710 | 474 594 | 409 323 | 500 659 |
| Indeks | 100 | 88 | 76 | 93 |
| Povrat ulaganja | 16 % | 80 % | 72 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 508 | 456 | 300 |
| Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku. |

(133)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

2

8

8

10

Indeks

100

310

327

430

Novčani tok (EUR)

1 267 809

4 185 410

4 316 300

2 481 985

Indeks

100

330

340

196

Ulaganja (EUR)

539 710

474 594

409 323

500 659

Indeks

100

88

76

93

Povrat ulaganja

16 %

80 %

72 %

47 %

Indeks

100

508

456

300

Izvor: podaci proizvođača iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (134) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima povećala se za 8 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima povećala se za 8 postotnih bodova.

| (135) | U ispitnom postupku pokazalo se da profitabilnost industrije Unije djelomično ovisi o vanjskim elementima, kao što su klimatski uvjeti. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da se profitabilnost znatno povećala tijekom razmatranog razdoblja, dosegavši 10 % tijekom razdoblja ispitnog postupka i time premašila ciljnu dobit ove industrije od 8 %. |
| --- | --- |

(135)

U ispitnom postupku pokazalo se da profitabilnost industrije Unije djelomično ovisi o vanjskim elementima, kao što su klimatski uvjeti. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da se profitabilnost znatno povećala tijekom razmatranog razdoblja, dosegavši 10 % tijekom razdoblja ispitnog postupka i time premašila ciljnu dobit ove industrije od 8 %.

| (136) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Povećao se tijekom razmatranog razdoblja: kretanje neto novčanog toka bilo je uzlazno od 2011. do 2013. te silazno u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(136)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Povećao se tijekom razmatranog razdoblja: kretanje neto novčanog toka bilo je uzlazno od 2011. do 2013. te silazno u razdoblju ispitnog postupka.

| (137) | Ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjila su se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja: smanjila su se 24 % između 2011. i 2013., a zatim se povećala za 22 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(137)

Ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjila su se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja: smanjila su se 24 % između 2011. i 2013., a zatim se povećala za 22 % u razdoblju ispitnog postupka.

| (138) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povećala se između 2011. i 2012. te se smanjila od 2012. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(138)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povećala se između 2011. i 2012. te se smanjila od 2012. do razdoblja ispitnog postupka.

| (139) | Nisu postojali nikakvi pokazatelji da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su većina proizvođača u uzorku integrirana društva. |
| --- | --- |

(139)

Nisu postojali nikakvi pokazatelji da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su većina proizvođača u uzorku integrirana društva.

4.5.4.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (140) | Pokazatelji štete, kao što su proizvodnja, obujam prodaje i tržišni udio, zabilježili su negativna kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ta kretanja nisu negativno utjecala na ukupno financijsko stanje industrije Unije. Naprotiv, profitabilnost industrije Unije zabilježila je stalno pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja te je tijekom razdoblja ispitnog postupka čak i premašila ciljnu dobit. Štoviše, tijekom razmatranog razdoblja povećali su se i drugi financijski pokazatelji, kao što su novčani tok i povrat ulaganja. Osim toga, industrija Unije mogla je povećati zaposlenost, iako ne baš u znatnoj mjeri. |
| --- | --- |

(140)

Pokazatelji štete, kao što su proizvodnja, obujam prodaje i tržišni udio, zabilježili su negativna kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ta kretanja nisu negativno utjecala na ukupno financijsko stanje industrije Unije. Naprotiv, profitabilnost industrije Unije zabilježila je stalno pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja te je tijekom razdoblja ispitnog postupka čak i premašila ciljnu dobit. Štoviše, tijekom razmatranog razdoblja povećali su se i drugi financijski pokazatelji, kao što su novčani tok i povrat ulaganja. Osim toga, industrija Unije mogla je povećati zaposlenost, iako ne baš u znatnoj mjeri.

| (141) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1., tijekom razmatranog razdoblja antidampinške pristojbe već su postojale za uvoz vinske kiseline iz NRK-a, osim za Bioking. Tim je pristojbama industrija Unije u velikoj mjeri zaštićena od učinaka dampinškog uvoza iz NRK-a te su one stoga utjecale na stanje industrije Unije. Ta se činjenica uzela u obzir u trenutačnom ispitnom postupku. Međutim, u ovom se specifičnom slučaju činilo da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga te je unatoč relevantnom povećanju uvoza i tržišnog udjela dotičnog proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvarila visoke profitne marže. U tim okolnostima, unatoč gubitku obujma prodaje i tržišnog udjela industrije Unije te priznajući da je na industriju Unije u određenoj mjeri negativno utjecao dampinški uvoz od društva Bioking, ispitnim postupkom nije utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. Osnovne uredbe. To se uglavnom temelji na činjenici da su svi financijski pokazatelji zabilježili pozitivna kretanja i da je industrija Unije mogla cijene povećati više od svojeg troška proizvodnje unatoč dampinškim uvoznim cijenama društva Bioking kojima su snižavane cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(141)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1., tijekom razmatranog razdoblja antidampinške pristojbe već su postojale za uvoz vinske kiseline iz NRK-a, osim za Bioking. Tim je pristojbama industrija Unije u velikoj mjeri zaštićena od učinaka dampinškog uvoza iz NRK-a te su one stoga utjecale na stanje industrije Unije. Ta se činjenica uzela u obzir u trenutačnom ispitnom postupku. Međutim, u ovom se specifičnom slučaju činilo da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga te je unatoč relevantnom povećanju uvoza i tržišnog udjela dotičnog proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvarila visoke profitne marže. U tim okolnostima, unatoč gubitku obujma prodaje i tržišnog udjela industrije Unije te priznajući da je na industriju Unije u određenoj mjeri negativno utjecao dampinški uvoz od društva Bioking, ispitnim postupkom nije utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. Osnovne uredbe. To se uglavnom temelji na činjenici da su svi financijski pokazatelji zabilježili pozitivna kretanja i da je industrija Unije mogla cijene povećati više od svojeg troška proizvodnje unatoč dampinškim uvoznim cijenama društva Bioking kojima su snižavane cijene industrije Unije.

