# Eiropas Savienības L 166/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 29. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 166

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1145 (2017. gada 8. jūnijs) par dažu tādu barības piedevu izņemšanu no tirgus, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK un 82/471/EEK, un ar kuru atceļ novecojušos noteikumus, ar ko šīs barības piedevas tikušas atļautas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1146 (2017. gada 28. jūnijs), ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, ko ražojis uzņēmums Jinan Meide Castings Co., Ltd. | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1147 (2017. gada 28. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2016/1368, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 izveido finanšu tirgos izmantotu kritiski svarīgu etalonu sarakstu (
  1
  ) | 32 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1148 (2017. gada 28. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā | 35 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2017/1149 (2016. gada 27. septembris) par valsts atbalstu SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ko Rumānija sniegusi Rumānijas reģionālajām lidostām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6031)

   (
  1
  ) | 36 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1145 (2017. gada 8. jūnijs) par dažu tādu barības piedevu izņemšanu no tirgus, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK un 82/471/EEK, un ar kuru atceļ novecojušos noteikumus, ar ko šīs barības piedevas tikušas atļautas (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1146 (2017. gada 28. jūnijs), ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, ko ražojis uzņēmums Jinan Meide Castings Co., Ltd.

Jinan Meide Castings Co., Ltd.

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1147 (2017. gada 28. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2016/1368, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 izveido finanšu tirgos izmantotu kritiski svarīgu etalonu sarakstu (
  1
  )

1

32

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1148 (2017. gada 28. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

35

*

Komisijas Lēmums (ES) 2017/1149 (2016. gada 27. septembris) par valsts atbalstu SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ko Rumānija sniegusi Rumānijas reģionālajām lidostām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6031)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6031)

1

36

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 469/15/COL (2015. gada 4. novembris) izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru par iespējamo valsts atbalstu uzņēmumam Innovasjon Norge attiecībā uz tā darbībām tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu tirgū, kā arī par iespējamo atbalstu reģionālajām tūrisma padomēm un galamērķa vadības organizācijām (Norvēģija) [2017/1150] | 58 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 469/15/COL (2015. gada 4. novembris) izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru par iespējamo valsts atbalstu uzņēmumam Innovasjon Norge attiecībā uz tā darbībām tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu tirgū, kā arī par iespējamo atbalstu reģionālajām tūrisma padomēm un galamērķa vadības organizācijām (Norvēģija) [2017/1150]

Innovasjon Norge

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1145

(2017. gada 8. jūnijs)

par dažu tādu barības piedevu izņemšanu no tirgus, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK un 82/471/EEK, un ar kuru atceļ novecojušos noteikumus, ar ko šīs barības piedevas tikušas atļautas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Konkrētāk, minētās regulas 10. panta 2. punkts saistībā ar 10. panta 7. punktu paredz īpašas procedūras tādu piedevu atkārtotai izvērtēšanai, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2) un Padomes Direktīvu 82/471/EEK (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Konkrētāk, minētās regulas 10. panta 2. punkts saistībā ar 10. panta 7. punktu paredz īpašas procedūras tādu piedevu atkārtotai izvērtēšanai, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2) un Padomes Direktīvu 82/471/EEK (3).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 5. punkts nosaka Komisijai pienākumu pieņemt regulu, ar ko izņem no tirgus barības piedevas, kas iekļautas Kopienas barības piedevu reģistrā kā esoši līdzekļi un par kurām pirms minētajos noteikumos noteiktā termiņa netika iesniegts pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. un 7. punktu vai pieteikums tika iesniegts, bet vēlāk tas atsaukts. Tāpēc šādas barības piedevas būtu jāizņem no tirgus. Tā kā 10. panta 5. punkts nenošķir uz ierobežotu laiku piešķirtas atļaujas un beztermiņa atļaujas, skaidrības labad ir lietderīgi paredzēt, ka no tirgus izņem barības piedevas, kam ierobežotais atļaujas termiņš saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK jau ir beidzies. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 5. punkts nosaka Komisijai pienākumu pieņemt regulu, ar ko izņem no tirgus barības piedevas, kas iekļautas Kopienas barības piedevu reģistrā kā esoši līdzekļi un par kurām pirms minētajos noteikumos noteiktā termiņa netika iesniegts pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. un 7. punktu vai pieteikums tika iesniegts, bet vēlāk tas atsaukts. Tāpēc šādas barības piedevas būtu jāizņem no tirgus. Tā kā 10. panta 5. punkts nenošķir uz ierobežotu laiku piešķirtas atļaujas un beztermiņa atļaujas, skaidrības labad ir lietderīgi paredzēt, ka no tirgus izņem barības piedevas, kam ierobežotais atļaujas termiņš saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK jau ir beidzies.

| (3) | Pēc attiecīgo barības piedevu izņemšanas no tirgus ir lietderīgi atsaukt noteikumus, ar kuriem tās tikušas atļautas. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Regulas (EK) Nr. 2316/98 (4), (EK) Nr. 1353/2000 (5), (EK) Nr. 2188/2002 (6), (EK) Nr. 261/2003 (7), (EK) Nr. 1334/2003 (8), (EK) Nr. 1259/2004 (9), (EK) Nr. 1288/2004 (10), (EK) Nr. 1453/2004 (11), (EK) Nr. 2148/2004 (12), (EK) Nr. 255/2005 (13), (EK) Nr. 358/2005 (14), (EK) Nr. 521/2005 (15), (EK) Nr. 600/2005 (16), (EK) Nr. 833/2005 (17), (EK) Nr. 943/2005 (18), (EK) Nr. 1206/2005 (19), (EK) Nr. 1458/2005 (20), (EK) Nr. 1810/2005 (21), (EK) Nr. 1811/2005 (22), (EK) Nr. 2036/2005 (23), (EK) Nr. 252/2006 (24), (EK) Nr. 773/2006 (25), (EK) Nr. 1284/2006 (26) un (ES) Nr. 1270/2009 (27) un būtu jāatsauc Komisijas Regulas (EK) Nr. 937/2001 (28), (EK) Nr. 871/2003 (29), (EK) Nr. 277/2004 (30), (EK) Nr. 278/2004 (31), (EK) Nr. 1332/2004 (32), (EK) Nr. 1463/2004 (33), (EK) Nr. 1465/2004 (34), (EK) Nr. 833/2005, (EK) Nr. 492/2006 (35), (EK) Nr. 1443/2006 (36), (EK) Nr. 1743/2006 (37), (EK) Nr. 757/2007 (38) un (EK) Nr. 828/2007 (39). |
| --- | --- |

(3)

Pēc attiecīgo barības piedevu izņemšanas no tirgus ir lietderīgi atsaukt noteikumus, ar kuriem tās tikušas atļautas. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Regulas (EK) Nr. 2316/98 (4), (EK) Nr. 1353/2000 (5), (EK) Nr. 2188/2002 (6), (EK) Nr. 261/2003 (7), (EK) Nr. 1334/2003 (8), (EK) Nr. 1259/2004 (9), (EK) Nr. 1288/2004 (10), (EK) Nr. 1453/2004 (11), (EK) Nr. 2148/2004 (12), (EK) Nr. 255/2005 (13), (EK) Nr. 358/2005 (14), (EK) Nr. 521/2005 (15), (EK) Nr. 600/2005 (16), (EK) Nr. 833/2005 (17), (EK) Nr. 943/2005 (18), (EK) Nr. 1206/2005 (19), (EK) Nr. 1458/2005 (20), (EK) Nr. 1810/2005 (21), (EK) Nr. 1811/2005 (22), (EK) Nr. 2036/2005 (23), (EK) Nr. 252/2006 (24), (EK) Nr. 773/2006 (25), (EK) Nr. 1284/2006 (26) un (ES) Nr. 1270/2009 (27) un būtu jāatsauc Komisijas Regulas (EK) Nr. 937/2001 (28), (EK) Nr. 871/2003 (29), (EK) Nr. 277/2004 (30), (EK) Nr. 278/2004 (31), (EK) Nr. 1332/2004 (32), (EK) Nr. 1463/2004 (33), (EK) Nr. 1465/2004 (34), (EK) Nr. 833/2005, (EK) Nr. 492/2006 (35), (EK) Nr. 1443/2006 (36), (EK) Nr. 1743/2006 (37), (EK) Nr. 757/2007 (38) un (EK) Nr. 828/2007 (39).

| (4) | Ja par pārtikas piedevām ir iesniegti pieteikumi, kas attiecas tikai uz konkrētām dzīvnieku sugām vai dzīvnieku kategorijām, vai pieteikumi ir atsaukti tikai attiecībā uz konkrētām dzīvnieku sugām vai dzīvnieku kategorijām, tās būtu jāizņem no tirgus tikai attiecībā uz dzīvnieku sugām un dzīvnieku kategorijām, par kurām nav iesniegts neviens pieteikums vai pieteikums ir atsaukts. |
| --- | --- |

(4)

Ja par pārtikas piedevām ir iesniegti pieteikumi, kas attiecas tikai uz konkrētām dzīvnieku sugām vai dzīvnieku kategorijām, vai pieteikumi ir atsaukti tikai attiecībā uz konkrētām dzīvnieku sugām vai dzīvnieku kategorijām, tās būtu jāizņem no tirgus tikai attiecībā uz dzīvnieku sugām un dzīvnieku kategorijām, par kurām nav iesniegts neviens pieteikums vai pieteikums ir atsaukts.

| (5) | Attiecībā uz barības piedevām, kuru atļaujas termiņš nav beidzies līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, kura laikā ieinteresētās personas varētu izlietot esošos attiecīgo piedevu un ar minētajām piedevām ražoto premiksu, barības maisījumu un barības sastāvdaļu krājumus, ņemot vērā šīs piedevas saturošās barības derīguma termiņu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz barības piedevām, kuru atļaujas termiņš nav beidzies līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, kura laikā ieinteresētās personas varētu izlietot esošos attiecīgo piedevu un ar minētajām piedevām ražoto premiksu, barības maisījumu un barības sastāvdaļu krājumus, ņemot vērā šīs piedevas saturošās barības derīguma termiņu.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Izņemšana no tirgus

1.   I pielikumā norādītās barības piedevas izņem no tirgus attiecībā uz dzīvnieku sugām vai dzīvnieku kategorijām, kas norādītas minētajā pielikumā.

2.   II pielikumā norādītās barības piedevas izņem no tirgus attiecībā uz dzīvnieku sugām vai dzīvnieku kategorijām, kas norādītas minētajā pielikumā.

2. pants

Pārejas pasākumi

1.   Esošos I pielikumā minēto piedevu krājumus arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot līdz 2018. gada 19. jūlijam.

2.   Premiksus, kas ražoti ar 1. punktā minētajām piedevām, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot līdz 2018. gada 19. oktobrim.

3.   Barības maisījumus un barības sastāvdaļas, kas ražotas ar 1. punktā minētajām barības piedevām vai 2. punktā minētajiem premiksiem, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot līdz 2019. gada 19. jūlijam.

3. pants

Atcelšana

Regulas (EK) Nr. 937/2001, (EK) Nr. 871/2003, (EK) Nr. 277/2004, (EK) Nr. 278/2004, (EK) Nr. 1332/2004, (EK) Nr. 1463/2004, (EK) Nr. 1465/2004, (EK) Nr. 833/2005, (EK) Nr. 492/2006, (EK) Nr. 1443/2006, (EK) Nr. 1743/2006, (EK) Nr. 757/2007 un (EK) Nr. 828/2007 tiek atceltas.

4. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2316/98

Regulas (EK) Nr. 2316/98 II pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstā E 4 par varu (Cu) svītro vārdus “Vara metionāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz vara metionātu; |
| --- | --- |

1)

ierakstā E 4 par varu (Cu) svītro vārdus “Vara metionāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz vara metionātu;

| 2) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna(III) oksīds” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna(III) oksīdu; |
| --- | --- |

2)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna(III) oksīds” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna(III) oksīdu;

| 3) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna karbonātu; |
| --- | --- |

3)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna karbonātu;

| 4) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna hidrogēnfosfāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna hidrogēnfosfāta trihidrātu; |
| --- | --- |

4)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna hidrogēnfosfāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna hidrogēnfosfāta trihidrātu;

| 5) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna sulfāta tetrahidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna sulfāta tetrahidrātu; |
| --- | --- |

5)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna sulfāta tetrahidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna sulfāta tetrahidrātu;

| 6) | ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka karbonātu; |
| --- | --- |

6)

ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka karbonātu;

| 7) | ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka laktāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka laktāta trihidrātu; |
| --- | --- |

7)

ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka laktāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka laktāta trihidrātu;

| 8) | ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka hlorīda monohidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka hlorīda monohidrātu. |
| --- | --- |

8)

ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka hlorīda monohidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka hlorīda monohidrātu.

5. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1353/2000

Regulu (EK) Nr. 1353/2000 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu svītro;

| 2) | I pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

I pielikumu svītro.

6. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2188/2002

Regulas (EK) Nr. 2188/2002 I pielikuma ierakstā Nr. 11 par piedevu “Endo-1,4-beta-glikanāze EK 3.2.1.4 Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EK 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EK 3.2.1.8” svītro vārdus “dējējvistas” un visu saturu, kas attiecas tikai uz dējējvistām.

7. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 261/2003

Regulu (EK) Nr. 261/2003 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Fermentu grupas preparātu, kura specifikācija ir sniegta I pielikumā, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Fermentu grupas preparātu, kura specifikācija ir sniegta I pielikumā, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.”;

| 2) | II pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

II pielikumu svītro.

8. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1334/2003

Regulas (EK) Nr. 1334/2003 pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstā E 4 par varu (Cu) svītro vārdus “Vara metionāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz vara metionātu; |
| --- | --- |

1)

ierakstā E 4 par varu (Cu) svītro vārdus “Vara metionāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz vara metionātu;

| 2) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna(III) oksīds” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna(III) oksīdu; |
| --- | --- |

2)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna(III) oksīds” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna(III) oksīdu;

| 3) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna (II) oksomanganāts (IV)” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna (II) oksomanganātu (IV); |
| --- | --- |

3)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna (II) oksomanganāts (IV)” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna (II) oksomanganātu (IV);

| 4) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna karbonātu; |
| --- | --- |

4)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna karbonātu;

| 5) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna hidrogēnfosfāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna hidrogēnfosfāta trihidrātu; |
| --- | --- |

5)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna hidrogēnfosfāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna hidrogēnfosfāta trihidrātu;

| 6) | ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna sulfāta tetrahidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna sulfāta tetrahidrātu; |
| --- | --- |

6)

ierakstā E 5 par mangānu (Mn) svītro vārdus “Mangāna sulfāta tetrahidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz mangāna sulfāta tetrahidrātu;

| 7) | ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka karbonātu; |
| --- | --- |

7)

ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka karbonāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka karbonātu;

| 8) | ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka laktāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka laktāta trihidrātu; |
| --- | --- |

8)

ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka laktāta trihidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka laktāta trihidrātu;

| 9) | ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka hlorīda monohidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka hlorīda monohidrātu. |
| --- | --- |

9)

ierakstā E 6 par cinku (Zn) svītro vārdus “Cinka hlorīda monohidrāts” un visu saturu, kas attiecas tikai uz cinka hlorīda monohidrātu.

9. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1259/2004

Regulu (EK) Nr. 1259/2004 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants
  Fermentu grupas preparātus, kas minēti III un VI pielikumā, bez termiņa ierobežojuma atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajos pielikumos izklāstītos nosacījumus.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Fermentu grupas preparātus, kas minēti III un VI pielikumā, bez termiņa ierobežojuma atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajos pielikumos izklāstītos nosacījumus.”;

| 2) | V pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

V pielikumu svītro.

10. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1288/2004

Regulas (EK) Nr. 1288/2004 I pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu E 161(z) par piedevu “Ar astaksantīnu bagāts Phaffia Rhodozyma (ATCC 74219)” svītro; |
| --- | --- |

1)

ierakstu E 161(z) par piedevu “Ar astaksantīnu bagāts Phaffia Rhodozyma (ATCC 74219)” svītro;

Phaffia Rhodozyma

| 2) | ierakstu E 1704 par piedevu “Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94” attiecībā uz teļiem svītro. |
| --- | --- |

2)

ierakstu E 1704 par piedevu “Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94” attiecībā uz teļiem svītro.

Saccharomyces cerevisiae

11. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1453/2004

Regulas (EK) Nr. 1453/2004 II pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu E 1609 par piedevu “Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beta-glikanāze EC 3.2.1.4” svītro; |
| --- | --- |

1)

ierakstu E 1609 par piedevu “Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beta-glikanāze EC 3.2.1.4” svītro;

| 2) | ierakstu E 1610 par piedevu “Endo-1,4-beta-glikanāze EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8” svītro; |
| --- | --- |

2)

ierakstu E 1610 par piedevu “Endo-1,4-beta-glikanāze EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8” svītro;

| 3) | ierakstu E 1611 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Poligalakturonāze EC 3.2.1.15” svītro. |
| --- | --- |

3)

ierakstu E 1611 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Poligalakturonāze EC 3.2.1.15” svītro.

12. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2148/2004

Regulu (EK) Nr. 2148/2004 groza šādi:

| 1) | regulas 3., 4. un 5. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 3., 4. un 5. pantu svītro;

| 2) | I pielikuma ierakstā E 567 par piedevu “Vulkāniskas izcelsmes klinoptilolīts” svītro vārdu “truši” un visu saturu, kas attiecas tikai uz trušiem; |
| --- | --- |

2)

I pielikuma ierakstā E 567 par piedevu “Vulkāniskas izcelsmes klinoptilolīts” svītro vārdu “truši” un visu saturu, kas attiecas tikai uz trušiem;

| 3) | II pielikumā svītro ierakstu E 1706 par piedevu “Enterococcus faecium DSM 7134 Lactobacillus rhamnosus DSM 7133”; |
| --- | --- |

3)

II pielikumā svītro ierakstu E 1706 par piedevu “Enterococcus faecium DSM 7134 Lactobacillus rhamnosus DSM 7133”;

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

| 4) | III, IV un V pielikumu svītro. |
| --- | --- |

4)

III, IV un V pielikumu svītro.

13. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 255/2005

Regulas (EK) Nr. 255/2005 II pielikumā svītro ierakstu E 1618 par piedevu “Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8”.

14. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 358/2005

Regulas (EK) Nr. 358/2005 I pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu E 1619 par piedevu “Alfa-amilāze EC 3.2.1.1 Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6” svītro; |
| --- | --- |

1)

ierakstu E 1619 par piedevu “Alfa-amilāze EC 3.2.1.1 Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6” svītro;

| 2) | ierakstu E 1622 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8” svītro. |
| --- | --- |

2)

ierakstu E 1622 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8” svītro.

15. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 521/2005

Regulu (EK) Nr. 521/2005 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu svītro;

| 2) | I pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

I pielikumu svītro.

16. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 600/2005

Regulu (EK) Nr. 600/2005 groza šādi:

| 1) | regulas 1. un 2. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. un 2. pantu svītro;

| 2) | I un II pielikumu svītro; |
| --- | --- |

2)

I un II pielikumu svītro;

| 3) | III pielikumā svītro ierakstu E 1709 par piedevu “Enterococcus faecium ATCC 53519 Enterococcus faecium ATCC 55593 (attiecībā 1 pret 1)”. |
| --- | --- |

3)

III pielikumā svītro ierakstu E 1709 par piedevu “Enterococcus faecium ATCC 53519 Enterococcus faecium ATCC 55593 (attiecībā 1 pret 1)”.

Enterococcus faecium

Enterococcus faecium

17. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 943/2005

Regulas (EK) Nr. 943/2005 II pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu E 1630 par piedevu “Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Subtilizīns EC 3.4.21.62” svītro; |
| --- | --- |

1)

ierakstu E 1630 par piedevu “Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Subtilizīns EC 3.4.21.62” svītro;

| 2) | ierakstu E 1631 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8” svītro; |
| --- | --- |

2)

ierakstu E 1631 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8” svītro;

| 3) | ierakstu E 1632 par piedevu “3-fitāze EC 3.1.3.8” svītro. |
| --- | --- |

3)

ierakstu E 1632 par piedevu “3-fitāze EC 3.1.3.8” svītro.

18. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1206/2005

Regulas (EK) Nr. 1206/2005 pielikumā svītro ierakstu E 1633 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Subtilizīns EC 3.4.21.62”.

19. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1458/2005

Regulu (EK) Nr. 1458/2005 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu svītro;

| 2) | I pielikumu svītro; |
| --- | --- |

2)

I pielikumu svītro;

| 3) | II pielikumā svītro ierakstu Nr. 60 par piedevu “Endo-1,4-β-ksilanāze EC 3.2.1.8. Endo-1,3(4)-β-glikanāze EC 3.2.1.6.”. |
| --- | --- |

3)

II pielikumā svītro ierakstu Nr. 60 par piedevu “Endo-1,4-β-ksilanāze EC 3.2.1.8. Endo-1,3(4)-β-glikanāze EC 3.2.1.6.”.

20. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1810/2005

Regulas (EK) Nr. 1810/2005 IV pielikumā svītro ierakstu Nr. 15 par piedevu “Enterococcus faecium NCIMB 11181”.

Enterococcus faecium

21. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1811/2005

| 1) | Regulas (EK) Nr. 1811/2005 I pielikumā svītro ierakstu E 1635 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6”; |
| --- | --- |

1)

Regulas (EK) Nr. 1811/2005 I pielikumā svītro ierakstu E 1635 par piedevu “Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6”;

| 2) | Regulas (EK) Nr. 1811/2005 II pielikumā svītro ierakstu Nr. 63 par piedevu “Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6.”. |
| --- | --- |

2)

Regulas (EK) Nr. 1811/2005 II pielikumā svītro ierakstu Nr. 63 par piedevu “Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beta-glikanāze EC 3.2.1.6.”.

22. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2036/2005

Regulu (EK) Nr. 2036/2005 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu svītro;

| 2) | II pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

II pielikumu svītro.

23. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 252/2006

Regulu (EK) Nr. 252/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu svītro;

| 2) | II pielikumu svītro; |
| --- | --- |

2)

II pielikumu svītro;

| 3) | III pielikumā svītro ierakstu Nr. 28 par piedevu “3-fitāze EK 3.1.3.8”. |
| --- | --- |

3)

III pielikumā svītro ierakstu Nr. 28 par piedevu “3-fitāze EK 3.1.3.8”.

24. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 773/2006

Regulu (EK) Nr. 773/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 3. pantu svītro;

| 2) | III pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

III pielikumu svītro.

25. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1284/2006

Regulu (EK) Nr. 1284/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 1. un 3. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. un 3. pantu svītro;

| 2) | I un III pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

I un III pielikumu svītro.

26. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1270/2009

Regulu (ES) Nr. 1270/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu svītro;

| 2) | I pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

I pielikumu svītro.

27. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 1982. gada 30. jūnija Direktīva 82/471/EEK par dažiem produktiem, ko izmanto dzīvnieku barībā (OV L 213, 21.7.1982., 8. lpp.).

3

(4)  Komisijas 1998. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2316/98, ar ko atļauj jaunu piedevu izmantošanu un groza atļaujas nosacījumus vairākām piedevām, kuras jau atļauts izmantot barībā (OV L 289, 28.10.1998., 4. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2000. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1353/2000 par pastāvīgu atļauju izmantot barībā piedevu un pagaidu atļauju barībā izmantot jaunas piedevas, izmantot piedevas jaunā veidā un izmantot jaunus preparātus (OV L 155, 28.6.2000., 15. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2002. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 2188/2002 par pagaidu atļauju dzīvnieku barībā izmantot piedevu jaunā veidā (OV L 333, 10.12.2002., 5. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2003. gada 12. februāra Regula (EK) Nr. 261/2003 par pagaidu atļauju barībā izmantot piedevas jaunā veidā (OV L 37, 13.2.2003., 12. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2003. gada 25. jūlija Regula (EK) Nr. 1334/2003, ar kuru groza nosacījumus, ar kādiem atļauj izmantot vairākas barības piedevas, kas pieder mikroelementu grupai (OV L 187, 26.7.2003., 11. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2004. gada 8. jūlija Regula (EK) Nr. 1259/2004 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas jau atļautas barības piedevas (OV L 239, 9.7.2004., 8. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2004. gada 14. jūlija Regula (EK) Nr. 1288/2004 par pastāvīgu atļauju izmantot dzīvnieku barībā dažas piedevas un pagaidu atļauju izmantot jau atļautu jaunu dzīvnieku barības piedevu (OV L 243, 15.7.2004., 10. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2004. gada 16. augusta Regula (EK) Nr. 1453/2004 par pastāvīgu atļauju izmantot dzīvnieku barībā dažas piedevas (OV L 269, 17.8.2004., 3. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2004. gada 16. decembris Regula (EK) Nr. 2148/2004 par pastāvīgu un pagaidu atļauju izmantot dzīvnieku barībā konkrētas piedevas un atļauju izmantot jau atļautu jaunu piedevu (OV L 370, 17.12.2004., 24. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2005. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 255/2005 par pastāvīgām atļaujām izmantot noteiktas barības piedevas (OV L 45, 16.2.2005., 3. lpp.).

13

(14)  Komisijas 2005. gada 2. marta Regula (EK) Nr. 358/2005 par beztermiņa atļaujām izmantot lopbarībā atsevišķas piedevas un atļaujām izmantot jau atļautu piedevu jaunus lietošanas veidus (OV L 57, 3.3.2005., 3. lpp.).

14

(15)  Komisijas 2005. gada 1. aprīļa Regula (EK) Nr. 521/2005 par pastāvīgu piedevas izmantošanas atļauju un pagaidu atļauju tādu konkrētu piedevu jaunam izmantojumam, kuras jau ir atļauts lietot dzīvnieku barībā (OV L 84, 2.4.2005., 3. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 600/2005 par jaunu atļauju uz desmit gadiem izmantot kokcidiostatu par lopbarības piedevu, provizorisko atļauju piedevai un pastāvīgo atļauju dažām lopbarības piedevām (OV L 99, 19.4.2005., 5. lpp.).

16

(17)  Komisijas 2005. gada 31. maija Regula (EK) Nr. 833/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot piedevas dzīvnieku barībā (OV L 138, 1.6.2005., 5. lpp.).

17

(18)  Komisijas 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 943/2005 par dažu piedevu pastāvīgu atļaušanu barībā (OV L 159, 22.6.2005., 6. lpp.).

18

(19)  Komisijas 2005. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1206/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot noteiktas piedevas dzīvnieku barībā (OV L 197, 28.7.2005., 12. lpp.).

19

(20)  Komisijas 2005. gada 8. septembra Regula (EK) Nr. 1458/2005 par pastāvīgām un pagaidu atļaujām izmantot dažas barības piedevas un pagaidu atļauju citādi izmantot piedevas, kuras jau ir atļauts izmantot barībā (OV L 233, 9.9.2005., 3. lpp.).

20

(21)  Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1810/2005 par jaunu atļauju desmit gadus izmantot barības piedevu, pastāvīgu atļauju izmantot dažas barības piedevas un pagaidu atļauju citādi izmantot dažas piedevas, kuras jau ir atļauts izmantot barībā (OV L 291, 5.11.2005., 5. lpp.).

21

(22)  Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1811/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par pagaidu atļauju jau atļautas dzīvnieku barības piedevas jaunam lietojumam (OV L 291, 5.11.2005., 12. lpp.).

22

(23)  Komisijas 2005. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2036/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot konkrētas piedevas dzīvnieku barībā un pagaidu atļauju tādu piedevu jaunam izmantošanas veidam, kuras jau ir atļauts izmantot dzīvnieku barībā (OV L 328, 15.12.2005., 13. lpp.).

23

(24)  Komisijas 2006. gada 14. februāra Regula (EK) Nr. 252/2006 par pastāvīgām atļaujām izmantot dažas barības piedevas un pagaidu atļaujām dažiem jau atļautu barības piedevu jauniem lietojumiem (OV L 44, 15.2.2006., 3. lpp.).

24

(25)  Komisijas 2006. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 773/2006 par pagaidu un pastāvīgām atļaujām izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par pagaidu atļauju jau atļautas dzīvnieku barības piedevas jaunam lietojumam (OV L 135, 23.5.2006., 3. lpp.).

25

(26)  Komisijas 2006. gada 29. augusta Regula (EK) Nr. 1284/2006 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas (OV L 235, 30.8.2006., 3. lpp.).

26

(27)  Komisijas 2009. gada 21. decembra Regula (ES) Nr. 1270/2009 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas (OV L 339, 22.12.2009., 28. lpp.).

27

(28)  Komisijas 2001. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 937/2001 par atļauju barībā izmantot piedevas jaunā veidā, izmantot jaunu piedevu preparātu, pagaidu atļauju pagarināšanu un piedevu atļauju uz 10 gadiem (OV L 130, 12.5.2001., 25. lpp.).

28

(29)  Komisijas 2003. gada 23. maija Regula (EK) Nr. 871/2003 par pastāvīgu atļauju lietot barībā jaunu piedevu mangāna(II) oksomanganātu(IV) (OV L 125, 21.5.2003., 3. lpp.).

29

(30)  Komisijas 2004. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 277/2004 par beztermiņa atļauju piedevas izmantošanai barībā (OV L 47, 18.2.2004., 20. lpp.).

30

(31)  Komisijas 2004. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 278/2004 par pagaidu atļauju jaunam jau atļautas piedevas izmantojumam barībā (OV L 47, 18.2.2004., 22. lpp.).

31

(32)  Komisijas 2004. gada 20. jūlija Regula (EK) Nr. 1332/2004 par pastāvīgu atļauju izmantot konkrētas piedevas lopbarībā (OV L 247, 21.7.2004., 8. lpp.).

32

(33)  Komisijas 2004. gada 17. augusta Regula (EK) Nr. 1463/2004, ar ko uz desmit gadiem atļauj izmantot dzīvnieku pārtikā piedevu Sacox 120 microGranulate, kas pieder grupai “Kokcidiostati un citas zāles” (OV L 270, 18.8.2004., 5. lpp.).

33

Sacox 120 microGranulate

(34)  Komisijas 2004. gada 17. augusta Regula (EK) Nr. 1465/2004 par pastāvīgu atļauju izmantot barībā piedevu (OV L 270, 18.8.2004., 11. lpp.).

34

(35)  Komisijas 2006. gada 27. marta Regula (EK) Nr. 492/2006 par pagaidu un pastāvīgām atļaujām izmantot noteiktas piedevas dzīvnieku barībā (OV L 89, 28.3.2006., 6. lpp.).

35

(36)  Komisijas 2006. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1443/2006 par pastāvīgajām atļaujām izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par atļauju desmit gadus izmantot kokcidiostatu (OV L 271, 30.9.2006., 12. lpp.).

36

(37)  Komisijas 2006. gada 24. novembra Regula (EK) Nr. 1743/2006 par pastāvīgu atļauju izmantot dzīvnieku barībā piedevu (OV L 329, 25.11.2006., 16. lpp.).

37

(38)  Komisijas 2007. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 757/2007 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas barības piedevas (OV L 172, 30.6.2007., 43. lpp.).

38

(39)  Komisijas 2007. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 828/2007 par pastāvīgu un pagaidu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas (OV L 184, 14.7.2007., 12. lpp.).

39

---

I PIELIKUMS

Piedevas, kas minētas 1. panta 1. punktā

A DAĻA

Barības piedevas, kas jāizņem no tirgus attiecībā uz visām dzīvnieku sugām un kategorijām

| Identifikācijas numurs | Piedeva | Dzīvnieku suga vai kategorija |
| --- | --- | --- |
| Konservanti |
| E 201 | Nātrija sorbāts | Visas sugas |
| E 203 | Kalcija sorbāts | Visas sugas |
| E 261 | Kālija acetāts | Visas sugas |
| E 283 | Kālija propionāts | Visas sugas |
| E 333 | Kalcija citrāti | Visas sugas |
| E 334 | L-vīnskābe | Visas sugas |
| E 335 | Nātrija L-tartrāti | Visas sugas |
| E 336 | Kālija L-tartrāti | Visas sugas |
| E 337 | Kālija nātrija L-tartrāts | Visas sugas |
| E 507 | Sālsskābe | Visas sugas |
| E 513 | Sērskābe | Visas sugas |
| Antioksidanti |
| E 308 | Sintētiskais gamma-tokoferols | Visas sugas |
| E 309 | Sintētiskais delta-tokoferols | Visas sugas |
| E 311 | Oktilgallāts | Visas sugas |
| E 312 | Dodecilgallāts | Visas sugas |
| Saistvielas, pretsalipes vielas un koagulanti |
| E 330 | Citronskābe | Visas sugas |
| Krāsvielas, ieskaitot pigmentus |
| Citas krāsvielas |
| Attiecīgais E numurs | Krāsvielas, ko Kopienas noteikumi atļauj izmantot par pārtikas krāsvielām, izņemot alūra sarkano E 129, briljanta melno PN E 151, briljantzilo FCF E 133, karameles krāsvielas E 150b, E 150c un E 150d, hlorofilu vara kompleksu E 141, eritrozīnu E 127, indigotīnu E 132, dzelzs oksīda sarkano, melno un dzelteno E 172, kumaču 4 R E 124, titāna dioksīdu (atanāza un rutila struktūra) E 171, augogli E 153, tartrazīnu E 102, saulrieta dzelteno FCF E 110 | Visas sugas |
| E 142 | Skābais briljantzaļais BS (lizamīnzaļais) | Visas sugas |
| Emulgatori un stabilizatori, biezinātāji un recinātāji |
| E 322 | Lecitīni (tikai kā stabilizatori, biezinātāji un recinātāji) | Visas sugas |
| E 400 | Algīnskābe | Visas sugas |
| E 402 | Kālija algināts | Visas sugas |
| E 404 | Kalcija algināts | Visas sugas |
| E 405 | Propān-1,2-diola algināts (propilēnglikola algināts) | Visas sugas |
| E 432 | Polioksietilēna (20)-sorbitāna monolaurāts | Visas sugas |
| E 434 | Polioksietilēna (20)-sorbitāna monopalmitāts | Visas sugas |
| E 435 | Polioksietilēna (20)-sorbitāna monostearāts | Visas sugas |
| E 436 | Polioksietilēna (20)-sorbitāna tristearāts | Visas sugas |
| E 465 | Etilmetilceluloze | Visas sugas |
| E 473 | Taukskābju saharozes esteri (saharozes un pārtikas taukskābju esteri) | Visas sugas |
| E 474 | Saharozes glicerīdi (saharozes esteru un pārtikas taukskābju mono- un diglicerīdu maisījums) | Visas sugas |
| E 475 | Nepolimerizētu pārtikas taukskābju poliglicerīna esteri | Visas sugas |
| E 477 | Propān-1,2-diola (propilēnglikols) un pārtikas taukskābju monoesteri, atsevišķi vai maisījumos ar diesteriem | Visas sugas |
| E 480 | Stearoil-2-pienskābe | Visas sugas |
| E 481 | Nātrija stearoil-2-laktilāts | Visas sugas |
| E 482 | Kalcija stearoil-2-laktilāts | Visas sugas |
| E 483 | Steariltartrāts | Visas sugas |
| E 486 | Dekstrāns | Visas sugas |
| E 491 | Sorbitāna monostearāts | Visas sugas |
| E 492 | Sorbitāna tristearāts | Visas sugas |
| E 494 | Sorbitāna monooleāts | Visas sugas |
| E 495 | Sorbitāna monopalmitāts | Visas sugas |
| E 496 | Polietilēnglikols 6000 | Visas sugas |
| E 497 | Polioksipropilēna polioksietilēna polimēri (M.W. 6 800 -9 000 ) | Visas sugas |
| Mikroelementi |
| E 1 | Dzelzs – Fe, dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts | Visas sugas |
| E 1 | Dzelzs – Fe, dzelzs citrāta heksahidrāts | Visas sugas |
| E 1 | Dzelzs – Fe, dzelzs laktāta trihidrāts | Visas sugas |
| E 2 | Jods – I, kalcija jodāts, heksahidrāts | Visas sugas |
| E 2 | Jods – I, nātrija jodīds | Visas sugas |
| E 4 | Varš – Cu, vara metionāts | Visas sugas |
| E 5 | Mangāns – Mn, mangāna(III) oksīds | Visas sugas |
| E 5 | Mangāns – Mn, mangāna (II) oksomanganāts (IV) | Visas sugas |
| E 5 | Mangāns – Mn, mangāna karbonāts | Visas sugas |
| E 5 | Mangāns – Mn, mangāna hidrogēnfosfāta trihidrāts | Visas sugas |
| E 5 | Mangāns – Mn, mangāna sulfāta tetrahidrāts | Visas sugas |
| E 6 | Cinks – Zn, cinka karbonāts | Visas sugas |
| E 6 | Cinks – Zn, cinka hlorīda monohidrāts | Visas sugas |
| E 6 | Cinks – Zn, cinka laktāta trihidrāts | Visas sugas |
| E 7 | Molibdēns – Mo, amonija molibdāts | Visas sugas |
| E 8 | Selēns – Se, nātrija selenāts | Visas sugas |
| Vitamīni, provitamīni un noteiktas ķīmiskas vielas ar tiem līdzīgu iedarbību |
| | Betaīns. Visas formas, izņemot bezūdens betaīnu un betaīna hidrohlorīdu | Visas sugas |
| | Biotīns. Visas formas, izņemot D-(+)-biotīnu | Visas sugas |
| | Karnitīns. Visas formas, izņemot L karnitīnu un L karnitīna L-tartrātu | Visas sugas |
| | Holīns. Visas formas, izņemot holīna hlorīdu | Visas sugas |
| | Folāts. Visas folāta formas, izņemot folskābi | Visas sugas |
| | Niacīns. Visas niacīna formas, izņemot niacinamīdu un 99 % niacīnu | Visas sugas |
| | Omega-3 neaizstājamās nepiesātinātās taukskābes | Visas sugas |
| | Omega-6 neaizstājamās nepiesātinātās taukskābes (izņemot oktadekadiēnskābi) | Visas sugas |
| | Pantotēnskābe. Visas formas, izņemot kalcija D-pantotenātu un D-pantenolu | Visas sugas |
| | Paraaminobenzoskābe (PABA) | Visas sugas |
| | Tiamīns. Visas formas, izņemot tiamīna hidrohlorīdu un tiamīna mononitrātu | Visas sugas |
| | A vitamīns. Visas formas, izņemot retinilacetātu, retinilpalmitātu un retinilpropionātu | Visas sugas |
| | B6 vitamīns. Visas formas, izņemot piridoksīna hidrohlorīdu | Visas sugas |
| | C vitamīns. Visas formas, izņemot askorbīnskābi, nātrija askorbilfosfātu, nātrija kalcija askorbilfosfātu | Visas sugas |
| | E vitamīns. Visas formas, izņemot all-rac-alfa-tokoferilacetātu, RRR-alfa-tokoferilacetātu un RRR alfa tokoferolu | Visas sugas |
| | K vitamīns. Visas K vitamīna formas, izņemot K3 vitamīnu kā menadiona nikotīnamīda bisulfītu un L-menadiona nātrija bisulfītu | Visas dzīvnieku sugas |
| Aminoskābes, to sāļi un analogi |
| 3.1.3. | Metionīns/metionīncinks, tehniski tīrs | Visas sugas |
| 3.2.1. | Lizīns/L-lizīns, tehniski tīrs | Visas sugas |
| 3.4.2. | DL-triptofāns, tehniski tīrs | Visas sugas |
| Skābbarības piedevas |
| Fermenti |
| | Ksilanāze EC 3.2.1.8 no Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185 | Visas sugas |
| Mikroorganismi |
| | Enterococcus faecium BIO 34 | Visas sugas |
| | Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741 | Visas sugas |
| | Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089 | Visas sugas |
| Vielas |
| | Formaldehīds | Visas sugas |
| | Nātrija bisulfāts | Visas sugas |
| | | |
| Aromatizējošas un ēstgribu rosinošas vielas |
| Dabīgie produkti – botāniski definēti |
| | Bērza tinktūra CoE 88 | Visas sugas |
| Dabīgie produkti un atbilstošie sintētiskie produkti |
| | CAS Nr. 16630-52-7/3-(metiltio)butanāls/Flavis Nr. 12.056 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 2179-60-4/metilpropildisulfīds/Flavis Nr. 12.019 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 36431-72-8/teaspirāns/Flavis Nr. 13.098 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 3738-00-9/1,5,5,9-tetrametil-13-oksatriciklo[8.3.0.0.(4.9)]tridekāns/Flavis Nr. 13.072 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 40789-98-8/3-merkaptobutān-2-ons/Flavis Nr. 12.047 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 43040-01-3/3-metil-1,2,4-tritiāns/Flavis Nr. 15.036 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 495-62-5/1,4(8),12-bis-abolatriēns/Flavis Nr. 01.016 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 516-06-3/D,L-valīns/Flavis Nr. 17.023 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 5756-24-1/dimetiltetrasulfīds/Flavis Nr. 12.116 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 6028-61-1/dipropiltrisulfīds/Flavis Nr. 12.023 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 689-67-8/6,10-dimetil-5,9-undekadiēn-2-ons/Flavis Nr. 07.216 | Visas sugas |
| | CAS Nr. 78-98-8/2-oksopropanāls/Flavis Nr. 7.001 | Visas sugas |