| (142) | Na temelju toga, zaključeno je da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(142)

Na temelju toga, zaključeno je da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu.

4.5.5.   Primjedbe zainteresiranih strana nakon objave

Primjedbe zainteresiranih strana nakon objave

| (143) | Zainteresirane strane tvrdile su da je Komisija pogrešno veću važnost pripisala određenim pokazateljima štete (npr. profitabilnosti) na štetu drugih koji su jednake važnosti. Tvrdilo se da je posebnu pažnju potrebno posvetiti analizi štete industrije koju u cijelosti čine MSP-ovi, kao što je to slučaj za industriju vinske kiseline u Uniji. |
| --- | --- |

(143)

Zainteresirane strane tvrdile su da je Komisija pogrešno veću važnost pripisala određenim pokazateljima štete (npr. profitabilnosti) na štetu drugih koji su jednake važnosti. Tvrdilo se da je posebnu pažnju potrebno posvetiti analizi štete industrije koju u cijelosti čine MSP-ovi, kao što je to slučaj za industriju vinske kiseline u Uniji.

| (144) | Komisija je izvršila svoju analizu štete na temelju dostupnih podataka, uključujući provjerene odgovore triju društava u uzorku koja su primila posebno izrađene upitnike namijenjene MSP-ovima. U tom se kontekstu naglašava da je Komisija napravila procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji utječu na stanje industrije Unije, pri čemu nijednom od njih nije dana prednost pred drugima, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je izvršila svoju analizu štete na temelju dostupnih podataka, uključujući provjerene odgovore triju društava u uzorku koja su primila posebno izrađene upitnike namijenjene MSP-ovima. U tom se kontekstu naglašava da je Komisija napravila procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji utječu na stanje industrije Unije, pri čemu nijednom od njih nije dana prednost pred drugima, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe.

| (145) | Tvrdilo se da se dampinšku maržu društva Bioking od 42,8 %, koja je viša od preostale pristojbe od 34,9 % trenutačno uvedene za sve kineske proizvođače i pojedinačnih pristojbi od 13,1 % i 8,3 % koje se primjenjuju na druga dva društva, trebalo tumačiti tako da ona dovodi do znatne štete, posebno u kontekstu sve većeg obujma uvoza i tržišnih udjela. Nadalje se tvrdilo da je Bioking uživao „neopravdano izuzeće” od područja primjena antidampinških mjera koje su trenutačno na snazi u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 626/2012. |
| --- | --- |

(145)

Tvrdilo se da se dampinšku maržu društva Bioking od 42,8 %, koja je viša od preostale pristojbe od 34,9 % trenutačno uvedene za sve kineske proizvođače i pojedinačnih pristojbi od 13,1 % i 8,3 % koje se primjenjuju na druga dva društva, trebalo tumačiti tako da ona dovodi do znatne štete, posebno u kontekstu sve većeg obujma uvoza i tržišnih udjela. Nadalje se tvrdilo da je Bioking uživao „neopravdano izuzeće” od područja primjena antidampinških mjera koje su trenutačno na snazi u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 626/2012.

| (146) | Dampinška marža proizvođača izvoznika nije kao takva odlučujući gospodarski pokazatelj štete. Činjenica da je uvoz dampinški ne znači nužno da će se tim uvozom prouzročiti šteta domaćoj industriji. On samo predstavlja sredstvo s pomoću kojeg proizvođač izvoznik može ostvariti veći prodor na tržište (povećati tržišni udio i obujam uvoza). Komisija je dalje napomenula da je uvoz društva Bioking u Uniju isključen iz područja primjene trenutačnih mjere pravno valjanim aktom Unije, odnosno Provedbenom uredbom (EU) br. 332/2012. Zbog toga je argument odbačen. |
| --- | --- |

(146)

Dampinška marža proizvođača izvoznika nije kao takva odlučujući gospodarski pokazatelj štete. Činjenica da je uvoz dampinški ne znači nužno da će se tim uvozom prouzročiti šteta domaćoj industriji. On samo predstavlja sredstvo s pomoću kojeg proizvođač izvoznik može ostvariti veći prodor na tržište (povećati tržišni udio i obujam uvoza). Komisija je dalje napomenula da je uvoz društva Bioking u Uniju isključen iz područja primjene trenutačnih mjere pravno valjanim aktom Unije, odnosno Provedbenom uredbom (EU) br. 332/2012. Zbog toga je argument odbačen.

| (147) | Ista je zainteresirana strana naglasila činjenicu da je, iako su se prodaja i tržišni udio industrije Unije smanjili za 30 % odnosno 21 %, tijekom istog razdoblja Bioking mogao povećati obujam svoje dampinške prodaje za 25 % i svoj tržišni udio za 41 %, što je jasan pokazatelj materijalne štete. |
| --- | --- |

(147)

Ista je zainteresirana strana naglasila činjenicu da je, iako su se prodaja i tržišni udio industrije Unije smanjili za 30 % odnosno 21 %, tijekom istog razdoblja Bioking mogao povećati obujam svoje dampinške prodaje za 25 % i svoj tržišni udio za 41 %, što je jasan pokazatelj materijalne štete.

| (148) | U ispitnom postupku doista se pokazalo povećanje obujma i tržišnog udjela uvoza društva Bioking. Međutim, tržišni udio industrije Unije ostao je na relativno visokoj razini u razmatranom razdoblju. Unatoč tome, tržišni udio i obujam uvoza nisu jedini elementi koji su analizirani kako bi se utvrdilo je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 144., u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe Komisija je izvršila procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji utječu na stanje industrije Unije, pri čemu nijednom od njih nije dana prednost pred drugima. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(148)

U ispitnom postupku doista se pokazalo povećanje obujma i tržišnog udjela uvoza društva Bioking. Međutim, tržišni udio industrije Unije ostao je na relativno visokoj razini u razmatranom razdoblju. Unatoč tome, tržišni udio i obujam uvoza nisu jedini elementi koji su analizirani kako bi se utvrdilo je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 144., u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe Komisija je izvršila procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji utječu na stanje industrije Unije, pri čemu nijednom od njih nije dana prednost pred drugima. Argument je stoga odbijen.

| (149) | Nadalje se tvrdilo da će pad obujma proizvodnje (16 % tijekom razmatranog razdoblja) i iskorištenosti kapaciteta (16 % tijekom razmatranog razdoblja) utjecati na profitabilnost i dovesti do neodrživosti industrije Unije u dugoročnom razdoblju s obzirom na to da ne može pokriti fiksne troškove, što je Komisija prepoznala u uvodnoj izjavi 114. Zainteresirane strane tvrdile su i da je cjenovnom politikom kojom su znatno snižene prodajne cijene industrije Unije Bioking stvarno iskoristio svoj položaj predvodnika na tržištu, čime je industriju Unije isključio iz ključnih sektora, kao što su građevinski sektor, sektor prehrambenih aditiva i sektor emulgatora. Nadalje su tvrdile da činjenica da se odbijaju uključiti u agresivno tržišno natjecanje cijenama s dampinškim uvozom od društva Bioking te njihova odluka da prodaju proizvode više kvalitete klijentima koji žele platiti vrhunsku kvalitetu predstavljaju legitimnu obrambenu strategiju. Istodobno su te strane naglasile da, s obzirom na višak kapaciteta društva Bioking, ta strategija nije dugoročno održiva jer se očekuje da će dampinški kineski uvoz sve brže preplaviti tržište, čime će se potisnuti poslovne prilike čak i najprofitabilnijeg proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(149)

Nadalje se tvrdilo da će pad obujma proizvodnje (16 % tijekom razmatranog razdoblja) i iskorištenosti kapaciteta (16 % tijekom razmatranog razdoblja) utjecati na profitabilnost i dovesti do neodrživosti industrije Unije u dugoročnom razdoblju s obzirom na to da ne može pokriti fiksne troškove, što je Komisija prepoznala u uvodnoj izjavi 114. Zainteresirane strane tvrdile su i da je cjenovnom politikom kojom su znatno snižene prodajne cijene industrije Unije Bioking stvarno iskoristio svoj položaj predvodnika na tržištu, čime je industriju Unije isključio iz ključnih sektora, kao što su građevinski sektor, sektor prehrambenih aditiva i sektor emulgatora. Nadalje su tvrdile da činjenica da se odbijaju uključiti u agresivno tržišno natjecanje cijenama s dampinškim uvozom od društva Bioking te njihova odluka da prodaju proizvode više kvalitete klijentima koji žele platiti vrhunsku kvalitetu predstavljaju legitimnu obrambenu strategiju. Istodobno su te strane naglasile da, s obzirom na višak kapaciteta društva Bioking, ta strategija nije dugoročno održiva jer se očekuje da će dampinški kineski uvoz sve brže preplaviti tržište, čime će se potisnuti poslovne prilike čak i najprofitabilnijeg proizvođača iz Unije u uzorku.

| (150) | Ispitnim postupkom potvrdilo se da je Bioking povećao svoj tržišni udio i snizio cijene, što je dovelo do smanjenja obujma proizvodnje i stope iskorištenosti kapaciteta te gubitka važnih klijenata industrije Unije u određenim industrijskim sektorima. Međutim, kako su podnositelji zahtjeva sami priznali, ta je situacija rezultat razborite poslovne odluke industrije Unije kojom je odlučila ostvariti više profitne marže na štetu tržišnog udjela. To se ne može tumačiti kao pokazatelj materijalne štete. Argument je stoga odbačen. |
| --- | --- |