Identifikācijas numurs

Piedeva

Dzīvnieku suga vai kategorija

Konservanti

E 201

Nātrija sorbāts

Visas sugas

E 203

Kalcija sorbāts

Visas sugas

E 261

Kālija acetāts

Visas sugas

E 283

Kālija propionāts

Visas sugas

E 333

Kalcija citrāti

Visas sugas

E 334

L-vīnskābe

Visas sugas

E 335

Nātrija L-tartrāti

Visas sugas

E 336

Kālija L-tartrāti

Visas sugas

E 337

Kālija nātrija L-tartrāts

Visas sugas

E 507

Sālsskābe

Visas sugas

E 513

Sērskābe

Visas sugas

Antioksidanti

E 308

Sintētiskais gamma-tokoferols

Visas sugas

E 309

Sintētiskais delta-tokoferols

Visas sugas

E 311

Oktilgallāts

Visas sugas

E 312

Dodecilgallāts

Visas sugas

Saistvielas, pretsalipes vielas un koagulanti

E 330

Citronskābe

Visas sugas

Krāsvielas, ieskaitot pigmentus

Citas krāsvielas

Attiecīgais E numurs

Krāsvielas, ko Kopienas noteikumi atļauj izmantot par pārtikas krāsvielām, izņemot alūra sarkano E 129, briljanta melno PN E 151, briljantzilo FCF E 133, karameles krāsvielas E 150b, E 150c un E 150d, hlorofilu vara kompleksu E 141, eritrozīnu E 127, indigotīnu E 132, dzelzs oksīda sarkano, melno un dzelteno E 172, kumaču 4 R E 124, titāna dioksīdu (atanāza un rutila struktūra) E 171, augogli E 153, tartrazīnu E 102, saulrieta dzelteno FCF E 110

Visas sugas

E 142

Skābais briljantzaļais BS (lizamīnzaļais)

Visas sugas

Emulgatori un stabilizatori, biezinātāji un recinātāji

E 322

Lecitīni (tikai kā stabilizatori, biezinātāji un recinātāji)

Visas sugas

E 400

Algīnskābe

Visas sugas

E 402

Kālija algināts

Visas sugas

E 404

Kalcija algināts

Visas sugas

E 405

Propān-1,2-diola algināts (propilēnglikola algināts)

Visas sugas

E 432

Polioksietilēna (20)-sorbitāna monolaurāts

Visas sugas

E 434

Polioksietilēna (20)-sorbitāna monopalmitāts

Visas sugas

E 435

Polioksietilēna (20)-sorbitāna monostearāts

Visas sugas

E 436

Polioksietilēna (20)-sorbitāna tristearāts

Visas sugas

E 465

Etilmetilceluloze

Visas sugas

E 473

Taukskābju saharozes esteri (saharozes un pārtikas taukskābju esteri)

Visas sugas

E 474

Saharozes glicerīdi (saharozes esteru un pārtikas taukskābju mono- un diglicerīdu maisījums)

Visas sugas

E 475

Nepolimerizētu pārtikas taukskābju poliglicerīna esteri

Visas sugas

E 477

Propān-1,2-diola (propilēnglikols) un pārtikas taukskābju monoesteri, atsevišķi vai maisījumos ar diesteriem

Visas sugas

E 480

Stearoil-2-pienskābe

Visas sugas

E 481

Nātrija stearoil-2-laktilāts

Visas sugas

E 482

Kalcija stearoil-2-laktilāts

Visas sugas

E 483

Steariltartrāts

Visas sugas

E 486

Dekstrāns

Visas sugas

E 491

Sorbitāna monostearāts

Visas sugas

E 492

Sorbitāna tristearāts

Visas sugas

E 494

Sorbitāna monooleāts

Visas sugas

E 495

Sorbitāna monopalmitāts

Visas sugas

E 496

Polietilēnglikols 6000

Visas sugas

E 497

Polioksipropilēna polioksietilēna polimēri (M.W. 6 800 -9 000 )

Visas sugas

Mikroelementi

E 1

Dzelzs – Fe, dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts

Visas sugas

E 1

Dzelzs – Fe, dzelzs citrāta heksahidrāts

Visas sugas

E 1

Dzelzs – Fe, dzelzs laktāta trihidrāts

Visas sugas

E 2

Jods – I, kalcija jodāts, heksahidrāts

Visas sugas

E 2

Jods – I, nātrija jodīds

Visas sugas

E 4

Varš – Cu, vara metionāts

Visas sugas

E 5

Mangāns – Mn, mangāna(III) oksīds

Visas sugas

E 5

Mangāns – Mn, mangāna (II) oksomanganāts (IV)

Visas sugas

E 5

Mangāns – Mn, mangāna karbonāts

Visas sugas

E 5

Mangāns – Mn, mangāna hidrogēnfosfāta trihidrāts

Visas sugas

E 5

Mangāns – Mn, mangāna sulfāta tetrahidrāts

Visas sugas

E 6

Cinks – Zn, cinka karbonāts

Visas sugas

E 6

Cinks – Zn, cinka hlorīda monohidrāts

Visas sugas

E 6

Cinks – Zn, cinka laktāta trihidrāts

Visas sugas

E 7

Molibdēns – Mo, amonija molibdāts

Visas sugas

E 8

Selēns – Se, nātrija selenāts

Visas sugas

Vitamīni, provitamīni un noteiktas ķīmiskas vielas ar tiem līdzīgu iedarbību

Betaīns. Visas formas, izņemot bezūdens betaīnu un betaīna hidrohlorīdu

Visas sugas

Biotīns. Visas formas, izņemot D-(+)-biotīnu

Visas sugas

Karnitīns. Visas formas, izņemot L karnitīnu un L karnitīna L-tartrātu

Visas sugas

Holīns. Visas formas, izņemot holīna hlorīdu

Visas sugas

Folāts. Visas folāta formas, izņemot folskābi

Visas sugas

Niacīns. Visas niacīna formas, izņemot niacinamīdu un 99 % niacīnu

Visas sugas

Omega-3 neaizstājamās nepiesātinātās taukskābes

Visas sugas

Omega-6 neaizstājamās nepiesātinātās taukskābes (izņemot oktadekadiēnskābi)

Visas sugas

Pantotēnskābe. Visas formas, izņemot kalcija D-pantotenātu un D-pantenolu

Visas sugas

Paraaminobenzoskābe (PABA)

Visas sugas

Tiamīns. Visas formas, izņemot tiamīna hidrohlorīdu un tiamīna mononitrātu

Visas sugas

A vitamīns. Visas formas, izņemot retinilacetātu, retinilpalmitātu un retinilpropionātu

Visas sugas

B6 vitamīns. Visas formas, izņemot piridoksīna hidrohlorīdu

Visas sugas

C vitamīns. Visas formas, izņemot askorbīnskābi, nātrija askorbilfosfātu, nātrija kalcija askorbilfosfātu

Visas sugas

E vitamīns. Visas formas, izņemot all-rac-alfa-tokoferilacetātu, RRR-alfa-tokoferilacetātu un RRR alfa tokoferolu

Visas sugas

K vitamīns. Visas K vitamīna formas, izņemot K3 vitamīnu kā menadiona nikotīnamīda bisulfītu un L-menadiona nātrija bisulfītu

Visas dzīvnieku sugas

Aminoskābes, to sāļi un analogi

3.1.3.

Metionīns/metionīncinks, tehniski tīrs

Visas sugas

3.2.1.

Lizīns/L-lizīns, tehniski tīrs

Visas sugas

3.4.2.

DL-triptofāns, tehniski tīrs

Visas sugas

Skābbarības piedevas

Fermenti

Ksilanāze EC 3.2.1.8 no Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185

Visas sugas

Mikroorganismi

Enterococcus faecium BIO 34

Visas sugas

Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741

Visas sugas

Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089

Visas sugas

Vielas

Formaldehīds

Visas sugas

Nātrija bisulfāts

Visas sugas

Aromatizējošas un ēstgribu rosinošas vielas

Dabīgie produkti – botāniski definēti

Bērza tinktūra CoE 88

Visas sugas

Dabīgie produkti un atbilstošie sintētiskie produkti

CAS Nr. 16630-52-7/3-(metiltio)butanāls/Flavis Nr. 12.056

Visas sugas

CAS Nr. 2179-60-4/metilpropildisulfīds/Flavis Nr. 12.019

Visas sugas

CAS Nr. 36431-72-8/teaspirāns/Flavis Nr. 13.098

Visas sugas

CAS Nr. 3738-00-9/1,5,5,9-tetrametil-13-oksatriciklo[8.3.0.0.(4.9)]tridekāns/Flavis Nr. 13.072

Visas sugas

CAS Nr. 40789-98-8/3-merkaptobutān-2-ons/Flavis Nr. 12.047

Visas sugas

CAS Nr. 43040-01-3/3-metil-1,2,4-tritiāns/Flavis Nr. 15.036

Visas sugas

CAS Nr. 495-62-5/1,4(8),12-bis-abolatriēns/Flavis Nr. 01.016

Visas sugas

CAS Nr. 516-06-3/D,L-valīns/Flavis Nr. 17.023

Visas sugas

CAS Nr. 5756-24-1/dimetiltetrasulfīds/Flavis Nr. 12.116

Visas sugas

CAS Nr. 6028-61-1/dipropiltrisulfīds/Flavis Nr. 12.023

Visas sugas

CAS Nr. 689-67-8/6,10-dimetil-5,9-undekadiēn-2-ons/Flavis Nr. 07.216

Visas sugas

CAS Nr. 78-98-8/2-oksopropanāls/Flavis Nr. 7.001

Visas sugas

B DAĻA

Barības piedevas, kas jāizņem no tirgus attiecībā uz dažām dzīvnieku sugām vai kategorijām

| Identifikācijas numurs | Piedeva | Dzīvnieku suga vai kategorija |
| --- | --- | --- |
| Konservanti |
| E 214 | Etil-4-hidroksibenzoāts | Lolojumdzīvnieki |
| E 215 | Nātrija etil-4-hidroksibenzoāts | Lolojumdzīvnieki |
| E 216 | Propil-4-hidroksibenzoāts | Lolojumdzīvnieki |
| E 217 | Nātrija propil-4-hidroksibenzoāts | Lolojumdzīvnieki |
| E 218 | Metil-4-hidroksibenzoāts | Lolojumdzīvnieki |
| E 219 | Nātrija metil-4-hidroksibenzoāts | Lolojumdzīvnieki |
| E 222 | Nātrija bisulfīts | Suņi, kaķi |
| E 223 | Nātrija metabisulfīts | Suņi, kaķi |
| E 285 | Metilpropionskābe | Atgremotāji atgremošanas sākumā |
| Skābuma regulatori |
| E 210 | Benzoskābe | Nobarojamas cūkas |
| E 340(iii) | Trikālija ortofosfāts | Kaķi, suņi |
| E 350 (i) | Nātrija malāts (DL- vai L-ābolskābes sāls) | Kaķi, suņi |
| E 507 | Sālsskābe | Kaķi, suņi |
| E 513 | Sērskābe | Kaķi, suņi |
| Saistvielas, pretsalipes vielas un koagulanti |
| E 567 | Vulkāniskas izcelsmes klinoptilolīts | Truši |
| E 598 | Sintētiskie kalcija alumināti | Piena govis, gaļas liellopi, teļi, jēri, kazlēni, mājputni, truši, cūkas |
| Krāsvielas, ieskaitot pigmentus |
| Karotinoīdi un ksantofilīni |
| E 161b | Luteīns | Kaķi un suņi |
| E 160c | Kapsantīns | Tītari |
| E 161c | Kriptoksantīns | Mājputni |
| E 160e | Beta-apo-8′-karotināls | Mājputni |
| E 161g | Kantaksantīns | Visas sugas un lietojumi, izņemot:






  — | gaļas cāļus un mazāk izplatītu sugu gaļas mājputnus attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) ii) funkcionālajā grupā, |

Identifikācijas numurs

Piedeva

Dzīvnieku suga vai kategorija

Konservanti

E 214

Etil-4-hidroksibenzoāts

Lolojumdzīvnieki

E 215

Nātrija etil-4-hidroksibenzoāts

Lolojumdzīvnieki

E 216

Propil-4-hidroksibenzoāts

Lolojumdzīvnieki

E 217

Nātrija propil-4-hidroksibenzoāts

Lolojumdzīvnieki

E 218

Metil-4-hidroksibenzoāts

Lolojumdzīvnieki

E 219

Nātrija metil-4-hidroksibenzoāts

Lolojumdzīvnieki

E 222

Nātrija bisulfīts

Suņi, kaķi

E 223

Nātrija metabisulfīts

Suņi, kaķi

E 285

Metilpropionskābe

Atgremotāji atgremošanas sākumā

Skābuma regulatori

E 210

Benzoskābe

Nobarojamas cūkas

E 340(iii)

Trikālija ortofosfāts

Kaķi, suņi

E 350 (i)

Nātrija malāts (DL- vai L-ābolskābes sāls)

Kaķi, suņi

E 507

Sālsskābe

Kaķi, suņi

E 513

Sērskābe

Kaķi, suņi

Saistvielas, pretsalipes vielas un koagulanti

E 567

Vulkāniskas izcelsmes klinoptilolīts

Truši

E 598

Sintētiskie kalcija alumināti

Piena govis, gaļas liellopi, teļi, jēri, kazlēni, mājputni, truši, cūkas

Krāsvielas, ieskaitot pigmentus

Karotinoīdi un ksantofilīni

E 161b

Luteīns

Kaķi un suņi

E 160c

Kapsantīns

Tītari

E 161c

Kriptoksantīns

Mājputni

E 160e

Beta-apo-8′-karotināls

Mājputni

E 161g

Kantaksantīns

Visas sugas un lietojumi, izņemot:

—

gaļas cāļus un mazāk izplatītu sugu gaļas mājputnus attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) ii) funkcionālajā grupā,

| — | dējējmājputnus un dēšanai audzētus mājputnus attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) ii) funkcionālajā grupā, |
| --- | --- |

—

dējējmājputnus un dēšanai audzētus mājputnus attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) ii) funkcionālajā grupā,

| — | dekoratīvos putnus un dekoratīvās zivis attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) iii) funkcionālajā grupā |
| --- | --- |

—

dekoratīvos putnus un dekoratīvās zivis attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) iii) funkcionālajā grupā

E 161j

Astaksantīns

Visas sugas, izņemot:

| — | lašus un foreles attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) i) un iii) funkcionālajā grupā, |
| --- | --- |

—

lašus un foreles attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) i) un iii) funkcionālajā grupā,

| — | dekoratīvās zivis attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) i) funkcionālajā grupā |
| --- | --- |

—

dekoratīvās zivis attiecībā uz lietojumiem, kas ietilpst 2. a) i) funkcionālajā grupā

E 161z

Ar astaksantīnu bagāts Phaffia Rhodozyma (ATCC 74219)

Laši, foreles

Citas krāsvielas

E 155

Brūnais HT

Kaķi, suņi

E 104

Hinolīna dzeltenais

Produktīvie dzīvnieki

E 122

Azorubīns (karmoizīns)

Visas sugas, izņemot kaķus un suņus

E 160b

Biksīns

Visas sugas, izņemot suņus un kaķus

Emulgatori un stabilizatori, biezinātāji un recinātāji

E 401

Nātrija algināts

Visas sugas, izņemot zivis, lolojumdzīvniekus un citus neproduktīvos dzīvniekus (neproduktīvos kažokzvērus)

E 403

Amonija algināts

Visas dzīvnieku sugas vai kategorijas, izņemot akvārija zivis

E 406

Agars

Visas sugas, izņemot lolojumdzīvniekus un citus neproduktīvos dzīvniekus (neproduktīvos kažokzvērus)

E 407

Karagināns

Visas sugas, izņemot lolojumdzīvniekus un citus neproduktīvos dzīvniekus (neproduktīvos kažokzvērus)

E 418

Želena sveķi

Suņi, kaķi

E 488

Kausētu tauku taukskābju polioksietilēts glicerīds

Teļi

E 489

Poliglicerīna un oleīnskābes un palmitīnskābes reducēšanā iegūtu alkoholu ēteris

Teļi

E 498

Ar poliglicerīnu daļēji esterizētas rīcineļļas polikondensētās taukskābes

Suņi

Fermenti

E 1600

No Aspergillus niger (CBS 114.94) iegūta 3-fitāze (EC 3.1.3.8)

Sivēni, nobarojamas cūkas, sivēnmātes, gaļas cāļi, dējējvistas

E 1600

No Aspergillus niger (CBS 114.94) iegūta 3-fitāze (EC 3.1.3.8)

Gaļas tītari

E 1605

No Aspergillus niger (CBS 520.94) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Gaļas cāļi

E 1608

No Humicola insolens (DSM 10442) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4)

Gaļas cāļi

E 1609

No Aspergillus niger (CBS 600.94) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4) (apvalkotā, cietā un šķidrā formā)

Gaļas cāļi, gaļas tītari, sivēni (atšķirti)

E 1609

No Aspergillus niger (CBS 600.94) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4) (granulu veidā)

Gaļas cāļi, gaļas tītari, sivēni (atšķirti)

E 1610

No Aspergillus niger (CBS 600.94) iegūta endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4) un endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Gaļas cāļi

E 1611

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6), no Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūta poligalakturonāze (EC 3.2.1.15)

Nobarojamas cūkas

E 1614

No Aspergillus oryzae (DSM 11857) iegūta 6-fitāze (EC 3.1.3.26)

Gaļas cāļi, dējējvistas, gaļas tītari, sivēni, nobarojamas cūkas, sivēnmātes

E 1615

No Trichoderma longibrachiatum (CNCM MA 6-10 W) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Gaļas cāļi

E 1618

No Aspergillus niger (CBS 270.95) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Gaļas cāļi, gaļas tītari

E 1619

No Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) iegūta alfa-amilāze (EC 3.2.1.1) un endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Gaļas cāļi

E 1622

No Trichoderma longibrachiatum (CBS 357.94) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Gaļas cāļi

E 1623

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6), no Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus subtilis (ATCC 2107) iegūts subtilizīns (EC 3.4.21.62)

Gaļas cāļi

E 1624

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6), no Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) iegūta alfa-amilāze (EC 3.2.1.1)

Sivēni (atšķirti)

E 1625

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6), no Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8), no Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) iegūta alfa-amilāze (EC 3.2.1.1) un no Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūta poligalakturonāze (EC 3.2.1.15)

Sivēni (atšķirti)

E 1626

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus subtilis (ATCC 2107) iegūts subtilizīns (EC 3.4.21.62)

Sivēni (atšķirti)

E 1627

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un no Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Nobarojamas cūkas

E 1628

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Sivēni (atšķirti), nobarojamas cūkas, gaļas cāļi

E 1629

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Gaļas cāļi

E 1630

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus subtilis (ATCC 2107) iegūts subtilizīns (EC 3.4.21.62)

Gaļas cāļi

E 1631

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un no Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Gaļas cāļi

E 1632

No Trichoderma reesei (CBS 528.94) iegūta 3-fitāze (EC 3.1.3.8)

Gaļas cāļi, sivēni (atšķirti), nobarojamas cūkas

E 1633

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6), no Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus subtilis (ATCC 2107) iegūts subtilizīns (EC 3.4.21.62)

Gaļas cāļi

E 1634

No Aspergillus niger (MUCL 39199) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Gaļas cāļi

E 1635

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Gaļas cāļi

E 1636

No Trichoderma reesei (CBS 526.94) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Sivēni (atšķirti), gaļas cāļi

E 1637

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un alfa-amilāze (EC 3.2.1.1); no Bacillus subtilis (ATCC 2107) iegūts subtilizīns (EC 3.4.21.62) un no Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūta poligalakturonāze (EC 3.2.1.15)

Gaļas cāļi

E 1638

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6), no Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) iegūta alfa-amilāze (EC 3.2.1.1)

Sivēni (atšķirti)

E 1639

No Hansenula polymorpha (DSM 15087) iegūta 3-fitāze

Gaļas cāļi, gaļas tītari, dējējvistas, sivēni, nobarojamas cūkas, sivēnmātes

E 1640

No Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) iegūta 6-fitāze (EC 3.1.3.26)

Gaļas cāļi

E 1641

No Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Gaļas cāļi

Mikroorganismi

E 1704

Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94

Teļi

E 1706

Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Sivēni (atšķirti)

E 1709

Enterococcus faecium ATCC 53519, Enterococcus faecium ATCC 55593 (attiecībā 1 pret 1)

Gaļas cāļi

E 1714

Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/AR

Sivēni (atšķirti)

Noteiktas ķīmiskas vielas ar vitamīniem līdzīgu bioloģisko iedarbību

3a900

Inozitols

Visas sugas, izņemot zivis un vēžveidīgos

—

Omega-6 neaizstājamās nepiesātinātās taukskābes (kā oktadekadiēnskābe)

Visas sugas, izņemot nobarojamas cūkas, vaislas sivēnmātes, sivēnmātes, kuras tur, lai panāktu labvēlīgu ietekmi uz sivēniem, vaislas govis, piena govis, ko tur piena ražošanai

3a370

Taurīns

Visas sugas, izņemot Canidae, Felidae, Mustelidae un plēsīgas zivis

E 670

D2 vitamīns

Cūkas, sivēni, liellopi, aitas, teļi, zirgu dzimtas dzīvnieki, citas dzīvnieku sugas vai kategorijas, izņemot mājputnus un zivis

Urīnviela un tās atvasinājumi

2.1.2.