(150)

Ispitnim postupkom potvrdilo se da je Bioking povećao svoj tržišni udio i snizio cijene, što je dovelo do smanjenja obujma proizvodnje i stope iskorištenosti kapaciteta te gubitka važnih klijenata industrije Unije u određenim industrijskim sektorima. Međutim, kako su podnositelji zahtjeva sami priznali, ta je situacija rezultat razborite poslovne odluke industrije Unije kojom je odlučila ostvariti više profitne marže na štetu tržišnog udjela. To se ne može tumačiti kao pokazatelj materijalne štete. Argument je stoga odbačen.

| (151) | Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da su stopom profitabilnosti, kako ju je izračunala Komisija, prikrivena stvarna kretanja stvarnih razina dobiti industrije Unije jer nisu sva društva u uzorku mogla prikazati pozitivne podatke o dobiti. Zainteresirane strane osporavale su metodologiju koju je Komisija primijenila za izračun stope profitabilnosti, tvrdeći da su razine profitabilnosti koje je Komisija utvrdila za potrebe analize štete očito bile narušene zbog prisutnosti relativno velikog proizvođača iz Unije u uzorku, proizvođača koji je mogao ostvariti ekonomiju razmjera, za razliku od manjih društava u uzorku. |
| --- | --- |

(151)

Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da su stopom profitabilnosti, kako ju je izračunala Komisija, prikrivena stvarna kretanja stvarnih razina dobiti industrije Unije jer nisu sva društva u uzorku mogla prikazati pozitivne podatke o dobiti. Zainteresirane strane osporavale su metodologiju koju je Komisija primijenila za izračun stope profitabilnosti, tvrdeći da su razine profitabilnosti koje je Komisija utvrdila za potrebe analize štete očito bile narušene zbog prisutnosti relativno velikog proizvođača iz Unije u uzorku, proizvođača koji je mogao ostvariti ekonomiju razmjera, za razliku od manjih društava u uzorku.

| (152) | Napominje se da se stanje industrije Unije analizira u cijelosti te su stoga mikropokazatelji koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku reprezentativni za gospodarsko stanje cijele industrije Unije. Podnositelji zahtjeva nisu osporavali sastav konačnog uzorka te ga, kako je objašenjeno u uvodnoj izjavi 20., Komisija smatra reprezentativnim za stanje industrije Unije. Tijekom saslušanja održanog 13. siječnja 2016. podnositelji zahtjeva ponovno su izrazili zabrinutost u pogledu reprezentativnosti uzorka, a da je pritom nisu dodatno potkrijepili. U svakom slučaju, proizvođači iz Unije u uzorku ne mogu se izolirano analizirati niti se nekom društvu može dati drukčiji ponder u odnosu na ostala društva u uzorku s obzirom na činjenicu da cijelu industriju Unije čine MSP-ovi (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 18.). Argument je stoga odbačen. |
| --- | --- |

(152)

Napominje se da se stanje industrije Unije analizira u cijelosti te su stoga mikropokazatelji koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku reprezentativni za gospodarsko stanje cijele industrije Unije. Podnositelji zahtjeva nisu osporavali sastav konačnog uzorka te ga, kako je objašenjeno u uvodnoj izjavi 20., Komisija smatra reprezentativnim za stanje industrije Unije. Tijekom saslušanja održanog 13. siječnja 2016. podnositelji zahtjeva ponovno su izrazili zabrinutost u pogledu reprezentativnosti uzorka, a da je pritom nisu dodatno potkrijepili. U svakom slučaju, proizvođači iz Unije u uzorku ne mogu se izolirano analizirati niti se nekom društvu može dati drukčiji ponder u odnosu na ostala društva u uzorku s obzirom na činjenicu da cijelu industriju Unije čine MSP-ovi (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 18.). Argument je stoga odbačen.

| (153) | Tvrdilo se i da je Komisija trebala razmatrati pad profitabilnosti nakon isteka razdoblja ispitnog postupka revizije u okviru posljednje revizije nakon isteka mjere. Došlo je do znatnog pada profitabilnosti između 2010. i 2011., koji nije uzet u obzir. Nadalje se naglasilo da je upravo 2011. Bioking povećao svoj prodor na tržište povećanjem svojeg obujma uvoza za oko 33 %. |
| --- | --- |

(153)

Tvrdilo se i da je Komisija trebala razmatrati pad profitabilnosti nakon isteka razdoblja ispitnog postupka revizije u okviru posljednje revizije nakon isteka mjere. Došlo je do znatnog pada profitabilnosti između 2010. i 2011., koji nije uzet u obzir. Nadalje se naglasilo da je upravo 2011. Bioking povećao svoj prodor na tržište povećanjem svojeg obujma uvoza za oko 33 %.

| (154) | Podsjeća se da, kako bi ispitala kretanja važna za procjenu štete, Komisija obično analizira razdoblje od tri godine prije razdoblja ispitnog postupka, To je razdoblje utvrđeno na početku ispitnog postupka i upotrebljava se za prikupljanje gospodarskih podataka koji podliježu provjeri. U ovom slučaju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 28., razdoblje koje je Komisija odabrala za ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete počinje 1. siječnja 2011. i završava 30. rujna 2014. te podnositelji zahtjeva nikad nisu osporavali upotrebu tog razdoblja u bilo kojem trenutku tijekom ispitnog postupka. Godina 2010. stoga nije obuhvaćena vremenskim opsegom ovog ispitnog postupka te bi selektivna upotreba te godine za neke pokazatelje štete koje su odabrali podnositelji zahtjeva bila diskriminirajuća i neobjektivna. U svakom slučaju, ispitnim postupkom nije se mogla utvrditi jasna veza između kretanja marža profitabilnosti industrije Unije i kretanja tržišnog udjela društva Bioking tijekom razmatranog razdoblja. Konačno, Komisija napominje da društva u uzorku nisu imala troškove restrukturiranja. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(154)

Podsjeća se da, kako bi ispitala kretanja važna za procjenu štete, Komisija obično analizira razdoblje od tri godine prije razdoblja ispitnog postupka, To je razdoblje utvrđeno na početku ispitnog postupka i upotrebljava se za prikupljanje gospodarskih podataka koji podliježu provjeri. U ovom slučaju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 28., razdoblje koje je Komisija odabrala za ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete počinje 1. siječnja 2011. i završava 30. rujna 2014. te podnositelji zahtjeva nikad nisu osporavali upotrebu tog razdoblja u bilo kojem trenutku tijekom ispitnog postupka. Godina 2010. stoga nije obuhvaćena vremenskim opsegom ovog ispitnog postupka te bi selektivna upotreba te godine za neke pokazatelje štete koje su odabrali podnositelji zahtjeva bila diskriminirajuća i neobjektivna. U svakom slučaju, ispitnim postupkom nije se mogla utvrditi jasna veza između kretanja marža profitabilnosti industrije Unije i kretanja tržišnog udjela društva Bioking tijekom razmatranog razdoblja. Konačno, Komisija napominje da društva u uzorku nisu imala troškove restrukturiranja. Argument je stoga odbijen.

| (155) | Tvrdilo se da je u pitanju sposobnost industrije Unije da ulaže u budućnost jer zbog smanjenog obujma proizvodnje i stope iskorištenosti kapaciteta industrija Unije dugoročno neće moći pokrivati svoje fiksne troškove. Stoga će se trenutačne razine profitabilnosti u svakom slučaju sniziti. |
| --- | --- |

(155)

Tvrdilo se da je u pitanju sposobnost industrije Unije da ulaže u budućnost jer zbog smanjenog obujma proizvodnje i stope iskorištenosti kapaciteta industrija Unije dugoročno neće moći pokrivati svoje fiksne troškove. Stoga će se trenutačne razine profitabilnosti u svakom slučaju sniziti.

| (156) | U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije izvršila ulaganja tijekom razmatranog razdoblja. Čak i ako se razina ulaganja tijekom razmatranog razdoblja snizila za 7 %, to je potrebno tumačiti s obzirom na postupak proizvodnje vinske kiseline koji je prilično jednostavan i za koji nisu nužno potrebna znatna ulaganja u istraživanje i razvoj. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(156)

U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije izvršila ulaganja tijekom razmatranog razdoblja. Čak i ako se razina ulaganja tijekom razmatranog razdoblja snizila za 7 %, to je potrebno tumačiti s obzirom na postupak proizvodnje vinske kiseline koji je prilično jednostavan i za koji nisu nužno potrebna znatna ulaganja u istraživanje i razvoj. Argument je stoga odbijen.

| (157) | Tvrdilo se i da je povećanje novčanog toka trebalo analizirati počevši od 2010. umjesto 2011. jer je potonje godine novčani tok bio na vrlo niskoj razini. Zainteresirane strane smatrale su da bi Komisija, da je 2010. uzela kao početnu točku, primijetila da je industrija Unije imala višak novčanog toka od 6,8 milijuna EUR. Štoviše, tvrdilo se da se novčani tok znatno pogoršao između 2013. i razdoblja ispitnog postupka te tijekom kratkog vremena pao za 43 %. Komisija je trebala detaljnije ispitati učinak narušavanja koji ima najjače društvu u uzorku, posebno s obzirom na činjenicu da je za dva društva u uzorku novčani tok ostao na kritičnim razinama između 2012. i razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(157)

Tvrdilo se i da je povećanje novčanog toka trebalo analizirati počevši od 2010. umjesto 2011. jer je potonje godine novčani tok bio na vrlo niskoj razini. Zainteresirane strane smatrale su da bi Komisija, da je 2010. uzela kao početnu točku, primijetila da je industrija Unije imala višak novčanog toka od 6,8 milijuna EUR. Štoviše, tvrdilo se da se novčani tok znatno pogoršao između 2013. i razdoblja ispitnog postupka te tijekom kratkog vremena pao za 43 %. Komisija je trebala detaljnije ispitati učinak narušavanja koji ima najjače društvu u uzorku, posebno s obzirom na činjenicu da je za dva društva u uzorku novčani tok ostao na kritičnim razinama između 2012. i razdoblja ispitnog postupka.

| (158) | Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 154., stanje industrije Unije obično se procjenjuje tijekom razdoblja od tri godine prije razdoblja ispitnog postupka te 2010. nije obuhvaćena vremenskim opsegom ovog ispitnog postupka. U ispitnom postupku pokazalo se da su profitne marže koje je ostvarila industrija Unije bile dostatne za stvaranje novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja. Novčani tok bio je na najvišoj razini 2012. i 2013. te se ukupno znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(158)

Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 154., stanje industrije Unije obično se procjenjuje tijekom razdoblja od tri godine prije razdoblja ispitnog postupka te 2010. nije obuhvaćena vremenskim opsegom ovog ispitnog postupka. U ispitnom postupku pokazalo se da su profitne marže koje je ostvarila industrija Unije bile dostatne za stvaranje novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja. Novčani tok bio je na najvišoj razini 2012. i 2013. te se ukupno znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja. Argument je stoga odbijen.

| (159) | Tvrdilo se da kretanje novčanog toka i povrata ulaganja nije u skladu s kretanjem profitabilnosti, iz čega je vidljiva važnost obujma prodaje u procjeni profitabilnosti i ukupne dobrobiti industrije. Tvrdilo se da je Komisija pogrešno navela da su svi financijski pokazatelji zabilježili pozitivna kretanja jer su razine ulaganja naglo pale između 2011. i 2013. (24 %) te su se tijekom razmatranog razdoblja ukupno smanjile za 7 %. |
| --- | --- |

(159)

Tvrdilo se da kretanje novčanog toka i povrata ulaganja nije u skladu s kretanjem profitabilnosti, iz čega je vidljiva važnost obujma prodaje u procjeni profitabilnosti i ukupne dobrobiti industrije. Tvrdilo se da je Komisija pogrešno navela da su svi financijski pokazatelji zabilježili pozitivna kretanja jer su razine ulaganja naglo pale između 2011. i 2013. (24 %) te su se tijekom razmatranog razdoblja ukupno smanjile za 7 %.

| (160) | Profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja različiti su gospodarski pokazatelji i ne moraju nužno bilježiti jednaka kretanja. U svakom slučaju, sva su se ta tri pokazatelja, čak i ako su zabilježila različita kretanja, ukupno znatno povećala tijekom razmatranog razdoblja, što je snažan pokazatelj nepostojanja štete za industriju Unije u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(160)

Profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja različiti su gospodarski pokazatelji i ne moraju nužno bilježiti jednaka kretanja. U svakom slučaju, sva su se ta tri pokazatelja, čak i ako su zabilježila različita kretanja, ukupno znatno povećala tijekom razmatranog razdoblja, što je snažan pokazatelj nepostojanja štete za industriju Unije u razdoblju ispitnog postupka.

| (161) | Zainteresirane strane naglasile su činjenicu da je zaključak o oporavku industrije Unije od prethodnog dampinga proturječan zaključku posljednje revizije nakon isteka mjera u kojem je Komisija navela da je industrija Unije još uvijek nestabilna. Tvrdilo se da se većina pokazatelja upotrijebljenih u reviziji nakon isteka mjera kako bi se dokazala osjetljivost industrije Unije dodatno pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, osporavale su Komisijin pristup prema kojem je svaki oporavak od prethodnog dampinga relevantan samo u mjeri u kojoj se odnosi na dampinške prakse drugih kineskih proizvođača izvoznika za koje su mjere produljene i izmijenjene u okviru nekoliko revizija. Tvrdilo se da u Osnovnoj uredbi ne postoji pravna osnova kojom bi se Komisiji omogućila primjena tih različitih pristupa. |
| --- | --- |

(161)

Zainteresirane strane naglasile su činjenicu da je zaključak o oporavku industrije Unije od prethodnog dampinga proturječan zaključku posljednje revizije nakon isteka mjera u kojem je Komisija navela da je industrija Unije još uvijek nestabilna. Tvrdilo se da se većina pokazatelja upotrijebljenih u reviziji nakon isteka mjera kako bi se dokazala osjetljivost industrije Unije dodatno pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, osporavale su Komisijin pristup prema kojem je svaki oporavak od prethodnog dampinga relevantan samo u mjeri u kojoj se odnosi na dampinške prakse drugih kineskih proizvođača izvoznika za koje su mjere produljene i izmijenjene u okviru nekoliko revizija. Tvrdilo se da u Osnovnoj uredbi ne postoji pravna osnova kojom bi se Komisiji omogućila primjena tih različitih pristupa.

| (162) | Činjenica da se stanje industrije Unije i dalje smatralo osjetljivim u prethodnoj reviziji nakon isteka mjera ne utječe na zaključak ovog ispitnog postupka. Kako je potvrđeno u ispitnom postupku, financijsko stanje industrije Unije nastavilo se poboljšavati tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do visokih razina profitabilnosti u 2012., 2013. i razdoblju ispitnog postupka. Osim toga, Komisija potvrđuje pristup opisan u uvodnoj izjavi 123. u pogledu analize oporavka od prethodnog dampinga. Argument je stoga odbijen. U svakom slučaju, taj čimbenik ne bi utjecao na ukupan zaključak Komisije o nepostojanju materijalne štete u specifičnim okolnostima ovog slučaja. |
| --- | --- |

(162)