Biurets, tehniski tīrs

Atgremotāji no atgremošanas sākuma

2.1.3.

Urīnvielas fosfāts, tehniski tīrs

Atgremotāji no atgremošanas sākuma

2.1.4.

Diureidoizobutāns, tehniski tīrs

Atgremotāji no atgremošanas sākuma

Aromatizējošas un ēstgribu rosinošas vielas

Dabīgie produkti un atbilstošie sintētiskie produkti

CAS Nr. 134-20-3/metilantranilāts/Flavis Nr. 09.715

Putnu sugas

CAS Nr. 85-91-6/metil-N-metilantranilāts/Flavis Nr. 09.781

Putnu sugas

CAS Nr. 93-28-7/eigenilacetāts/Flavis Nr. 09.020

Mājputni un zivis

CAS Nr. 97-53-0/eigenols/Flavis Nr. 04.003

Zivis

CAS Nr. 107-85-7/3-metilbutilamīns/Flavis Nr. 11.001

Dējējvistas

CAS Nr. 75-50-3/trimetilamīns/Flavis Nr. 11.009

Dējējvistas

CAS Nr. 6627-88-9/4-alil-2,6-dimetoksifenols/Flavis Nr. 04.051

Zivis un mājputni

CAS Nr. 593-81-7/trimetilamīna hidrohlorīds/Flavis Nr. 11.024

Dējējvistas

---

II PIELIKUMS

Barības piedevas, kas minētas 1. panta 2. punktā

| Identifikācijas numurs | Piedeva | Dzīvnieku suga vai kategorija |
| --- | --- | --- |
| Fermenti |
| 11 | No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252 ) iegūta endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4), endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) | Dējējvistas |
| 28 | No Trichoderma reesei (CBS 528.94) iegūta 3-fitāze (EC 3.1.3.8) | Dējējvistas |
| 30 | No Penicillium funiculosum (IMI SD 101) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) | Sivēni (atšķirti), gaļas pīles |
| 37 | No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus subtilis (ATCC 2107) iegūts subtilizīns (EC 3.4.21.62) | Dējējvistas |
| 51 | No Bacillus subtilis (LMG S-15136) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) | Nobarojamas cūkas |
| 60 | No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) | Gaļas tītari |
| 63 | No Trichoderma reesei (CBS 529.94) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Trichoderma reesei (CBS 526.94) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) | Gaļas tītari, gaļas cāļi |
| 64 | No Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) | Gaļas cāļi, sivēni (atšķirti) |
| Mikroorganismi |
| 15 | Enterococcus faecium NCIMB 11181 | Gaļas cāļi |
| 24 | Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434 | Piena govis |
| 25 | Lactobacillus acidophilus DSM 13241 | Kaķi, suņi |
| Kokcidiostati un citas ārstnieciskās vielas |
| E 764 | Halofuginona hidrobromīds 6 g/kg (Stenorol) | Dējējvistu cāļi |
| E 766 | Salinomicīnnātrijs 120 g/kg (Sacox 120) (atļaujas turētājs Huvepharma NV) | Gaļas truši |
| E 766 | Salinomicīnnātrijs 120 g/kg (Salinomax 120G) (atļaujas turētājs Zoetis Belgium SA) | Gaļas cāļi |

Identifikācijas numurs

Piedeva

Dzīvnieku suga vai kategorija

Fermenti

11

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252 ) iegūta endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4), endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Dējējvistas

28

No Trichoderma reesei (CBS 528.94) iegūta 3-fitāze (EC 3.1.3.8)

Dējējvistas

30

No Penicillium funiculosum (IMI SD 101) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Sivēni (atšķirti), gaļas pīles

37

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Bacillus subtilis (ATCC 2107) iegūts subtilizīns (EC 3.4.21.62)

Dējējvistas

51

No Bacillus subtilis (LMG S-15136) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Nobarojamas cūkas

60

No Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Gaļas tītari

63

No Trichoderma reesei (CBS 529.94) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8) un no Trichoderma reesei (CBS 526.94) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6)

Gaļas tītari, gaļas cāļi

64

No Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) iegūta endo-1,3(4)-beta-glikanāze (EC 3.2.1.6) un no Aspergillus oryzae (DSM 10287) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

Gaļas cāļi, sivēni (atšķirti)

Mikroorganismi

15

Enterococcus faecium NCIMB 11181

Gaļas cāļi

24

Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434

Piena govis

25

Lactobacillus acidophilus DSM 13241

Kaķi, suņi

Kokcidiostati un citas ārstnieciskās vielas

E 764

Halofuginona hidrobromīds 6 g/kg (Stenorol)

Dējējvistu cāļi

E 766

Salinomicīnnātrijs 120 g/kg (Sacox 120) (atļaujas turētājs Huvepharma NV)

Gaļas truši

E 766

Salinomicīnnātrijs 120 g/kg (Salinomax 120G) (atļaujas turētājs Zoetis Belgium SA)

Gaļas cāļi

---

| 29.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1146

(2017. gada 28. jūnijs),

ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, ko ražojis uzņēmums Jinan Meide Castings Co., Ltd.

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 430/2013 (2) (“apstrīdētā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 14,9 %–57,8 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (Taric kods 7307191010). Maksājumu neattiecina uz tādu kompresijas savienotājelementu galvenajām sastāvdaļām, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un uz kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbām bez vāka. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 430/2013 (2) (“apstrīdētā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 14,9 %–57,8 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (Taric kods 7307191010). Maksājumu neattiecina uz tādu kompresijas savienotājelementu galvenajām sastāvdaļām, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un uz kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbām bez vāka.

2

Taric

Eiropas Savienības Vispārējās tiesas spriedums

Eiropas Savienības Vispārējās tiesas spriedums

| (2) | 2013. gada 12. jūnijā viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, Jinan Meide Castings Co., Ltd. (“Jinan Meide” jeb “prasītājs”), iesniedza prasības pieteikumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā (“Vispārējā tiesa”), prasot atcelt apstrīdēto regulu (EK) Nr. 430/2013 tiktāl, ciktāl tā attiecas uz prasītāju (3). |
| --- | --- |

(2)

2013. gada 12. jūnijā viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, Jinan Meide Castings Co., Ltd. (“Jinan Meide” jeb “prasītājs”), iesniedza prasības pieteikumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā (“Vispārējā tiesa”), prasot atcelt apstrīdēto regulu (EK) Nr. 430/2013 tiktāl, ciktāl tā attiecas uz prasītāju (3).

Jinan Meide Castings Co., Ltd.

3

| (3) | Vispārējā tiesa 2016. gada 30. jūnija spriedumā nolēma, ka Jinan Meide tiesības uz aizstāvību tikušas pārkāptas, noraidot tā lūgumu izpaust normālās vērtības aprēķinus, kuros izmantoti analogās valsts ražotāja konfidenciālie dati. Jinan Meide no analogās valsts ražotāja saņēma ekskluzīvu atļauju, ar ko tas atkāpās no savu datu konfidencialitātes. Konkrētāk, Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, pamatojoties uz nepieciešamību ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu, lai noraidītu šo lūgumu pēc informācijas. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka nevarēja izslēgt to, ka minētā lūguma apstiprināšanas gadījumā izmeklēšanas iznākums varētu būt citāds. Tādēļ Tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl ar to noteikts antidempinga maksājums kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, ko ražojis uzņēmums Jinan Meide Castings Co., Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Vispārējā tiesa 2016. gada 30. jūnija spriedumā nolēma, ka Jinan Meide tiesības uz aizstāvību tikušas pārkāptas, noraidot tā lūgumu izpaust normālās vērtības aprēķinus, kuros izmantoti analogās valsts ražotāja konfidenciālie dati. Jinan Meide no analogās valsts ražotāja saņēma ekskluzīvu atļauju, ar ko tas atkāpās no savu datu konfidencialitātes. Konkrētāk, Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, pamatojoties uz nepieciešamību ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu, lai noraidītu šo lūgumu pēc informācijas. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka nevarēja izslēgt to, ka minētā lūguma apstiprināšanas gadījumā izmeklēšanas iznākums varētu būt citāds. Tādēļ Tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl ar to noteikts antidempinga maksājums kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, ko ražojis uzņēmums Jinan Meide Castings Co., Ltd.

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide Castings Co., Ltd.

2.   VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMA IZPILDE

VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMA IZPILDE

| (4) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu Savienības iestādēm ir jāpilda Vispārējās tiesas 2016. gada 30. jūnija spriedums. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu Savienības iestādēm ir jāpilda Vispārējās tiesas 2016. gada 30. jūnija spriedums.

| (5) | Lietā T-2/95 (4) (“IPS lieta”) Pirmās instances tiesa atzina, ka lietās, kad procedūrā ietilpst vairāki administratīvi posmi, viena šāda posma atcelšana nenozīmē visas procedūras atcelšanu. Antidempinga procedūra ir viena no šādām daudzposmu procedūrām. Tādējādi apstrīdētās regulas atcelšana attiecībā uz vienu personu nenozīmē, ka atceļ visu procedūru pirms minētās regulas pieņemšanas. ES iestādēm ir iespēja labot tās apstrīdētās regulas daļas, kuru dēļ regulu atcēla, atstājot negrozītas neapstrīdētās daļas, uz kurām neattiecas Tiesas spriedums – kā Tiesa lēmusi lietā C-458/98 P (5). |
| --- | --- |

(5)

Lietā T-2/95 (4) (“IPS lieta”) Pirmās instances tiesa atzina, ka lietās, kad procedūrā ietilpst vairāki administratīvi posmi, viena šāda posma atcelšana nenozīmē visas procedūras atcelšanu. Antidempinga procedūra ir viena no šādām daudzposmu procedūrām. Tādējādi apstrīdētās regulas atcelšana attiecībā uz vienu personu nenozīmē, ka atceļ visu procedūru pirms minētās regulas pieņemšanas. ES iestādēm ir iespēja labot tās apstrīdētās regulas daļas, kuru dēļ regulu atcēla, atstājot negrozītas neapstrīdētās daļas, uz kurām neattiecas Tiesas spriedums – kā Tiesa lēmusi lietā C-458/98 P (5).

4

5

| (6) | Būtu jānorāda, ka, izņemot konstatējumu par to, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, pamatojoties uz nepieciešamību ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu, lai noraidītu Jinan Meide lūgumu pēc informācijas, visi pārējie apstrīdētajā regulā gūtie konstatējumi, kurus noteiktajā termiņā neapstrīdēja vai kurus apstrīdēja, bet ar Vispārējās tiesas spriedumu nenoraidīja, vai kurus Vispārējā tiesa neizskatīja un kuri tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, paliek spēkā. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jānorāda, ka, izņemot konstatējumu par to, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, pamatojoties uz nepieciešamību ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu, lai noraidītu Jinan Meide lūgumu pēc informācijas, visi pārējie apstrīdētajā regulā gūtie konstatējumi, kurus noteiktajā termiņā neapstrīdēja vai kurus apstrīdēja, bet ar Vispārējās tiesas spriedumu nenoraidīja, vai kurus Vispārējā tiesa neizskatīja un kuri tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, paliek spēkā.

Jinan Meide

| (7) | Pēc Tiesas 2016. gada 30. jūnija sprieduma Komisija publicēja paziņojumu (6) par antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu. Atsākšana attiecas uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz Jinan Meide. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Tiesas 2016. gada 30. jūnija sprieduma Komisija publicēja paziņojumu (6) par antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu. Atsākšana attiecas uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz Jinan Meide.

6

Jinan Meide

| (8) | Komisija par izmeklēšanas daļēju atsākšanu oficiāli paziņoja uzņēmumam Jinan Meide, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija par izmeklēšanas daļēju atsākšanu oficiāli paziņoja uzņēmumam Jinan Meide, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

Jinan Meide

| (9) | Pēc tam, kad tika saņemtas sākotnējās piezīmes, sazinājās ar visām citām no sākotnējās izmeklēšanas zināmajām attiecīgajām ieinteresētajām personām un tām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(9)

Pēc tam, kad tika saņemtas sākotnējās piezīmes, sazinājās ar visām citām no sākotnējās izmeklēšanas zināmajām attiecīgajām ieinteresētajām personām un tām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (10) | Visām ieinteresētajām personām, kas to pieprasīja, deva iespēju tikt uzklausītām Komisijas dienestos un/vai pie uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(10)

Visām ieinteresētajām personām, kas to pieprasīja, deva iespēju tikt uzklausītām Komisijas dienestos un/vai pie uzklausīšanas amatpersonas.

2.1.   Ieinteresēto personu piezīmes

Ieinteresēto personu piezīmes

| (11) | Komisija saņēma piezīmes par dažādiem izmeklēšanas aspektiem no Jinan Meide, citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, viena Taizemes ražotāja eksportētāja, pieciem Savienības ražotājiem un astoņiem nesaistītiem importētājiem. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saņēma piezīmes par dažādiem izmeklēšanas aspektiem no Jinan Meide, citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, viena Taizemes ražotāja eksportētāja, pieciem Savienības ražotājiem un astoņiem nesaistītiem importētājiem.

Jinan Meide

2.1.1.   Piezīmes par procedūras atsākšanu

Piezīmes par procedūras atsākšanu

| (12) | Jinan Meide apgalvoja, ka Savienības iestāžu pieļauto nelikumību, kas noveda pie apstrīdētās regulas atcelšanas, nevar kompensēt un procedūra būtu jāizbeidz, atkārtoti nenosakot antidempinga maksājumu uzņēmumam Jinan Meide. |
| --- | --- |

(12)

Jinan Meide apgalvoja, ka Savienības iestāžu pieļauto nelikumību, kas noveda pie apstrīdētās regulas atcelšanas, nevar kompensēt un procedūra būtu jāizbeidz, atkārtoti nenosakot antidempinga maksājumu uzņēmumam Jinan Meide.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (13) | Kā minēts iepriekš 4. apsvērumā, Pirmās instances tiesa IPS lietā atzina, ka lietās, kad procedūrā ietilpst vairāki administratīvi posmi, piemēram, antidempinga procedūrā, viena šāda posma atcelšana nenozīmē visas procedūras atcelšanu. Tā kā Savienības iestāžu pienākums ir izpildīt Tiesas spriedumu, tas nozīmē, ka ir iespēja labot tos apstrīdētās regulas aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, vienlaikus atstājot negrozītas regulas neapstrīdētās daļas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(13)

Kā minēts iepriekš 4. apsvērumā, Pirmās instances tiesa IPS lietā atzina, ka lietās, kad procedūrā ietilpst vairāki administratīvi posmi, piemēram, antidempinga procedūrā, viena šāda posma atcelšana nenozīmē visas procedūras atcelšanu. Tā kā Savienības iestāžu pienākums ir izpildīt Tiesas spriedumu, tas nozīmē, ka ir iespēja labot tos apstrīdētās regulas aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, vienlaikus atstājot negrozītas regulas neapstrīdētās daļas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

IPS

| (14) | Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka procesuāli nav iespējams atsākt izmeklēšanu, kas ir noslēgta iepriekš, jo tādējādi rastos būtiskas nepilnības, piemēram, jaunas informācijas pieņemšana pēc lietas pabeigšanas, diskriminācija pret visām citām izmeklēšanā iesaistītajām personām, kuru dempinga starpības būtu citādas, ja Jinan Meide dempinga starpība tiktu grozīta, un ES un PTO tiesību aktu pārkāpums tādā nozīmē, ka antidempinga pasākumus nedrīkst piemērot ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(14)

Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka procesuāli nav iespējams atsākt izmeklēšanu, kas ir noslēgta iepriekš, jo tādējādi rastos būtiskas nepilnības, piemēram, jaunas informācijas pieņemšana pēc lietas pabeigšanas, diskriminācija pret visām citām izmeklēšanā iesaistītajām personām, kuru dempinga starpības būtu citādas, ja Jinan Meide dempinga starpība tiktu grozīta, un ES un PTO tiesību aktu pārkāpums tādā nozīmē, ka antidempinga pasākumus nedrīkst piemērot ar atpakaļejošu spēku.

Jinan Meide

| (15) | Šis importētājs arī apgalvoja, ka atsākšana neesot atļauta ar pamatregulas noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Šis importētājs arī apgalvoja, ka atsākšana neesot atļauta ar pamatregulas noteikumiem.

| (16) | Tā pati persona arī norādīja, ka Komisija nav pilnvarota rīkoties, lai izpildītu Tiesas spriedumu attiecībā uz Padomes Regulu, jo Komisija nebija atbildētāja lietā T-424/13. Tā apgalvoja, ka Komisijai jāsaņem oficiāli Padomes norādījumi par atsākšanu. |
| --- | --- |

(16)

Tā pati persona arī norādīja, ka Komisija nav pilnvarota rīkoties, lai izpildītu Tiesas spriedumu attiecībā uz Padomes Regulu, jo Komisija nebija atbildētāja lietā T-424/13. Tā apgalvoja, ka Komisijai jāsaņem oficiāli Padomes norādījumi par atsākšanu.

| (17) | Kā izriet no sprieduma apvienotajās lietās C-283/14 un C-284/14 (7), ES iestādes var atsākt antidempinga izmeklēšanu, lai novērstu Eiropas tiesu konstatētos pārkāpumus, pat ja tas nav skaidri paredzēts pamatregulā. Faktiski ES iestādēm ir pienākums veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu nelikumības. Šajā lietā Komisija kā izmeklēšanas iestāde atsāka izmeklēšanu, lai izpildītu Tiesas spriedumu. Šīs izmeklēšanas atsākšana tādējādi atbilst juridiskajām procedūrām, kas noteiktas pamatregulā, kura paredz to, ka Komisija pieņemt aktu pēc apspriešanās ar dalībvalstīm saskaņā ar pārbaudes procedūru, kura minēta pamatregulas 15. panta 3. punktā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(17)

Kā izriet no sprieduma apvienotajās lietās C-283/14 un C-284/14 (7), ES iestādes var atsākt antidempinga izmeklēšanu, lai novērstu Eiropas tiesu konstatētos pārkāpumus, pat ja tas nav skaidri paredzēts pamatregulā. Faktiski ES iestādēm ir pienākums veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu nelikumības. Šajā lietā Komisija kā izmeklēšanas iestāde atsāka izmeklēšanu, lai izpildītu Tiesas spriedumu. Šīs izmeklēšanas atsākšana tādējādi atbilst juridiskajām procedūrām, kas noteiktas pamatregulā, kura paredz to, ka Komisija pieņemt aktu pēc apspriešanās ar dalībvalstīm saskaņā ar pārbaudes procedūru, kura minēta pamatregulas 15. panta 3. punktā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

7

| (18) | Viens importētājs apgalvoja, ka nav skaidrs, kādā mērā atsākšanu var veikt, ievērojot pašreiz spēkā esošās pamatregulas noteikumus, jo ir acīmredzams, ka Komisija plānoja veikt izmeklēšanu tā, it kā to pārceltu laikā, kad joprojām bija spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (8). |
| --- | --- |

(18)

Viens importētājs apgalvoja, ka nav skaidrs, kādā mērā atsākšanu var veikt, ievērojot pašreiz spēkā esošās pamatregulas noteikumus, jo ir acīmredzams, ka Komisija plānoja veikt izmeklēšanu tā, it kā to pārceltu laikā, kad joprojām bija spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (8).