Činjenica da se stanje industrije Unije i dalje smatralo osjetljivim u prethodnoj reviziji nakon isteka mjera ne utječe na zaključak ovog ispitnog postupka. Kako je potvrđeno u ispitnom postupku, financijsko stanje industrije Unije nastavilo se poboljšavati tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do visokih razina profitabilnosti u 2012., 2013. i razdoblju ispitnog postupka. Osim toga, Komisija potvrđuje pristup opisan u uvodnoj izjavi 123. u pogledu analize oporavka od prethodnog dampinga. Argument je stoga odbijen. U svakom slučaju, taj čimbenik ne bi utjecao na ukupan zaključak Komisije o nepostojanju materijalne štete u specifičnim okolnostima ovog slučaja.

| (163) | U pogledu razina zaposlenosti industrije Unije zainteresirane strane zatražile su od Komisije da ponovno provjeri podatke o zaposlenosti. Osim toga, iste zainteresirane strane kritizirale su Komisiju jer nije prepoznala da su otkazi dani već prije početka razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(163)

U pogledu razina zaposlenosti industrije Unije zainteresirane strane zatražile su od Komisije da ponovno provjeri podatke o zaposlenosti. Osim toga, iste zainteresirane strane kritizirale su Komisiju jer nije prepoznala da su otkazi dani već prije početka razmatranog razdoblja.

| (164) | Komisija potvrđuje brojke u pogledu zaposlenosti koje su iskazane u prethodnoj uvodnoj izjavi 119. i provjerene tijekom ispitnog postupka. U pogledu činjenice da su otkazi dani prije razmatranog razdoblja potrebno je napomenuti da to nije obuhvaćeno vremenskim opsegom trenutačnog ispitnog postupka. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(164)

Komisija potvrđuje brojke u pogledu zaposlenosti koje su iskazane u prethodnoj uvodnoj izjavi 119. i provjerene tijekom ispitnog postupka. U pogledu činjenice da su otkazi dani prije razmatranog razdoblja potrebno je napomenuti da to nije obuhvaćeno vremenskim opsegom trenutačnog ispitnog postupka. Argument je stoga odbijen.

| (165) | Konačno, te su strane izrazile zabrinutost u pogledu znatnog viška proizvodnog kapaciteta društva Bioking, ističući da potpuno zanemarivanje potražnje u Uniji može dovesti samo do potpunog uništenja industrije vinske kiseline u Uniji u kratkoročnom razdoblju, bez obzira na njezinu razinu profitabilnosti. Tijekom saslušanja održanog 13. siječnja 2016. te su strane ponovile da su informacije nakon razdoblja ispitnog postupka bile bitne za procjenu stanja industrije Unije, osobito za procjenu profitabilnosti. |
| --- | --- |

(165)

Konačno, te su strane izrazile zabrinutost u pogledu znatnog viška proizvodnog kapaciteta društva Bioking, ističući da potpuno zanemarivanje potražnje u Uniji može dovesti samo do potpunog uništenja industrije vinske kiseline u Uniji u kratkoročnom razdoblju, bez obzira na njezinu razinu profitabilnosti. Tijekom saslušanja održanog 13. siječnja 2016. te su strane ponovile da su informacije nakon razdoblja ispitnog postupka bile bitne za procjenu stanja industrije Unije, osobito za procjenu profitabilnosti.

| (166) | U skladu s podacima koji su prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka nije se moglo utvrditi hoće li se u bliskoj budućnosti proizvodni kapacitet društva Bioking povećati ili će se novim pogonima u izgradnji zamijeniti postojeći. Podaci koje su podnositelji zahtjeva dostavili u svojim primjedbama u pogledu općeg dokumenta o objavi ne predstavljaju dokaze u tom pogledu. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85., razvoj događaja nakon razdoblja ispitnog postupka obično ne uzima u obzir i ni u kojem se slučaju ne može provjeriti u ovako kasnoj fazi ispitnog postupka. Argument je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(166)

U skladu s podacima koji su prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka nije se moglo utvrditi hoće li se u bliskoj budućnosti proizvodni kapacitet društva Bioking povećati ili će se novim pogonima u izgradnji zamijeniti postojeći. Podaci koje su podnositelji zahtjeva dostavili u svojim primjedbama u pogledu općeg dokumenta o objavi ne predstavljaju dokaze u tom pogledu. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85., razvoj događaja nakon razdoblja ispitnog postupka obično ne uzima u obzir i ni u kojem se slučaju ne može provjeriti u ovako kasnoj fazi ispitnog postupka. Argument je stoga odbijen.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (167) | Budući da je utvrđeno da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu, nije bilo potrebno ispitati uzročnost. |
| --- | --- |

(167)

Budući da je utvrđeno da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu, nije bilo potrebno ispitati uzročnost.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (168) | Budući da je utvrđeno da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu, nije bilo potrebno ispitati interes Unije. |
| --- | --- |

(168)

Budući da je utvrđeno da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu, nije bilo potrebno ispitati interes Unije.

7.   PREKID POSTUPKA

PREKID POSTUPKA

| (169) | S obzirom na zaključke donesene u pogledu nepostojanja materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe potrebno je prekinuti postupak bez uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(169)

S obzirom na zaključke donesene u pogledu nepostojanja materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe potrebno je prekinuti postupak bez uvođenja mjera.

| (170) | Sve su strane na koje se postupak odnosi obaviještene o konačnim nalazima i namjeravanom prekidu postupka te im je omogućeno dostavljanje primjedbi. |
| --- | --- |

(170)

Sve su strane na koje se postupak odnosi obaviještene o konačnim nalazima i namjeravanom prekidu postupka te im je omogućeno dostavljanje primjedbi.

| (171) | Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije dostavio mišljenje, |
| --- | --- |

(171)

Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije dostavio mišljenje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prekida se antidampinški postupak u pogledu uvoza vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd i koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090).

Članak 2.

Ova odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 130/2006 od 23. siječnja 2006. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 23, 27.1.2006., str. 1.).

2

(3)  WT/DS295/AB/R, 29. studenoga 2005., AB-2005-6

3

(4)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 332/2012 od 13. travnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 130/2006 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine te izuzimanju trgovačkog društva Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd od konačnih mjera (SL L 108, 20.4.2012., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 150/2008 od 18. veljače 2008. o izmjeni područja primjene antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 130/2006 na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 48, 22.2.2008., str. 1.), Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 349/2012 od 16. travnja 2012. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 110, 24.4.2012., str. 3.), Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 626/2012 od 26. lipnja 2012. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 349/2012 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 182, 13.7.2012., str. 1.).

5

(6)  Tijekom privremene revizije objavljene u srpnju 2012. MET nije odobren nijednom proizvođaču iz NRK-a (osim društvu Bioking koje nije bilo uključeno u tu reviziju). Odbijanje se temeljilo na poremećajima u pogledu sirovina. Stoga su pojedinačne marže tih društava rezultat pojedinačnog tretmana.

6

(7)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine, ograničenog na jednog kineskog proizvođača izvoznika, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (SL C 223, 29.7.2011., str. 11.).

7

(8)  Odluka Komisije 2012/289/EU od 4. lipnja 2012. o prekidu antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine, ograničenog na jednog kineskog proizvođača izvoznika, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (SL L 144, 5.6.2012., str. 43.).

8

(9)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine, ograničenog na jednog kineskog proizvođača izvoznika, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (SL C 434, 4.12.2014., str. 9.).

9

(10)  Sporazum o provedbi članka VI. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994.

10

(11)  Presuda od 18. rujna 2012. Općeg suda u predmetu T-156/11 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd protiv Vijeća.

11

(12)  Uredba Komisije (EZ) br. 2244/2002 od 16. prosinca 2002. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1622/2000 u pogledu upotrebe vinske kiseline u proizvodima od vina (SL L 341, 17.12.2002., str. 27.).

12

(13)  Tecnon Orbichem: http://www.orbichem.com/

13

(14)  Radni dokument „Trade policy and industrial policy in China: What motivates public authorities to apply restrictions on exports?” http://www.cepii.fr/CEPII/en/publications/wp/abstract.asp?NoDoc=7886. U tom se radnom dokumentu upućuje, među ostalim, na to da, osim službeno navedenih ciljeva „kao što je promicanje visokotehnološke proizvodnje ili zaštite okoliša”, postoje i drugi ciljevi „kao što je subvencioniranje sektora na kraju proizvodnog lanca”.

14

(15)  Vidjeti uvodnu izjavu 18. Provedbene uredbe (EU) br. 626/2012.

15

(16)  Provedbena uredba (EU) br. 626/2012.

16

(17)  Eurostat: Indeks troškova rada za zemlje EU-28, godišnji podaci (NACE Rev. 2) — kumulativna godišnja prosječna stopa promjene (%) od 2011. do 2014.

17

(18)  Eurostat: Eurostat HIPC za zemlje EU-28 – stopa inflacije – kumulativna godišnja prosječna stopa promjene (%) od 2011. do 2014.

18

---

Ispravci

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/38

---

Ispravak Odluke br. 1/2016 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 16. prosinca 2015. o izmjeni priloga 1., 3., 4. i 7. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika [2016/122]

(
  Službeni list Europske unije L 23 od 29. siječnja 2016.
  )

Na naslovnici i na stranici 82., naslov Odluke:

umjesto:

„Odluka br. 1/2016 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 16. prosinca 2015. o izmjeni priloga 1., 3., 4. i 7. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika [2016/122]”;

treba stajati:

„Odluka br. 1/2015 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 16. prosinca 2015. o izmjeni priloga 1., 3., 4. i 7. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika [2016/122]”.

---

| 10.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 33/38

---

Ispravak Odluke br. 2/2016 Zajedničkog odbora EU-a i Švicarske od 3. prosinca 2015. o izmjeni Protokola 3 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima upravne suradnje [2016/121]

(
  Službeni list Europske unije L 23 od 29. siječnja 2016.
  )

Na naslovnici i na stranici 79., naslov Odluke:

umjesto:

„Odluka br. 2/2016 Zajedničkog odbora EU-a i Švicarske od 3. prosinca 2015. o izmjeni Protokola 3 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o definiciji pojma ‚proizvodi s podrijetlom’ i načinima upravne suradnje [2016/121]”;

treba stajati:

„Odluka br. 2/2015 Zajedničkog odbora EU-a i Švicarske od 3. prosinca 2015. o izmjeni Protokola 3 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o definiciji pojma ‚proizvodi s podrijetlom’ i načinima upravne suradnje [2016/121]”.

---