8

| (19) | Šai atkārtotajai izmeklēšanai piemērojamais tiesību akts ir Regula (EK) Nr. 1225/2009, kas bija materiālo tiesību akts Tiesas atceltās regulas pieņemšanas brīdī. Jebkurā gadījumā Regula (EK) Nr. 1225/2009 un tās grozījumi ir kodificēti Regulā (ES) 2016/1036. Tāpēc arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(19)

Šai atkārtotajai izmeklēšanai piemērojamais tiesību akts ir Regula (EK) Nr. 1225/2009, kas bija materiālo tiesību akts Tiesas atceltās regulas pieņemšanas brīdī. Jebkurā gadījumā Regula (EK) Nr. 1225/2009 un tās grozījumi ir kodificēti Regulā (ES) 2016/1036. Tāpēc arguments tika noraidīts.

| (20) | Ražotājs eksportētājs no Taizemes apgalvoja, ka Komisijai atkārtoti jānosaka 40,8 % antidempinga maksājums Jinan Meide bez izmaiņām, jo Vispārējā tiesa neatzina par kļūdainiem konstatējumus pēc būtības, bet konstatēja vien procesuālo noteikumu pārkāpumu. Tas arī apgalvoja, ka pārskatīšana pēc būtības var attiekties vien uz normālās vērtības aprēķinu uzņēmumam Jinan Meide, un visiem pārējiem konstatējumiem apstrīdētajā regulā būtu jāpaliek spēkā, jo Vispārējās tiesas spriedumā nebija norādes, ka, novēršot procesuālo pārkāpumu, būtu jānonāk pie būtiskām izmaiņām normālās vērtības aprēķinā uzņēmumam Jinan Meide. |
| --- | --- |

(20)

Ražotājs eksportētājs no Taizemes apgalvoja, ka Komisijai atkārtoti jānosaka 40,8 % antidempinga maksājums Jinan Meide bez izmaiņām, jo Vispārējā tiesa neatzina par kļūdainiem konstatējumus pēc būtības, bet konstatēja vien procesuālo noteikumu pārkāpumu. Tas arī apgalvoja, ka pārskatīšana pēc būtības var attiekties vien uz normālās vērtības aprēķinu uzņēmumam Jinan Meide, un visiem pārējiem konstatējumiem apstrīdētajā regulā būtu jāpaliek spēkā, jo Vispārējās tiesas spriedumā nebija norādes, ka, novēršot procesuālo pārkāpumu, būtu jānonāk pie būtiskām izmaiņām normālās vērtības aprēķinā uzņēmumam Jinan Meide.

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

| (21) | Spriedumā, kura rezultātā tika atsākta izmeklēšana, Vispārējā tiesa uzskatīja, ka nevarēja izslēgt to, ka tad, ja lūgums izpaust analogās valsts ražotāja konfidenciālo datus tiktu apstiprināts, izmeklēšanas rezultāts varētu būt citāds. Tādēļ pēc izmeklēšanas atsākšanas ir atkārtoti jāizskata iespējamā ietekme uz izmeklēšanas pamataspektiem. Tāpēc arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(21)

Spriedumā, kura rezultātā tika atsākta izmeklēšana, Vispārējā tiesa uzskatīja, ka nevarēja izslēgt to, ka tad, ja lūgums izpaust analogās valsts ražotāja konfidenciālo datus tiktu apstiprināts, izmeklēšanas rezultāts varētu būt citāds. Tādēļ pēc izmeklēšanas atsākšanas ir atkārtoti jāizskata iespējamā ietekme uz izmeklēšanas pamataspektiem. Tāpēc arguments tika noraidīts.

| (22) | Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare nesniedza piezīmes par atsākšanu, tas nozīmējot, ka Savienības interesēs nav veikt šo atsākto izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(22)

Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare nesniedza piezīmes par atsākšanu, tas nozīmējot, ka Savienības interesēs nav veikt šo atsākto izmeklēšanu.

| (23) | Tas, ka konkrēta veida uzņēmēji nav snieguši informāciju, per se neļauj izdarīt secinājumu par izmeklēšanas pamataspektiem. Jebkurā gadījumā pieci Savienības ražotāji pieprasīja, lai Komisija nekavējoties atkārtoti noteiktu antidempinga maksājumu Jinan Meide un pat veiktu importa reģistrēšanu, kas nepieciešama, lai potenciāli noteiktu maksājumus ar atpakaļejošu spēku un mazinātu kaitējumu, ko pašreizējā situācija rada Savienības ražotājiem. Tāpēc arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(23)

Tas, ka konkrēta veida uzņēmēji nav snieguši informāciju, per se neļauj izdarīt secinājumu par izmeklēšanas pamataspektiem. Jebkurā gadījumā pieci Savienības ražotāji pieprasīja, lai Komisija nekavējoties atkārtoti noteiktu antidempinga maksājumu Jinan Meide un pat veiktu importa reģistrēšanu, kas nepieciešama, lai potenciāli noteiktu maksājumus ar atpakaļejošu spēku un mazinātu kaitējumu, ko pašreizējā situācija rada Savienības ražotājiem. Tāpēc arguments tika noraidīts.

per se

Jinan Meide

2.1.2.   Piezīmes par normālās vērtības aprēķinu

Piezīmes par normālās vērtības aprēķinu

| (24) | Jinan Meide apgalvoja, ka jānodrošina tam visaptveroša piekļuve visai informācijai, ko sniedza analogās valsts ražotājs, un daudz laika piezīmju sniegšanai. Visa šāda informācija tika darīta pieejama Jinan Meide, un Jinan Meide bija laiks iesniegt piezīmes, pārsniedzot termiņu, kas paredzēts pamatregulā (tostarp vairākās uzklausīšanās ar lietas darba grupu un ar uzklausīšanas amatpersonu). Pēc konfidenciālās informācijas un dempinga aprēķinu izpaušanas Jinan Meide arī iesniedza piezīmes ārpus noteiktā termiņa; tomēr minētie apsvērumi tika izskatīti. |
| --- | --- |

(24)

Jinan Meide apgalvoja, ka jānodrošina tam visaptveroša piekļuve visai informācijai, ko sniedza analogās valsts ražotājs, un daudz laika piezīmju sniegšanai. Visa šāda informācija tika darīta pieejama Jinan Meide, un Jinan Meide bija laiks iesniegt piezīmes, pārsniedzot termiņu, kas paredzēts pamatregulā (tostarp vairākās uzklausīšanās ar lietas darba grupu un ar uzklausīšanas amatpersonu). Pēc konfidenciālās informācijas un dempinga aprēķinu izpaušanas Jinan Meide arī iesniedza piezīmes ārpus noteiktā termiņa; tomēr minētie apsvērumi tika izskatīti.

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

| (25) | Jinan Meide apgalvoja, ka nebūtu jāveic parastās tirdzniecības aprites pārbaude, jo analogās valsts ražotājs nevarēja sniegt uzticamu informāciju par ražošanas izmaksām pēc līdzīgā ražojuma veida. Viens importētājs atbalstīja šo argumentu, jo izmaksu sadalē pēc apgrozījuma tiek pieņemts, ka visiem ražojuma veidiem tiek panākta vienāda peļņas norma, kas neesot ticami. |
| --- | --- |

(25)

Jinan Meide apgalvoja, ka nebūtu jāveic parastās tirdzniecības aprites pārbaude, jo analogās valsts ražotājs nevarēja sniegt uzticamu informāciju par ražošanas izmaksām pēc līdzīgā ražojuma veida. Viens importētājs atbalstīja šo argumentu, jo izmaksu sadalē pēc apgrozījuma tiek pieņemts, ka visiem ražojuma veidiem tiek panākta vienāda peļņas norma, kas neesot ticami.

Jinan Meide

| (26) | Tomēr Komisija savās izmeklēšanās konsekventi veic parastās tirdzniecības aprites pārbaudes. Konkrētāk, pamatregulas 2. panta 5. punkts konkrēti attiecas uz tādām situācijām, ko minējis Jinan Meide, proti, ja trūkst piemērotākas metodes, priekšroku dod izmaksu sadalei pēc apgrozījuma. Šajā ziņā jānorāda, ka izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ka ieinteresētās personas nav ierosinājušas citu piemērotāku metodi. Lēmumu sadalīt izmaksas, pamatojoties uz apgrozījumu, un veikt parastās tirdzniecības aprites pārbaudi nemainīja. |
| --- | --- |

(26)

Tomēr Komisija savās izmeklēšanās konsekventi veic parastās tirdzniecības aprites pārbaudes. Konkrētāk, pamatregulas 2. panta 5. punkts konkrēti attiecas uz tādām situācijām, ko minējis Jinan Meide, proti, ja trūkst piemērotākas metodes, priekšroku dod izmaksu sadalei pēc apgrozījuma. Šajā ziņā jānorāda, ka izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ka ieinteresētās personas nav ierosinājušas citu piemērotāku metodi. Lēmumu sadalīt izmaksas, pamatojoties uz apgrozījumu, un veikt parastās tirdzniecības aprites pārbaudi nemainīja.

Jinan Meide

| (27) | Jinan Meide pieprasīja, lai ražojuma veidi, ko analogās valsts ražotājs pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, netiktu ņemti vērā normālās vērtības aprēķinos, jo šādu ražojuma veidu cenas neesot ticamas. Tiek norādīts, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā Jinan Meide apgalvoja, ka 5 % reprezentativitātes pārbaude nebūtu jāveic, ja normālā vērtība tiek noteikta analogajā valstī, un tolaik Komisija šo apgalvojumu pieņēma. Apgalvojums par to, ka nav jāņem vērā ražojuma veidu pārdevumi daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, tiek noraidīts, jo pārdošanas cenas līdzīgā ražojuma veidiem, ko pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, nevar uzskatīt par neuzticamām, jo tās tika pārbaudītas un atzītas par ticamām kā jebkuras citas pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(27)

Jinan Meide pieprasīja, lai ražojuma veidi, ko analogās valsts ražotājs pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, netiktu ņemti vērā normālās vērtības aprēķinos, jo šādu ražojuma veidu cenas neesot ticamas. Tiek norādīts, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā Jinan Meide apgalvoja, ka 5 % reprezentativitātes pārbaude nebūtu jāveic, ja normālā vērtība tiek noteikta analogajā valstī, un tolaik Komisija šo apgalvojumu pieņēma. Apgalvojums par to, ka nav jāņem vērā ražojuma veidu pārdevumi daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, tiek noraidīts, jo pārdošanas cenas līdzīgā ražojuma veidiem, ko pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, nevar uzskatīt par neuzticamām, jo tās tika pārbaudītas un atzītas par ticamām kā jebkuras citas pārdošanas cenas.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (28) | Viens importētājs atbalstīja Jinan Meide argumentu, jo cenu svārstīgums grūti pārdodamiem ražojuma veidiem būtu pārāk liels. Tas nozīmētu, ka ražojuma veidiem varētu būt ļoti līdzīga kvalitātes un izmaksu struktūra, bet tos varētu pārdot par ļoti atšķirīgām cenām. Tomēr Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju konstatēja, ka cenu svārstīgums ir augsts visiem ražojuma veidiem, pat visvairāk pārdotajām pozīcijām. Tādējādi iespējamo lielo cenu svārstīgumu nevar izmantot par argumentu, lai grūti pārdodamus ražojuma veidus izslēgtu no dempinga aprēķina. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(28)

Viens importētājs atbalstīja Jinan Meide argumentu, jo cenu svārstīgums grūti pārdodamiem ražojuma veidiem būtu pārāk liels. Tas nozīmētu, ka ražojuma veidiem varētu būt ļoti līdzīga kvalitātes un izmaksu struktūra, bet tos varētu pārdot par ļoti atšķirīgām cenām. Tomēr Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju konstatēja, ka cenu svārstīgums ir augsts visiem ražojuma veidiem, pat visvairāk pārdotajām pozīcijām. Tādējādi iespējamo lielo cenu svārstīgumu nevar izmantot par argumentu, lai grūti pārdodamus ražojuma veidus izslēgtu no dempinga aprēķina. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Jinan Meide

| (29) | Jinan Meide arī apgalvoja – tā kā Komisija bija sadalījusi analogās valsts ražotāja izmaksas, pamatojoties uz apgrozījumu, saliktā normālā vērtība nebūtu jāaprēķina, ja līdzīgā ražojuma salīdzināmie veidi analogajā valstī būtu pārdoti daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, bet normālā vērtība šādos gadījumos būtu jānosaka, pamatojoties uz citu līdzīgo veidu cenām, kas pārdoti lielākos daudzumos. Šis apgalvojums arī tika noraidīts, jo kopējo izmaksu sadale pēc apgrozījuma ir saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, un Jinan Meide argumenti nebija pietiekami, lai šajā konkrētajā gadījumā pamatotu atšķirīgu metodiku. |
| --- | --- |

(29)

Jinan Meide arī apgalvoja – tā kā Komisija bija sadalījusi analogās valsts ražotāja izmaksas, pamatojoties uz apgrozījumu, saliktā normālā vērtība nebūtu jāaprēķina, ja līdzīgā ražojuma salīdzināmie veidi analogajā valstī būtu pārdoti daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, bet normālā vērtība šādos gadījumos būtu jānosaka, pamatojoties uz citu līdzīgo veidu cenām, kas pārdoti lielākos daudzumos. Šis apgalvojums arī tika noraidīts, jo kopējo izmaksu sadale pēc apgrozījuma ir saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, un Jinan Meide argumenti nebija pietiekami, lai šajā konkrētajā gadījumā pamatotu atšķirīgu metodiku.

Jinan Meide

Jinan Meide

2.1.3.   Piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu

Piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu

| (30) | Jinan Meide izvirzīja apgalvojumus par korekcijām analogās valsts ražotāja datos attiecībā uz kredītu, iepakošanas izdevumiem, tirdzniecības līmeni, banku komisijas maksām, iekšzemes transportu, parādzīmēm, netiešajiem nodokļiem, tehnisko atbalstu, atšķirīgu izejvielu izmantošanu un darba ražīgumu. |
| --- | --- |

(30)

Jinan Meide izvirzīja apgalvojumus par korekcijām analogās valsts ražotāja datos attiecībā uz kredītu, iepakošanas izdevumiem, tirdzniecības līmeni, banku komisijas maksām, iekšzemes transportu, parādzīmēm, netiešajiem nodokļiem, tehnisko atbalstu, atšķirīgu izejvielu izmantošanu un darba ražīgumu.

Jinan Meide

| (31) | Komisija pieņēma šo apgalvojumu par iekšzemes transporta un kredīta izmaksām, kas saistītas ar analogās valsts ražotāja vienīgo klientu, un Jinan Meide dempinga aprēķinā veiktas attiecīgās korekcijas. |
| --- | --- |

(31)

Komisija pieņēma šo apgalvojumu par iekšzemes transporta un kredīta izmaksām, kas saistītas ar analogās valsts ražotāja vienīgo klientu, un Jinan Meide dempinga aprēķinā veiktas attiecīgās korekcijas.

Jinan Meide

| (32) | Attiecībā uz apgalvojumiem par atšķirībām darbaspēka ražīgumā un izejvielu izmantošanā Jinan Meide norādīja, ka zemāks ražīgums uz vienu nodarbināto un atšķirīgu izejvielu izmantošana izraisa mērenu analogās valsts ražotāja izmaksu pieaugumu, salīdzinot ar Jinan Meide. Šajā ziņā būtu jāatzīmē – lai gan starp uzņēmumiem var būt efektivitātes un ražīguma atšķirības, antidempinga aprēķinu pamatprincips ir nodrošināt eksporta cenu un normālās vērtības salīdzināmību, kam nav nepieciešams pilnībā salāgot apstākļus, kādos darbojas ražotājs analogajā valstī un eksportētājs valstī, kura nav tirgus ekonomikas valsts. Patiešām, ir pamatoti veikt korekcijas tikai attiecībā uz tādu faktoru atšķirībām, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību starp ražotāju analogajā valstī un eksportētāju valstī, kura nav tirgus ekonomikas valsts. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz apgalvojumiem par atšķirībām darbaspēka ražīgumā un izejvielu izmantošanā Jinan Meide norādīja, ka zemāks ražīgums uz vienu nodarbināto un atšķirīgu izejvielu izmantošana izraisa mērenu analogās valsts ražotāja izmaksu pieaugumu, salīdzinot ar Jinan Meide. Šajā ziņā būtu jāatzīmē – lai gan starp uzņēmumiem var būt efektivitātes un ražīguma atšķirības, antidempinga aprēķinu pamatprincips ir nodrošināt eksporta cenu un normālās vērtības salīdzināmību, kam nav nepieciešams pilnībā salāgot apstākļus, kādos darbojas ražotājs analogajā valstī un eksportētājs valstī, kura nav tirgus ekonomikas valsts. Patiešām, ir pamatoti veikt korekcijas tikai attiecībā uz tādu faktoru atšķirībām, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību starp ražotāju analogajā valstī un eksportētāju valstī, kura nav tirgus ekonomikas valsts.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (33) | Tika konstatēts, ka pārējie apgalvojumi nav pamatoti ar pierādījumiem, kas savākti uz vietas un sniegti lietas materiālos, un tāpēc tie tika noraidīti. |
| --- | --- |

(33)

Tika konstatēts, ka pārējie apgalvojumi nav pamatoti ar pierādījumiem, kas savākti uz vietas un sniegti lietas materiālos, un tāpēc tie tika noraidīti.

2.2.   Citi būtiski jautājumi

Citi būtiski jautājumi

| (34) | Sagatavojot galīgo informāciju attiecībā uz Jinan Meide, Komisija pamanīja pārrakstīšanās kļūdu attiecībā uz netiešo nodokļu korekciju dempinga aprēķinos attiecībā uz Jinan Meide. Pretēji tam, ko Komisija pārrakstīšanās kļūdas dēļ norādīja pagaidu (9) un galīgajā (10) regulā, korekcija par netiešajiem nodokļiem netika izdarīta brīdī, kad Jinan Meide sniegta galīgā informācija, lai gan tas ticis darīts pagaidu posmā. Labas administratīvās prakses labad šī kļūda tika labota. |
| --- | --- |

(34)

Sagatavojot galīgo informāciju attiecībā uz Jinan Meide, Komisija pamanīja pārrakstīšanās kļūdu attiecībā uz netiešo nodokļu korekciju dempinga aprēķinos attiecībā uz Jinan Meide. Pretēji tam, ko Komisija pārrakstīšanās kļūdas dēļ norādīja pagaidu (9) un galīgajā (10) regulā, korekcija par netiešajiem nodokļiem netika izdarīta brīdī, kad Jinan Meide sniegta galīgā informācija, lai gan tas ticis darīts pagaidu posmā. Labas administratīvās prakses labad šī kļūda tika labota.

Jinan Meide

Jinan Meide

9

10

Jinan Meide

2.3.   Informācijas izpaušana

Informācijas izpaušana

| (35) | Komisija 2017. gada 12. aprīlī informēja visas ieinteresētās personas par iepriekš izklāstītajiem konstatējumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ierosināt atkārtoti noteikt antidempinga maksājumu par tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, ko ražo uzņēmums Jinan Meide, pamatojoties uz faktiem, kas savākti un iesniegti saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija 2017. gada 12. aprīlī informēja visas ieinteresētās personas par iepriekš izklāstītajiem konstatējumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ierosināt atkārtoti noteikt antidempinga maksājumu par tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, ko ražo uzņēmums Jinan Meide, pamatojoties uz faktiem, kas savākti un iesniegti saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu.

Jinan Meide

| (36) | Jinan Meide un trīs nesaistīti importētāji apgalvoja, ka Komisija pašreizējās izmeklēšanas atsākšanas kontekstā nevar labot pārrakstīšanās kļūdu (attiecībā uz korekciju par netiešajiem nodokļiem dempinga starpības aprēķinos), jo pārrakstīšanās kļūda nebija saistīta ar Vispārējās tiesas spriedumu. Jinan Meide arī pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, un tas tika uzklausīts. Divi nesaistīti importētāji apgalvoja, ka Komisijai nav ļauts pasliktināt ražotāja eksportētāja stāvokli salīdzinājumā ar sākotnēji konstatēto. |
| --- | --- |

(36)

Jinan Meide un trīs nesaistīti importētāji apgalvoja, ka Komisija pašreizējās izmeklēšanas atsākšanas kontekstā nevar labot pārrakstīšanās kļūdu (attiecībā uz korekciju par netiešajiem nodokļiem dempinga starpības aprēķinos), jo pārrakstīšanās kļūda nebija saistīta ar Vispārējās tiesas spriedumu. Jinan Meide arī pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, un tas tika uzklausīts. Divi nesaistīti importētāji apgalvoja, ka Komisijai nav ļauts pasliktināt ražotāja eksportētāja stāvokli salīdzinājumā ar sākotnēji konstatēto.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (37) | Jinan Meide atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijai vajadzētu atzīt ražojuma veidus, kuru pārdošanas apjoms analogajā valstī nepārsniedza 200 kg, par daļēji sakritīgiem vai nesakritīgiem ražojuma veidiem, un ka tā nevar balstīties uz neuzticamiem izmaksu datiem, lai pārdevumus izslēgtu no normālās vērtības noteikšanas. |
| --- | --- |

(37)

Jinan Meide atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijai vajadzētu atzīt ražojuma veidus, kuru pārdošanas apjoms analogajā valstī nepārsniedza 200 kg, par daļēji sakritīgiem vai nesakritīgiem ražojuma veidiem, un ka tā nevar balstīties uz neuzticamiem izmaksu datiem, lai pārdevumus izslēgtu no normālās vērtības noteikšanas.

Jinan Meide

| (38) | Jinan Meide apstrīdēja Komisijas lēmumu noraidīt tā korekciju pieprasījumus attiecībā uz tirdzniecības līmeni, iepakošanas izdevumiem, kredīta izmaksām, iekšzemes apdrošināšanas izmaksām un izejvielu un ražīguma atšķirībām. |
| --- | --- |

(38)

Jinan Meide apstrīdēja Komisijas lēmumu noraidīt tā korekciju pieprasījumus attiecībā uz tirdzniecības līmeni, iepakošanas izdevumiem, kredīta izmaksām, iekšzemes apdrošināšanas izmaksām un izejvielu un ražīguma atšķirībām.

Jinan Meide

| (39) | Jinan Meide apgalvoja, ka maksājums nebūtu tam jānosaka, kas izriet no iespējamiem procesuāliem un citiem pārkāpumiem procedūrā. Šajā kontekstā uzņēmums apgalvoja, ka kļūda 2016. gada 23. decembrī sniegtajā informācijā izraisa šaubas, vai Komisija ir izpaudusi to aprēķinu konfidenciālo redakciju, kas veikti sākotnējās izmeklēšanas galīgajā posmā, un ka izpaustajā informācijā nav paskaidrotas iespējamās atšķirības no aprēķiniem, kuri veikti sākotnējā izmeklēšanā. Tas arī apgalvoja, ka Komisija, neraugoties uz Jinan Meide atkārtotiem pieprasījumiem, ir atteikusies izpaust dažus elementus. Jinan Meide arī norādīja, ka lietā T-424/13 iesniegtās, bet Vispārējās tiesas neizskatītās prasības paliek spēkā un pasākumu atkārtotas noteikšanas gadījumā tie tiktu anulēti. |
| --- | --- |

(39)

Jinan Meide apgalvoja, ka maksājums nebūtu tam jānosaka, kas izriet no iespējamiem procesuāliem un citiem pārkāpumiem procedūrā. Šajā kontekstā uzņēmums apgalvoja, ka kļūda 2016. gada 23. decembrī sniegtajā informācijā izraisa šaubas, vai Komisija ir izpaudusi to aprēķinu konfidenciālo redakciju, kas veikti sākotnējās izmeklēšanas galīgajā posmā, un ka izpaustajā informācijā nav paskaidrotas iespējamās atšķirības no aprēķiniem, kuri veikti sākotnējā izmeklēšanā. Tas arī apgalvoja, ka Komisija, neraugoties uz Jinan Meide atkārtotiem pieprasījumiem, ir atteikusies izpaust dažus elementus. Jinan Meide arī norādīja, ka lietā T-424/13 iesniegtās, bet Vispārējās tiesas neizskatītās prasības paliek spēkā un pasākumu atkārtotas noteikšanas gadījumā tie tiktu anulēti.

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

| (40) | Komisija atgādina, ka, sagatavojot galīgo informāciju uzņēmumam Jinan Meide, tā pamanīja pārrakstīšanās kļūdu, kas saistīta ar korekciju attiecībā uz netiešajiem nodokļiem dempinga aprēķinos attiecībā uz Jinan Meide. Labas administratīvās prakses labad Komisija ierosināja labot šo kļūdu šajā posmā un pienācīgi izpauda šo ierosinājumu visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(40)

Komisija atgādina, ka, sagatavojot galīgo informāciju uzņēmumam Jinan Meide, tā pamanīja pārrakstīšanās kļūdu, kas saistīta ar korekciju attiecībā uz netiešajiem nodokļiem dempinga aprēķinos attiecībā uz Jinan Meide. Labas administratīvās prakses labad Komisija ierosināja labot šo kļūdu šajā posmā un pienācīgi izpauda šo ierosinājumu visām ieinteresētajām personām.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (41) | Ņemot vērā visus argumentus, Komisija nolēma pieņemt Jinan Meide apgalvojumu un nelabot pārrakstīšanās kļūdu. Saņēmusi uzklausīšanas amatpersonas atzinumu, Komisija uzskatīja, ka tirdzniecības aizsardzības lietu atsākšanā nepastāv vispārējs reformatio in pejus aizliegums, proti, ieinteresētā persona, uz kuru attiecas atsākšana tirdzniecības aizsardzības lietās, var nonākt nelabvēlīgākā situācijā nekā situācijā pirms atsākšanas. Tomēr Komisija secināja, ka šajā konkrētajā lietā atsākšanas tvērums būtu jāattiecina tikai uz analogās valsts datu izpaušanu, piezīmju saņemšanu no ieinteresētajām personām un, ja nepieciešams, attiecīgu maksājuma pārskatīšanu. Tā kā kļūda aprēķinos attiecībā uz eksporta pārdošanas PVN atmaksu un jo īpaši PVN atmaksas likmi nav saistīta ar datiem, kas iegūti no analogās valsts ražotāja, tiek uzskatīts, ka šāds labojums nav atsāktās izmeklēšanas tvērumā. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā visus argumentus, Komisija nolēma pieņemt Jinan Meide apgalvojumu un nelabot pārrakstīšanās kļūdu. Saņēmusi uzklausīšanas amatpersonas atzinumu, Komisija uzskatīja, ka tirdzniecības aizsardzības lietu atsākšanā nepastāv vispārējs reformatio in pejus aizliegums, proti, ieinteresētā persona, uz kuru attiecas atsākšana tirdzniecības aizsardzības lietās, var nonākt nelabvēlīgākā situācijā nekā situācijā pirms atsākšanas. Tomēr Komisija secināja, ka šajā konkrētajā lietā atsākšanas tvērums būtu jāattiecina tikai uz analogās valsts datu izpaušanu, piezīmju saņemšanu no ieinteresētajām personām un, ja nepieciešams, attiecīgu maksājuma pārskatīšanu. Tā kā kļūda aprēķinos attiecībā uz eksporta pārdošanas PVN atmaksu un jo īpaši PVN atmaksas likmi nav saistīta ar datiem, kas iegūti no analogās valsts ražotāja, tiek uzskatīts, ka šāds labojums nav atsāktās izmeklēšanas tvērumā.

Jinan Meide

reformatio in pejus

| (42) | Komisija 2017. gada 29. maijā nosūtīja papildu informācijas izpaušanas dokumentu, informējot ieinteresētās personas par lēmumu nelabot pārrakstīšanās kļūdu, kas minēta 34. apsvērumā. Komisija saņēma piezīmes tikai no viena importētāja, kas atkārtoti norādīja, ka, ņemot vērā ierobežoto importētājiem izpausto informāciju, tas nevar sniegt piezīmes par korekcijām. Tādējādi, tā kā nav argumentu par pretējo, tiek apstiprināti konstatējumi par korekcijām. |
| --- | --- |

(42)

Komisija 2017. gada 29. maijā nosūtīja papildu informācijas izpaušanas dokumentu, informējot ieinteresētās personas par lēmumu nelabot pārrakstīšanās kļūdu, kas minēta 34. apsvērumā. Komisija saņēma piezīmes tikai no viena importētāja, kas atkārtoti norādīja, ka, ņemot vērā ierobežoto importētājiem izpausto informāciju, tas nevar sniegt piezīmes par korekcijām. Tādējādi, tā kā nav argumentu par pretējo, tiek apstiprināti konstatējumi par korekcijām.

| (43) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, Jinan Meide atsaucās uz ģenerāladvokāta secinājumiem Goldstar lietā (11): “lai iekšzemes cenas būtu salīdzināmas, iekšzemes tirgū ir jābūt pietiekami lielam pārdošanas apjomam absolūtā izteiksmē, un tas izriet no apstākļa, ka iekšzemes cenas dažādās tirdzniecības vietās var atšķirties. Turklāt cenas var svārstīties vienā pārskata periodā”, un, “lai vidējā svērtā vērtība būtu reprezentatīva, tā jābalsta uz minimālo pārdošanas darījumu skaitu”. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg, Jinan Meide atsaucās uz ģenerāladvokāta secinājumiem Goldstar lietā (11): “lai iekšzemes cenas būtu salīdzināmas, iekšzemes tirgū ir jābūt pietiekami lielam pārdošanas apjomam absolūtā izteiksmē, un tas izriet no apstākļa, ka iekšzemes cenas dažādās tirdzniecības vietās var atšķirties. Turklāt cenas var svārstīties vienā pārskata periodā”, un, “lai vidējā svērtā vērtība būtu reprezentatīva, tā jābalsta uz minimālo pārdošanas darījumu skaitu”.

Jinan Meide

Goldstar

11

| (44) | Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka ģenerāladvokāts savu atzinumu turpināja nākamajā rindkopā: “tomēr tas nenozīmē, ka Kopienas iestādēm papildus iepriekšminētajai relatīvajai robežvērtībai, zem kuras pārdošanas darījumi nebūtu jāņem vērā un kura noteikta 5 % apmērā un tiek aprēķināta katram modelim, būtu jāpiemēro arī robežvērtība absolūtā izteiksmē. Nav lielas jēgas noteikt minimālo robežvērtību absolūtā izteiksmē vispārēji, jo absolūtā skaitļa vērtība ir pārāk atkarīga no ražojuma būtības”. Tādējādi ģenerāladvokāta atzinums faktiski apstiprina, ka patiešām nav nepieciešams piemērot absolūto minimālo robežvērtību, piemēram, Jinan Meide piesaukto 200 kg robežvērtību. |
| --- | --- |

(44)

Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka ģenerāladvokāts savu atzinumu turpināja nākamajā rindkopā: “tomēr tas nenozīmē, ka Kopienas iestādēm papildus iepriekšminētajai relatīvajai robežvērtībai, zem kuras pārdošanas darījumi nebūtu jāņem vērā un kura noteikta 5 % apmērā un tiek aprēķināta katram modelim, būtu jāpiemēro arī robežvērtība absolūtā izteiksmē. Nav lielas jēgas noteikt minimālo robežvērtību absolūtā izteiksmē vispārēji, jo absolūtā skaitļa vērtība ir pārāk atkarīga no ražojuma būtības”. Tādējādi ģenerāladvokāta atzinums faktiski apstiprina, ka patiešām nav nepieciešams piemērot absolūto minimālo robežvērtību, piemēram, Jinan Meide piesaukto 200 kg robežvērtību.

Jinan Meide

| (45) | Attiecībā uz jautājumu par cenu svārstībām, kā norādīts iepriekš 28. apsvērumā, tās ietekmēja visus ražojuma veidus, ne tikai ražojuma veidus, ko pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz jautājumu par cenu svārstībām, kā norādīts iepriekš 28. apsvērumā, tās ietekmēja visus ražojuma veidus, ne tikai ražojuma veidus, ko pārdod daudzumos, kas nepārsniedz 200 kg.

| (46) | Viens nesaistīts importētājs atbalstīja Jinan Meide apgalvojumu par ražojumu ar nelielu apgrozījumu reprezentativitāti un atkārtoja savas piezīmes šajā sakarā. Tas vispārīgi apgalvoja, ka Komisijas nostāja ir pretrunā vispārējai tirgus pieredzei. Komisijas atziņa ir balstīta datos, kas iegūti no analogās valsts ražotāja. Ņemot vērā to, ka šis apgalvojums netika tālāk pamatots, un 28. un 42. apsvērumu un turpmākos apsvērumus, kas izklāstīti iepriekš, šis apgalvojumus tika noraidīts. |
| --- | --- |

(46)

Viens nesaistīts importētājs atbalstīja Jinan Meide apgalvojumu par ražojumu ar nelielu apgrozījumu reprezentativitāti un atkārtoja savas piezīmes šajā sakarā. Tas vispārīgi apgalvoja, ka Komisijas nostāja ir pretrunā vispārējai tirgus pieredzei. Komisijas atziņa ir balstīta datos, kas iegūti no analogās valsts ražotāja. Ņemot vērā to, ka šis apgalvojums netika tālāk pamatots, un 28. un 42. apsvērumu un turpmākos apsvērumus, kas izklāstīti iepriekš, šis apgalvojumus tika noraidīts.

Jinan Meide

| (47) | Attiecībā uz apgalvojumu par neuzticamiem izmaksu datiem Jinan Meide apgalvoja, ka Komisija galu galā izmantoja izmaksu datu sākotnējo kopu, lai gan tā sākotnēji esot uzskatījusi, ka šī kopa neatbilst standartiem. Šo argumentu nepamato izmeklēšanā konstatētie fakti. Proti, Komisija nekad nav uzskatījusi, ka izmaksu datu sākotnējā kopa neatbilst standartiem. Tādejādi šādos apstākļos nav lietderīgi nemaz neņemt vērā izmaksas, kuras ziņoja analogās valsts ražotājs, kā to apgalvo Jinan Meide. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz apgalvojumu par neuzticamiem izmaksu datiem Jinan Meide apgalvoja, ka Komisija galu galā izmantoja izmaksu datu sākotnējo kopu, lai gan tā sākotnēji esot uzskatījusi, ka šī kopa neatbilst standartiem. Šo argumentu nepamato izmeklēšanā konstatētie fakti. Proti, Komisija nekad nav uzskatījusi, ka izmaksu datu sākotnējā kopa neatbilst standartiem. Tādejādi šādos apstākļos nav lietderīgi nemaz neņemt vērā izmaksas, kuras ziņoja analogās valsts ražotājs, kā to apgalvo Jinan Meide.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (48) | Viens nesaistīts importētājs atkārtoja piezīmi, ka izmaksu sadalē pēc apgrozījuma tiek pieņemts, ka visiem ražojuma veidiem tiek panākta vienāda peļņas norma, kas varētu būt pretrunā tirgū valdošajai loģikai. Šis apgalvojums netika sīkāk pamatots. Kā minēts 26. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulu, ja trūkst piemērotākas metodes, priekšroku dod izmaksu sadalei pēc apgrozījuma. Izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ieinteresētās personas nav ierosinājušas citu piemērotāku metodi. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(48)

Viens nesaistīts importētājs atkārtoja piezīmi, ka izmaksu sadalē pēc apgrozījuma tiek pieņemts, ka visiem ražojuma veidiem tiek panākta vienāda peļņas norma, kas varētu būt pretrunā tirgū valdošajai loģikai. Šis apgalvojums netika sīkāk pamatots. Kā minēts 26. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulu, ja trūkst piemērotākas metodes, priekšroku dod izmaksu sadalei pēc apgrozījuma. Izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ieinteresētās personas nav ierosinājušas citu piemērotāku metodi. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

| (49) | Attiecībā uz tirdzniecības līmeņa korekciju Jinan Meide atkārtoti apgalvoja, ka, nosakot, vai tirdzniecības līmeņa korekcija ir pamatota, ir pietiekami noteikt atšķirību vidējās cenās dažādām pircēju kategorijām. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu ir jākonstatē “pārdevēja (..) cenu stabilas un nozīmīgas atšķirības dažādos tirdzniecības līmeņos”. Vienkāršs vidējo cenu salīdzinājums tādējādi nav uzskatāms par pietiekamu, lai noteiktu šādas stabilas un nozīmīgas cenu atšķirības. Gluži pretēji, lietā sniegtās informācijas analīze liecina, ka visos cenu diapazona segmentos ir visi pircēju veidi. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz tirdzniecības līmeņa korekciju Jinan Meide atkārtoti apgalvoja, ka, nosakot, vai tirdzniecības līmeņa korekcija ir pamatota, ir pietiekami noteikt atšķirību vidējās cenās dažādām pircēju kategorijām. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu ir jākonstatē “pārdevēja (..) cenu stabilas un nozīmīgas atšķirības dažādos tirdzniecības līmeņos”. Vienkāršs vidējo cenu salīdzinājums tādējādi nav uzskatāms par pietiekamu, lai noteiktu šādas stabilas un nozīmīgas cenu atšķirības. Gluži pretēji, lietā sniegtās informācijas analīze liecina, ka visos cenu diapazona segmentos ir visi pircēju veidi.

Jinan Meide

| (50) | Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka Komisijai vajadzētu veikt tirdzniecības līmeņa korekciju, bet, ņemot vērā to, ka datu pieejamība ir ierobežota, tas nevar sniegt sīkākas piezīmes. Tas arī apgalvoja – tā kā dempinga starpības aprēķinu pieejamība ir ierobežota, tas nevar sniegt piezīmes. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka Komisijas pienākums ir aizsargāt konfidenciālo informāciju, kas saņemta no ieinteresētajām personām. Tomēr visi nekonfidenciālie apsvērumi ir pieejami ieinteresētajām personām, kuras ir aicinātas sniegt piezīmes. Tomēr Komisija norāda, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā, lietas materiālos esošā informācija liecina, ka šajā lietā nav konstatētas tādu cenu stabilas un nozīmīgas atšķirības, kuras noteiktas dažādiem pircēju veidiem. Tāpēc tirdzniecības līmeņa korekcija nebūtu piemērota. |
| --- | --- |

(50)

Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka Komisijai vajadzētu veikt tirdzniecības līmeņa korekciju, bet, ņemot vērā to, ka datu pieejamība ir ierobežota, tas nevar sniegt sīkākas piezīmes. Tas arī apgalvoja – tā kā dempinga starpības aprēķinu pieejamība ir ierobežota, tas nevar sniegt piezīmes. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka Komisijas pienākums ir aizsargāt konfidenciālo informāciju, kas saņemta no ieinteresētajām personām. Tomēr visi nekonfidenciālie apsvērumi ir pieejami ieinteresētajām personām, kuras ir aicinātas sniegt piezīmes. Tomēr Komisija norāda, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā, lietas materiālos esošā informācija liecina, ka šajā lietā nav konstatētas tādu cenu stabilas un nozīmīgas atšķirības, kuras noteiktas dažādiem pircēju veidiem. Tāpēc tirdzniecības līmeņa korekcija nebūtu piemērota.

| (51) | Attiecībā uz korekciju par kredīta izmaksām tās tika atskaitītas, pamatojoties uz informāciju pārdošanas dokumentācijā gan par eksporta cenu, gan normālo vērtību. Jinan Meide apgalvoja, ka korekcija par kredīta izmaksām normālās vērtības ziņā būtu jāveic, pamatojoties uz faktisko dienu skaitu laikā starp rēķinu un maksājumu, jo Komisija, veicot korekciju, esot atskaitījusi kredīta izmaksas eksporta pārdošanai, lai gan maksājuma termiņa pārdošanas dokumentācijā nebija. Šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem izmeklēšanas lietā. Jinan Meide nesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu. Turklāt tika konstatēts, ka gan normālās vērtības ziņā, gan eksporta cenas ziņā faktiskais maksājums bieži vien veikts pēc maksājuma termiņa, kas bija paredzēts pārdošanas dokumentos. Ja korekciju par kredīta izmaksām aprēķinātu, normālās vērtības ziņā pamatojoties uz faktisko maksājuma datumu un eksporta cenas ziņā pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pārdošanas dokumentācijā, netiktu iegūts taisnīgs salīdzinājums. Tāpēc, nosakot korekciju attiecībā uz kredīta izmaksām, Komisija saglabāja savu pieeju, kas pamatojas uz informāciju pārdošanas dokumentācijā gan normālajai vērtībai, gan eksporta cenai. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz korekciju par kredīta izmaksām tās tika atskaitītas, pamatojoties uz informāciju pārdošanas dokumentācijā gan par eksporta cenu, gan normālo vērtību. Jinan Meide apgalvoja, ka korekcija par kredīta izmaksām normālās vērtības ziņā būtu jāveic, pamatojoties uz faktisko dienu skaitu laikā starp rēķinu un maksājumu, jo Komisija, veicot korekciju, esot atskaitījusi kredīta izmaksas eksporta pārdošanai, lai gan maksājuma termiņa pārdošanas dokumentācijā nebija. Šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem izmeklēšanas lietā. Jinan Meide nesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu. Turklāt tika konstatēts, ka gan normālās vērtības ziņā, gan eksporta cenas ziņā faktiskais maksājums bieži vien veikts pēc maksājuma termiņa, kas bija paredzēts pārdošanas dokumentos. Ja korekciju par kredīta izmaksām aprēķinātu, normālās vērtības ziņā pamatojoties uz faktisko maksājuma datumu un eksporta cenas ziņā pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pārdošanas dokumentācijā, netiktu iegūts taisnīgs salīdzinājums. Tāpēc, nosakot korekciju attiecībā uz kredīta izmaksām, Komisija saglabāja savu pieeju, kas pamatojas uz informāciju pārdošanas dokumentācijā gan normālajai vērtībai, gan eksporta cenai.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (52) | Attiecībā uz korekciju par iepakošanas izmaksām Jinan Meide atkārtoja apgalvojumu, ka iepakošanas izmaksu sadalījums bija nepareizs un iegūtā korekcija par iesaiņošanas izmaksām bija ļoti zema un nepamatota. Tomēr Jinan Meide nepamatoja savu argumentu, īpaši attiecībā uz to, kādēļ korekcija bija nepamatoti zema. Tāpēc Komisija saglabāja savu metodiku attiecībā uz korekciju par iepakošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz korekciju par iepakošanas izmaksām Jinan Meide atkārtoja apgalvojumu, ka iepakošanas izmaksu sadalījums bija nepareizs un iegūtā korekcija par iesaiņošanas izmaksām bija ļoti zema un nepamatota. Tomēr Jinan Meide nepamatoja savu argumentu, īpaši attiecībā uz to, kādēļ korekcija bija nepamatoti zema. Tāpēc Komisija saglabāja savu metodiku attiecībā uz korekciju par iepakošanas izmaksām.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (53) | Visbeidzot, Komisija noraida Jinan Meide apgalvojumus par procesuāliem un citiem pārkāpumiem šajā procedūrā. Komisija ievēroja visus principus un procedūras posmus. Komisija atsāka izmeklēšanu, izpauda analogās valsts ražotāja datus, kas bija vajadzīgs, lai izpildītu Tiesas spriedumu, un attiecīgi pārskatīja Jinan Meide maksājuma likmi. Ieinteresētajām personām visos izmeklēšanas posmos tika dota iespēja sniegt piezīmes un tikt uzklausītam. Faktiski visas procedūras laikā Komisija nodrošināja pārskatāmību un piekrita tikties pēc Jinan Meide lūguma, lai sniegtu skaidrojumus un rīkotu uzklausīšanas. Komisija paskaidroja tehnisko problēmu saistībā ar nederīgu Excel datni ar aprēķiniem, kas izraisīja nekonsekvences, uz kurām atsaucās Jinan Meide. Šī kļūda nekādā gadījumā neietekmēja dempinga starpību un tika nekavējoties novērsta. Komisija izpauda Jinan Meide visu konfidenciālo informāciju, tostarp konfidenciālo dokumentāciju ar skaitļiem, kas izmantoti dempinga starpībai 2013. gadā. Attiecībā uz prasībām, kas tika celtas Vispārējā tiesā, bet netika izskatītas spriedumā, Komisija apstrīd visus apgalvojumus par nelikumībām, uz kurām norādīja Jinan Meide. Komisija ir izpildījusi savu pienākumu izpildīt tiesas spriedumu, novēršot Vispārējās tiesas konstatētās nelikumības. Pamatojoties uz to, Komisija nesaskata Jinan Meide minētos procesuālos pārkāpumus un atkārtoti norāda, ka tā ir ievērojusi visus principus un procesuālās prasības, visas izmeklēšanas gaitā ļaujot Jinan Meide (un citām ieinteresētajām personām) īstenot savas procesuālās tiesības. |
| --- | --- |

(53)

Visbeidzot, Komisija noraida Jinan Meide apgalvojumus par procesuāliem un citiem pārkāpumiem šajā procedūrā. Komisija ievēroja visus principus un procedūras posmus. Komisija atsāka izmeklēšanu, izpauda analogās valsts ražotāja datus, kas bija vajadzīgs, lai izpildītu Tiesas spriedumu, un attiecīgi pārskatīja Jinan Meide maksājuma likmi. Ieinteresētajām personām visos izmeklēšanas posmos tika dota iespēja sniegt piezīmes un tikt uzklausītam. Faktiski visas procedūras laikā Komisija nodrošināja pārskatāmību un piekrita tikties pēc Jinan Meide lūguma, lai sniegtu skaidrojumus un rīkotu uzklausīšanas. Komisija paskaidroja tehnisko problēmu saistībā ar nederīgu Excel datni ar aprēķiniem, kas izraisīja nekonsekvences, uz kurām atsaucās Jinan Meide. Šī kļūda nekādā gadījumā neietekmēja dempinga starpību un tika nekavējoties novērsta. Komisija izpauda Jinan Meide visu konfidenciālo informāciju, tostarp konfidenciālo dokumentāciju ar skaitļiem, kas izmantoti dempinga starpībai 2013. gadā. Attiecībā uz prasībām, kas tika celtas Vispārējā tiesā, bet netika izskatītas spriedumā, Komisija apstrīd visus apgalvojumus par nelikumībām, uz kurām norādīja Jinan Meide. Komisija ir izpildījusi savu pienākumu izpildīt tiesas spriedumu, novēršot Vispārējās tiesas konstatētās nelikumības. Pamatojoties uz to, Komisija nesaskata Jinan Meide minētos procesuālos pārkāpumus un atkārtoti norāda, ka tā ir ievērojusi visus principus un procesuālās prasības, visas izmeklēšanas gaitā ļaujot Jinan Meide (un citām ieinteresētajām personām) īstenot savas procesuālās tiesības.

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

Excel

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

| (54) | Jinan Meide arī atkārtoja argumentus par darbaspēka ražīguma un izejvielu izmantošanas atšķirībām, šajā sakarā nesniedzot papildu argumentus vai pierādījumus. Šo nostāju atbalstīja viens nesaistīts importētājs. Šie argumenti ir aplūkoti iepriekš 32. apsvērumā. |
| --- | --- |

(54)

Jinan Meide arī atkārtoja argumentus par darbaspēka ražīguma un izejvielu izmantošanas atšķirībām, šajā sakarā nesniedzot papildu argumentus vai pierādījumus. Šo nostāju atbalstīja viens nesaistīts importētājs. Šie argumenti ir aplūkoti iepriekš 32. apsvērumā.

Jinan Meide

| (55) | Viens nesaistīts importētājs atkārtoti apgalvoja, ka atsākšana nav saderīga ar pamatregulas noteikumiem. Kā minēts 17. apsvērumā un kā izriet no sprieduma apvienotajās lietās C-283/14 un C-284/14 (12), ES iestādes var atsākt antidempinga izmeklēšanu, lai novērstu Eiropas tiesu konstatētos pārkāpumus, pat ja tas nav skaidri paredzēts pamatregulā. Faktiski Savienības iestādēm ir pienākums veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu nelikumības. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Viens nesaistīts importētājs atkārtoti apgalvoja, ka atsākšana nav saderīga ar pamatregulas noteikumiem. Kā minēts 17. apsvērumā un kā izriet no sprieduma apvienotajās lietās C-283/14 un C-284/14 (12), ES iestādes var atsākt antidempinga izmeklēšanu, lai novērstu Eiropas tiesu konstatētos pārkāpumus, pat ja tas nav skaidri paredzēts pamatregulā. Faktiski Savienības iestādēm ir pienākums veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu nelikumības. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

12

| (56) | Vēl viens nesaistīts importētājs norādīja uz antidempinga maksājumu negatīvajām sekām (ņemot vērā ietekmi uz rentabilitāti un apgrozījumu, kā arī jaunos tirgus nosacījumus, t. i., jaunās cenas un jaunos piegādes avotus). Kā iepriekš izklāstīts 41. apsvērumā, šīs atsākšanas tvērumā ir Vispārējās tiesas sprieduma izpilde attiecībā uz Jinan Meide, proti, analogās valsts ražotāja konfidenciālo datu izpaušana Jinan Meide. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(56)

Vēl viens nesaistīts importētājs norādīja uz antidempinga maksājumu negatīvajām sekām (ņemot vērā ietekmi uz rentabilitāti un apgrozījumu, kā arī jaunos tirgus nosacījumus, t. i., jaunās cenas un jaunos piegādes avotus). Kā iepriekš izklāstīts 41. apsvērumā, šīs atsākšanas tvērumā ir Vispārējās tiesas sprieduma izpilde attiecībā uz Jinan Meide, proti, analogās valsts ražotāja konfidenciālo datu izpaušana Jinan Meide. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Jinan Meide

Jinan Meide

| (57) | Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā pārmaiņas, proti, maksājuma likmes iespējamo palielinājumu, ir nepieciešams atkārtots antidempinga maksājuma ietekmes uz importētājiem un lietotājiem novērtējums. Tomēr, kā minēts iepriekš 41. apsvērumā, Komisija nav izlabojusi pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar PVN atmaksu, jo tika atzīts, ka tā ir ārpus atsāktās izmeklēšanas tvēruma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(57)

Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā pārmaiņas, proti, maksājuma likmes iespējamo palielinājumu, ir nepieciešams atkārtots antidempinga maksājuma ietekmes uz importētājiem un lietotājiem novērtējums. Tomēr, kā minēts iepriekš 41. apsvērumā, Komisija nav izlabojusi pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar PVN atmaksu, jo tika atzīts, ka tā ir ārpus atsāktās izmeklēšanas tvēruma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (58) | Tā pati persona arī apgalvoja, ka Komisijai būtu jāveic starpposma pārskatīšana, jo no sākotnējās izmeklēšanas perioda pagājuši vairāk nekā pieci gadi. Atsākšanas tvērums ir skaidri noteikts paziņojumā par procedūras atsākšanu (13). Atsākšana un starpposma pārskatīšana ir instrumenti ar atšķirīgiem mērķiem. Proti, procedūras atsākšanas galvenais mērķis ir izpildīt Vispārējās tiesas spriedumu attiecībā uz Jinan Meide. Starpposma pārskatīšana, no otras puses, ir instruments ar skaidri definētiem juridiskiem nosacījumiem, proti, tās mērķis ir pārskatīt spēkā esošos pasākumus, ņemot vērā jaunos apstākļus, kuru iedarbība ir ilglaicīga. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(58)

Tā pati persona arī apgalvoja, ka Komisijai būtu jāveic starpposma pārskatīšana, jo no sākotnējās izmeklēšanas perioda pagājuši vairāk nekā pieci gadi. Atsākšanas tvērums ir skaidri noteikts paziņojumā par procedūras atsākšanu (13). Atsākšana un starpposma pārskatīšana ir instrumenti ar atšķirīgiem mērķiem. Proti, procedūras atsākšanas galvenais mērķis ir izpildīt Vispārējās tiesas spriedumu attiecībā uz Jinan Meide. Starpposma pārskatīšana, no otras puses, ir instruments ar skaidri definētiem juridiskiem nosacījumiem, proti, tās mērķis ir pārskatīt spēkā esošos pasākumus, ņemot vērā jaunos apstākļus, kuru iedarbība ir ilglaicīga. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

13

Jinan Meide

| (59) | Visbeidzot, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai novērstu turpmāku tiesvedību, Komisijai bija jāanalizē tiesā iesniegtās prasības, pat ja tiesa tās nav izskatījusi. Komisija norāda, ka šīs procedūras atsākšanas tvērumā ir Vispārējās tiesas sprieduma izpilde attiecībā uz Jinan Meide, proti, analogās valsts ražotāja konfidenciālo datu izpaušana Jinan Meide. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(59)

Visbeidzot, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai novērstu turpmāku tiesvedību, Komisijai bija jāanalizē tiesā iesniegtās prasības, pat ja tiesa tās nav izskatījusi. Komisija norāda, ka šīs procedūras atsākšanas tvērumā ir Vispārējās tiesas sprieduma izpilde attiecībā uz Jinan Meide, proti, analogās valsts ražotāja konfidenciālo datu izpaušana Jinan Meide. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Jinan Meide

Jinan Meide

2.4.   Secinājumi

Secinājumi

| (60) | Vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājums ar pārrēķināto vidējo svērto normālo vērtību pēc ražojuma veida EXW līmenī liecina par dempinga pastāvēšanu. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas, ir 39,2 %. |
| --- | --- |

(60)

Vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājums ar pārrēķināto vidējo svērto normālo vērtību pēc ražojuma veida EXW līmenī liecina par dempinga pastāvēšanu. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas, ir 39,2 %.

EXW

CIF

| (61) | Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un secināja, ka Vispārējās tiesas sprieduma izpildei 2013. gada 15. marta galīgā informācija ar papildu informāciju par normālās vērtības aprēķinu, kurā izmantoti konfidenciāli analogās valsts ražotāja dati, būtu atkārtoti jāizpauž uzņēmumam Jinan Meide. Pēc tam, kad informācija tika atkārtoti izpausta, Komisija saņēma un izskatīja Jinan Meide un citu ieinteresēto personu piezīmes. Pamatojoties uz šo novērtējumu un apsvērumiem, kas atgādināti iepriekš no 40. līdz 58. apsvērumam, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi atkārtoti noteikt antidempinga maksājumu importētiem Jinan Meide ražotiem kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementiem (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka). |
| --- | --- |

(61)

Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un secināja, ka Vispārējās tiesas sprieduma izpildei 2013. gada 15. marta galīgā informācija ar papildu informāciju par normālās vērtības aprēķinu, kurā izmantoti konfidenciāli analogās valsts ražotāja dati, būtu atkārtoti jāizpauž uzņēmumam Jinan Meide. Pēc tam, kad informācija tika atkārtoti izpausta, Komisija saņēma un izskatīja Jinan Meide un citu ieinteresēto personu piezīmes. Pamatojoties uz šo novērtējumu un apsvērumiem, kas atgādināti iepriekš no 40. līdz 58. apsvērumam, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi atkārtoti noteikt antidempinga maksājumu importētiem Jinan Meide ražotiem kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementiem (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka).

Jinan Meide

Jinan Meide

Jinan Meide

3.   REĢISTRĀCIJAS PIEPRASĪJUMS

REĢISTRĀCIJAS PIEPRASĪJUMS

| (62) | Savienības ražošanas nozare, ko joprojām pārstāv pieci aktīvi Savienības ražotāji, apgalvoja, ka situācija pēc antidempinga maksājuma atcelšanas attiecībā uz Jinan Meide pamato importa reģistrēšanu. Šis pieprasījums tika atkārtots pēc informācijas galīgās izpaušanas. |
| --- | --- |

(62)

Savienības ražošanas nozare, ko joprojām pārstāv pieci aktīvi Savienības ražotāji, apgalvoja, ka situācija pēc antidempinga maksājuma atcelšanas attiecībā uz Jinan Meide pamato importa reģistrēšanu. Šis pieprasījums tika atkārtots pēc informācijas galīgās izpaušanas.

Jinan Meide

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu šādas reģistrēšanas vienīgais mērķis tomēr ir maksājumu iespējamā iekasēšana ar atpakaļejošu spēku. Tomēr nosacījumi maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku šajā lietā nav izpildīti. Tādējādi importa reģistrācija nav pamatota. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu šādas reģistrēšanas vienīgais mērķis tomēr ir maksājumu iespējamā iekasēšana ar atpakaļejošu spēku. Tomēr nosacījumi maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku šajā lietā nav izpildīti. Tādējādi importa reģistrācija nav pamatota.

4.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (64) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi atkārtoti noteikt galīgo antidempinga maksājumu 39,2 % apmērā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (Taric kods 7307191010) un kurus ražojis uzņēmums Jinan Meide. |
| --- | --- |

(64)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi atkārtoti noteikt galīgo antidempinga maksājumu 39,2 % apmērā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (Taric kods 7307191010) un kurus ražojis uzņēmums Jinan Meide.

Taric

Jinan Meide

Pasākumu ilgums

Pasākumu ilgums

| (65) | Šī procedūra neietekmē dienu, kurā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu beigsies ar apstrīdēto regulu noteikto pasākumu termiņš. |
| --- | --- |

(65)

Šī procedūra neietekmē dienu, kurā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu beigsies ar apstrīdēto regulu noteikto pasākumu termiņš.

| (66) | Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(66)

Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (Taric kods 7307191010) un kurus ražojis uzņēmums Jinan Meide (Taric papildu kods B336).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas, ir 39,2 %.

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 13. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 430/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju (OV L 129, 13.5.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Lieta T-424/13 Jinan Meide Castings Co Ltd. pret Padomi.

3

Jinan Meide Castings Co Ltd.

(4)  Lieta T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome (Recueil 1998, II-3939. lpp.).

4

Industrie des poudres sphériques

IPS

Recueil

(5)  Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome (Recueil 2000, I-8147. lpp.).

5

Industrie des poudres sphériques

IPS

Recueil

(6)  
  OV C 398, 28.10.2016., 57. lpp.

6

(7)  
  2016. gada 28. janvāra spriedums apvienotajās lietās C-283/14 un C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, 52. punkts.

7

Grünwald Logistik Service GmbH

(8)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2012. gada 14. novembra Regula (ES) Nr. 1071/2012, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu (OV L 318, 15.11.2012., 10. lpp.), 67. apsvērums.

9

(10)  Sk. 19. apsvērumu, kas apstiprina pagaidu regulas 67. apsvērumu.

10

(11)  Ģenerāladvokāta secinājumus lietā C-105/90 Goldstar Co. Ltd pret Eiropas Kopienu Padomi, I-704, 11. punkts.

11

Goldstar Co. Ltd

(12)  
  2016. gada 28. janvāra spriedums apvienotajās lietās C-283/14 un C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, ECLI:EU:C:2016:57, 52. punkts.

12

Grünwald Logistik Service GmbH

(13)  
  OV C 398, 28.10.2016., 57. lpp.

13

---

| 29.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1147

(2017. gada 28. jūnijs),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2016/1368, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 izveido finanšu tirgos izmantotu kritiski svarīgu etalonu sarakstu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1011 par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu.

tā kā:

| (1) | Etaloniem ir svarīga nozīme daudzu finanšu instrumentu un finanšu līgumu cenas noteikšanā un daudzu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērījumu noteikšanā. Daudzos gadījumos etalonam nepieciešamo datu sniegšana un etalona pārvaldība ir pakļauta manipulācijas riskam, un iesaistītās personas bieži vien skar interešu konflikts. |
| --- | --- |

(1)

Etaloniem ir svarīga nozīme daudzu finanšu instrumentu un finanšu līgumu cenas noteikšanā un daudzu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērījumu noteikšanā. Daudzos gadījumos etalonam nepieciešamo datu sniegšana un etalona pārvaldība ir pakļauta manipulācijas riskam, un iesaistītās personas bieži vien skar interešu konflikts.

| (2) | Lai etalons varētu veikt savu funkciju ekonomikā, tam ir jābūt pamatā esošā tirgus vai ekonomikas stāvokļa reprezentatīvam atspoguļojumam. Ja kāds etalons vairs nav reprezentatīvs atspoguļojums pamatā esošam tirgum, piemēram, starpbanku piedāvājuma likmēm, pastāv risks, ka tas citstarp negatīvi ietekmēs tirgus integritāti, kā arī mājsaimniecību (aizdevumi un hipotekārie kredīti) un uzņēmumu finansēšanu Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Lai etalons varētu veikt savu funkciju ekonomikā, tam ir jābūt pamatā esošā tirgus vai ekonomikas stāvokļa reprezentatīvam atspoguļojumam. Ja kāds etalons vairs nav reprezentatīvs atspoguļojums pamatā esošam tirgum, piemēram, starpbanku piedāvājuma likmēm, pastāv risks, ka tas citstarp negatīvi ietekmēs tirgus integritāti, kā arī mājsaimniecību (aizdevumi un hipotekārie kredīti) un uzņēmumu finansēšanu Savienībā.

| (3) | Ja konkrētam etalonam piesaistītu finanšu instrumentu, finanšu līgumu un ieguldījumu fondu vērtības kopsumma ir augsta, parasti pieaug riski, kam pakļauti lietotāji, tirgi un Savienības ekonomika kopumā. Tādēļ Regulā (ES) 2016/1011 ir izveidotas dažādas etalonu kategorijas un ir noteiktas papildu prasības, kurām jānodrošina konkrētu, par kritiski svarīgiem uzskatīto etalonu integritāte un stabilitāte, tai skaitā kompetento iestāžu pilnvaras konkrētos apstākļos uzdot veikt kritiski svarīgam etalonam nepieciešamu datu sniegšanu un tā pārvaldību. |
| --- | --- |

(3)

Ja konkrētam etalonam piesaistītu finanšu instrumentu, finanšu līgumu un ieguldījumu fondu vērtības kopsumma ir augsta, parasti pieaug riski, kam pakļauti lietotāji, tirgi un Savienības ekonomika kopumā. Tādēļ Regulā (ES) 2016/1011 ir izveidotas dažādas etalonu kategorijas un ir noteiktas papildu prasības, kurām jānodrošina konkrētu, par kritiski svarīgiem uzskatīto etalonu integritāte un stabilitāte, tai skaitā kompetento iestāžu pilnvaras konkrētos apstākļos uzdot veikt kritiski svarīgam etalonam nepieciešamu datu sniegšanu un tā pārvaldību.

| (4) | Kritiski svarīgo etalonu administratoru kompetento iestāžu papildu pienākumu un pilnvaru dēļ ir nepieciešams formāls process, kurā nosaka kritiski svarīgos etalonus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 20. panta 1. punktu etalonu uzskata par kritiski svarīgu etalonu, ja tas kombinācijā ar citiem etaloniem tieši vai netieši tiek izmantots kā atsauces etalons tādiem finanšu instrumentiem vai finanšu līgumiem vai attiecīgā gadījumā tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru vērtības kopsumma (ņemot vērā visus attiecīgā etalona beigu termiņu vai darbības laikposmu diapazonus) ir vismaz 500 miljardi euro. |
| --- | --- |

(4)

Kritiski svarīgo etalonu administratoru kompetento iestāžu papildu pienākumu un pilnvaru dēļ ir nepieciešams formāls process, kurā nosaka kritiski svarīgos etalonus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 20. panta 1. punktu etalonu uzskata par kritiski svarīgu etalonu, ja tas kombinācijā ar citiem etaloniem tieši vai netieši tiek izmantots kā atsauces etalons tādiem finanšu instrumentiem vai finanšu līgumiem vai attiecīgā gadījumā tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru vērtības kopsumma (ņemot vērā visus attiecīgā etalona beigu termiņu vai darbības laikposmu diapazonus) ir vismaz 500 miljardi euro.

| (5) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1368 (2) tika izveidots kritiski svarīgu etalonu saraksts, ko finanšu tirgos izmanto saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1011. Datu analīze un Eiropas Centrālās bankas sniegtā informācija liecina, ka finanšu instrumentu un finanšu līgumu, kas atsaucas uz euro uz nakti izsniegto kredītu vidējo indeksu (EONIA), vērtība Savienībā pārsniedz Regulas (ES) 2016/1011 20. panta 1. punktā noteikto 500 miljardu euro robežvērtību. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1368 (2) tika izveidots kritiski svarīgu etalonu saraksts, ko finanšu tirgos izmanto saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1011. Datu analīze un Eiropas Centrālās bankas sniegtā informācija liecina, ka finanšu instrumentu un finanšu līgumu, kas atsaucas uz euro uz nakti izsniegto kredītu vidējo indeksu (EONIA), vērtība Savienībā pārsniedz Regulas (ES) 2016/1011 20. panta 1. punktā noteikto 500 miljardu euro robežvērtību.

| (6) | EONIA ir banku grupas veikto nenodrošināto aizdevumu darījumu uz nakti vidējais indekss starpbanku tirgū Savienībā un EBTA valstīs. Tā ir atsauces procentu likme procentu likmju mijmaiņas darījumiem euro valūtā. Tāpēc tā ir svarīga euro mijmaiņas darījumu tirgus darbībai un Savienības finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

(6)

EONIA ir banku grupas veikto nenodrošināto aizdevumu darījumu uz nakti vidējais indekss starpbanku tirgū Savienībā un EBTA valstīs. Tā ir atsauces procentu likme procentu likmju mijmaiņas darījumiem euro valūtā. Tāpēc tā ir svarīga euro mijmaiņas darījumu tirgus darbībai un Savienības finanšu stabilitātei.

| (7) | Pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas aprēķiniem, kas iegūti no naudas tirgus statistikas pārskatu ietvaros sagatavotajiem 52 Eiropas lielāko banku dienas ziņojumiem, var aplēst, ka vērā ņemto naudas tirgus instrumentu atlikusī summa nenodrošinātajos un nodrošinātajos tirgos, kuri atsaucas uz EONIA, ir aptuveni 450 miljardi euro un 400 miljardi euro attiecas tikai šo banku izlasi vien. Turklāt tiek lēsts, ka ar EONIA ir saistīta lielākā daļa euro darījumu uz nakti izsniegto kredītu indeksa mijmaiņas darījumu (OIS) tirgū, un to nosacītā summa ir aptuveni 5,2 triljoni euro. Tāpēc EONIA tieši vai netieši tiek izmantots kā atsauces etalons tādiem finanšu instrumentiem vai finanšu līgumiem vai attiecīgā gadījumā tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru vērtības kopsumma (ņemot vērā visus attiecīgā etalona beigu termiņu diapzaonus) ir vismaz 500 miljardi euro. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas aprēķiniem, kas iegūti no naudas tirgus statistikas pārskatu ietvaros sagatavotajiem 52 Eiropas lielāko banku dienas ziņojumiem, var aplēst, ka vērā ņemto naudas tirgus instrumentu atlikusī summa nenodrošinātajos un nodrošinātajos tirgos, kuri atsaucas uz EONIA, ir aptuveni 450 miljardi euro un 400 miljardi euro attiecas tikai šo banku izlasi vien. Turklāt tiek lēsts, ka ar EONIA ir saistīta lielākā daļa euro darījumu uz nakti izsniegto kredītu indeksa mijmaiņas darījumu (OIS) tirgū, un to nosacītā summa ir aptuveni 5,2 triljoni euro. Tāpēc EONIA tieši vai netieši tiek izmantots kā atsauces etalons tādiem finanšu instrumentiem vai finanšu līgumiem vai attiecīgā gadījumā tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru vērtības kopsumma (ņemot vērā visus attiecīgā etalona beigu termiņu diapzaonus) ir vismaz 500 miljardi euro.

| (8) | Tas pats etalona administrators, kas sniedz EONIA, sniedz arī EURIBOR, un banku grupa, kura sniedz ievades datus EURIBOR, faktiski ir tās banku grupas apakšgrupa, kura sniedz ievades datus EONIA. EURIBOR atspoguļo ilgāka termiņa aizdevumus, savukārt EONIA aptver aizdevumus uz nakti. Tāpēc finanšu tirgu stabilitātei ir svarīgi, lai arī EONIA noteiktu kā kritiski svarīgu etalonu. |
| --- | --- |

(8)

Tas pats etalona administrators, kas sniedz EONIA, sniedz arī EURIBOR, un banku grupa, kura sniedz ievades datus EURIBOR, faktiski ir tās banku grupas apakšgrupa, kura sniedz ievades datus EONIA. EURIBOR atspoguļo ilgāka termiņa aizdevumus, savukārt EONIA aptver aizdevumus uz nakti. Tāpēc finanšu tirgu stabilitātei ir svarīgi, lai arī EONIA noteiktu kā kritiski svarīgu etalonu.

| (9) | Tāpēc ir jāgroza Īstenošanas regulā (ES) 2016/1368 noteiktais kritiski svarīgo etalonu saraksts, pievienojot EONIA. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir jāgroza Īstenošanas regulā (ES) 2016/1368 noteiktais kritiski svarīgo etalonu saraksts, pievienojot EONIA.

| (10) | Ņemot vērā, ka EONIA ir izšķiroši svarīgs starpbanku tirgum un ka liels skaits atvasināto instrumentu Savienībā atsaucas uz to, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzami. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka EONIA ir izšķiroši svarīgs starpbanku tirgum un ka liels skaits atvasināto instrumentu Savienībā atsaucas uz to, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzami.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2016/1368 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 11. augusta Īstenošanas regula (ES) 2016/1368, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 izveido finanšu tirgos izmantotu kritiski svarīgu etalonu sarakstu (OV L 217, 12.8.2016., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Kritiski svarīgu etalonu saraksts, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 20. panta 1. punktu

| Nr. | Etalons | Administrators | Vieta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Eurozonas starpbanku euro kredītu tirgus piedāvājuma likme (EURIBOR®) | Eiropas Naudas tirgu institūts (EMMI) | Brisele, Beļģija |
| 2. | Euro uz nakti izsniegto kredītu vidējās procentu likmes indekss (EONIA®) | Eiropas Naudas tirgu institūts (EMMI) | Brisele, Beļģija |

Nr.

Etalons

Administrators

Vieta

1.

Eurozonas starpbanku euro kredītu tirgus piedāvājuma likme (EURIBOR®)

Eiropas Naudas tirgu institūts (EMMI)

Brisele, Beļģija

2.

Euro uz nakti izsniegto kredītu vidējās procentu likmes indekss (EONIA®)

Eiropas Naudas tirgu institūts (EMMI)

Brisele, Beļģija

---

LĒMUMI

| 29.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/35

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/1148

(2017. gada 28. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

| (2) | Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī.

| (3) | 2016. gada 19. decembrī Padome atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2017. gada 31. jūlijam, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

2016. gada 19. decembrī Padome atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2017. gada 31. jūlijam, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu.

| (4) | Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/512/KĀDP 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo lēmumu piemēro līdz 2018. gada 31. janvārim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

H. DALLI

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).

1

---

| 29.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/36

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1149

(2016. gada 27. septembris)

par valsts atbalstu SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ko Rumānija sniegusi Rumānijas reģionālajām lidostām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6031)

(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Rumānija 2010. gada 17. maijā saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu elektroniski paziņoja Komisijai par atbalsta shēmu, ar ko sniedz valsts atbalstu mazām (2) reģionālām lidostām. Šis paziņojums reģistrēts ar lietas numuru N 185/2010. |
| --- | --- |

(1)

Rumānija 2010. gada 17. maijā saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu elektroniski paziņoja Komisijai par atbalsta shēmu, ar ko sniedz valsts atbalstu mazām (2) reģionālām lidostām. Šis paziņojums reģistrēts ar lietas numuru N 185/2010.

2

| (2) | Komisija 2010. gada 23. jūnijā, 2010. gada 7. oktobrī, 2010. gada 3. decembrī un 2011. gada 17. martā pieprasīja papildu informāciju par paziņoto pasākumu. Rumānijas iestādes sniedza pieprasīto informāciju 2010. gada 22. jūlijā, 2010. gada 27. oktobrī, 2011. gada 20. janvārī un 2011. gada 5. aprīlī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2010. gada 23. jūnijā, 2010. gada 7. oktobrī, 2010. gada 3. decembrī un 2011. gada 17. martā pieprasīja papildu informāciju par paziņoto pasākumu. Rumānijas iestādes sniedza pieprasīto informāciju 2010. gada 22. jūlijā, 2010. gada 27. oktobrī, 2011. gada 20. janvārī un 2011. gada 5. aprīlī.

| (3) | Rumānijas iestādes 2010. gada 15. septembrī informēja Komisiju par atsevišķiem grozījumiem paziņotajā shēmā, jo īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmēju skaitu. |
| --- | --- |

(3)

Rumānijas iestādes 2010. gada 15. septembrī informēja Komisiju par atsevišķiem grozījumiem paziņotajā shēmā, jo īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmēju skaitu.

| (4) | Komisija 2011. gada 24. maija vēstulē informēja Rumāniju, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu un citiem lidostu atbalstīšanas pasākumiem, kuri netika iekļauti paziņojumā, bet kuriem Rumānija pievērsa Komisijas uzmanību sākotnējā izvērtējuma laikā (turpmāk “procedūras sākšanas lēmums”) (3). Proti, sākotnējā izvērtējuma posmā Rumānijas iestādes informēja Komisiju, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam reģionālajām lidostām ir piešķirts valsts finansējums darbības zaudējumu segšanai. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 24. maija vēstulē informēja Rumāniju, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu un citiem lidostu atbalstīšanas pasākumiem, kuri netika iekļauti paziņojumā, bet kuriem Rumānija pievērsa Komisijas uzmanību sākotnējā izvērtējuma laikā (turpmāk “procedūras sākšanas lēmums”) (3). Proti, sākotnējā izvērtējuma posmā Rumānijas iestādes informēja Komisiju, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam reģionālajām lidostām ir piešķirts valsts finansējums darbības zaudējumu segšanai.

3

| (5) | Komisija 2011. gada 23. jūnijā pieņēma šā procedūras sākšanas lēmuma laboto versiju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2011. gada 23. jūnijā pieņēma šā procedūras sākšanas lēmuma laboto versiju.

| (6) | Procedūras sākšanas lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(6)

Procedūras sākšanas lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (7) | Rumānija 2011. gada 27. jūnija, 2011. gada 5. jūlija un 2011. gada 19. augusta vēstulē iesniedza savas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Rumānija 2011. gada 27. jūnija, 2011. gada 5. jūlija un 2011. gada 19. augusta vēstulē iesniedza savas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu.

| (8) | Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām, proti, gaisa pārvadātāja Carpatair, Klužas-Napokas lidostas un Rumānijas Lidostu asociācijas (turpmāk “RLA”). |
| --- | --- |

(8)

Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām, proti, gaisa pārvadātāja Carpatair, Klužas-Napokas lidostas un Rumānijas Lidostu asociācijas (turpmāk “RLA”).

Carpatair

| (9) | Komisija 2011. gada 16. septembra vēstulē pārsūtīja Rumānijai ieinteresēto personu piezīmes. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2011. gada 16. septembra vēstulē pārsūtīja Rumānijai ieinteresēto personu piezīmes.

| (10) | Rumānija 2011. gada 25. jūlija vēstulē atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem Rumānijas mazo reģionālo lidostu infrastruktūrā. Rumānija apņēmās finansēt šādas lidostas saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2005/842/EK (5) (turpmāk “2005. gada VTNP lēmums”) par EK līguma 86. panta 2. punkta (tagad LESD 106. panta 2. punkts) piemērošanu. Tādēļ 2011. gada 31. oktobrī Komisija izbeidza izmeklēšanu saistībā ar šo pasākumu. Oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Rumānija 2011. gada 25. jūlija vēstulē atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem Rumānijas mazo reģionālo lidostu infrastruktūrā. Rumānija apņēmās finansēt šādas lidostas saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2005/842/EK (5) (turpmāk “2005. gada VTNP lēmums”) par EK līguma 86. panta 2. punkta (tagad LESD 106. panta 2. punkts) piemērošanu. Tādēļ 2011. gada 31. oktobrī Komisija izbeidza izmeklēšanu saistībā ar šo pasākumu. Oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam.

5

| (11) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī tika publicētas Komisijas Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (turpmāk “2014. gada Aviācijas pamatnostādnes”) (6). Tās aizstāja 2005. gada Vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (turpmāk “2005. gada Aviācijas vadlīnijas”). |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī tika publicētas Komisijas Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (turpmāk “2014. gada Aviācijas pamatnostādnes”) (6). Tās aizstāja 2005. gada Vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (turpmāk “2005. gada Aviācijas vadlīnijas”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

| (12) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, kurā dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas viena mēneša laikā no publicēšanas brīža iesniegt piezīmes par 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šajā lietā. Saistībā ar minēto aicinājumu Komisija nesaņēma nevienu atbildi. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, kurā dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas viena mēneša laikā no publicēšanas brīža iesniegt piezīmes par 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šajā lietā. Saistībā ar minēto aicinājumu Komisija nesaņēma nevienu atbildi.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2.   PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

2.1.   APSTRĪDĒTIE PASĀKUMI

APSTRĪDĒTIE PASĀKUMI

| (13) | Kā jau minēts iepriekš, saistībā ar paziņojumu par ieguldījumiem mazo reģionālo lidostu infrastruktūrā Rumānija informēja Komisiju, ka Rumānijā lielākā daļa reģionālo lidostu nav rentablas un ka to darbības zaudējumi katru gadu tiek segti, izmantojot valsts finansējumu. |
| --- | --- |

(13)

Kā jau minēts iepriekš, saistībā ar paziņojumu par ieguldījumiem mazo reģionālo lidostu infrastruktūrā Rumānija informēja Komisiju, ka Rumānijā lielākā daļa reģionālo lidostu nav rentablas un ka to darbības zaudējumi katru gadu tiek segti, izmantojot valsts finansējumu.

| (14) | 1. tabulā norādīts Rumānijas iesniegts saraksts ar valsts finansējumu, kas darīts pieejams D kategorijas lidostām (7) laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam.

  1. tabula


  Valsts finansējums, kas piešķirts 13 reģionālām lidostām (tūkstoši RON)










  Lidosta | 2007 | 2008 | 2009 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arada | 2 900 | 3 400 | 4 041 | 10 341 |
| Bakeu | 3 730,99 | 1 765,52 | 394,14 | 5 890,65 |
| Baja Mare | 2 620 | 6 977 | 6 135 | 15 732 |
| Kluža-Napoka | 34 927 | 43 500 | 44 500 | 122 927 |
| Krajova | 6 505,33 | 8 377,08 | 25 099 | 39 981,38 |
| Jasi | 19 843,12 | 12 314,89 | 7 812,15 | 39 970,16 |
| Oradja | 3 160 | 6 021 | 5 450 | 14 631 |
| Satu Mare | 3 890 | 3 460 | 2 676 | 10 026 |
| Sibiu | 13 889 | 66 818 | 13 545 | 94 252 |
| Sučava | 5 812,43 | 5 464,52 | 4 614,07 | 15 918,02 |
| Tirgumureša | 4 083,30 | 18 175,60 | 15 573,65 | 37 832,55 |
| Tulča | 11 651 | 16 921 | 2 069 | 30 641 |
| Konstanca | 25 054,85 | 17 042,27 | 10 161,42 | 52 258,54 |
| KOPĀ | 138 067,02 | 210 236,88 | 142 070,43 | 490 401,3 |

(14)

1. tabulā norādīts Rumānijas iesniegts saraksts ar valsts finansējumu, kas darīts pieejams D kategorijas lidostām (7) laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam.

7

1. tabula

1. tabula

Valsts finansējums, kas piešķirts 13 reģionālām lidostām (tūkstoši RON)

Valsts finansējums, kas piešķirts 13 reģionālām lidostām (tūkstoši RON)

Lidosta

2007

2008

2009

Kopā

Arada

2 900

3 400

4 041

10 341

10 341

Bakeu

3 730,99

1 765,52

394,14

5 890,65

5 890,65

Baja Mare

2 620

6 977

6 135

15 732

15 732

Kluža-Napoka

34 927

43 500

44 500

122 927

122 927

Krajova

6 505,33

8 377,08

25 099

39 981,38

39 981,38

Jasi

19 843,12

12 314,89

7 812,15

39 970,16

39 970,16

Oradja

3 160

6 021

5 450

14 631

14 631

Satu Mare

3 890

3 460

2 676

10 026

10 026

Sibiu

13 889

66 818

13 545

94 252

94 252

Sučava

5 812,43

5 464,52

4 614,07

15 918,02

15 918,02

Tirgumureša

4 083,30

18 175,60

15 573,65

37 832,55

37 832,55

Tulča

11 651

16 921

2 069

30 641

30 641

Konstanca

25 054,85

17 042,27

10 161,42

52 258,54

52 258,54

KOPĀ

KOPĀ

138 067,02

138 067,02

210 236,88

210 236,88

142 070,43

142 070,43

490 401,3

490 401,3

| (15) | Iepriekšējās izmeklēšanas laikā Rumānija norādīja, ka šis finansējums, visticamāk, varētu būt atbalsts, kas atbrīvots no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu. Vienīgais izņēmums būtu valsts finansējums, kas piešķirts Timišoaras lidostai. Komisija izmeklēja minēto finansējumu, reģistrējot to ar lietas numuru SA.31662 (8). |
| --- | --- |

(15)

Iepriekšējās izmeklēšanas laikā Rumānija norādīja, ka šis finansējums, visticamāk, varētu būt atbalsts, kas atbrīvots no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu. Vienīgais izņēmums būtu valsts finansējums, kas piešķirts Timišoaras lidostai. Komisija izmeklēja minēto finansējumu, reģistrējot to ar lietas numuru SA.31662 (8).

8

| (16) | Rumānija jo īpaši apgalvoja, ka valsts finansējums, ko katru gadu piešķir reģionālajām lidostām, ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma (turpmāk “VTNP”) sniegšanu. Šajā sakarā minētajā pasākumā būtu kumulatīvi jāievēro nosacījumi, kas noteikti 2005. gada VTNP lēmumā, proti:






  a) | vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšana tika uzticēta lidostu pārvaldniekiem ar Valdības lēmumu 398/1997, kurā inter alia noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības (turpmāk “SPS”), kompensācijas aprēķināšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu; |
| --- | --- | --- |

(16)

Rumānija jo īpaši apgalvoja, ka valsts finansējums, ko katru gadu piešķir reģionālajām lidostām, ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma (turpmāk “VTNP”) sniegšanu. Šajā sakarā minētajā pasākumā būtu kumulatīvi jāievēro nosacījumi, kas noteikti 2005. gada VTNP lēmumā, proti:

a)

vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšana tika uzticēta lidostu pārvaldniekiem ar Valdības lēmumu 398/1997, kurā inter alia noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības (turpmāk “SPS”), kompensācijas aprēķināšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu;

inter alia

| b) | ikgadējā noslodze šajās lidostās nepārsniedz 1 000 000 pasažieru. |
| --- | --- |

b)

ikgadējā noslodze šajās lidostās nepārsniedz 1 000 000 pasažieru.

| (17) | Valdības lēmums 398/1997 attiecas uz reģionālo lidostu īpašumtiesību nodošanu (Satiksmes ministrija nodeva šīs īpašumtiesības vietējām apgabalu padomēm), tādējādi mainot to statusu no regii autonome ar īpašām valsts interešu iezīmēm uz regii autonome ar īpašām vietēju interešu iezīmēm. Minētajā lēmumā inter alia ietverti noteikumi attiecībā uz šo lidostu aktīviem, budžetu un personālu. Kā arī lēmuma pielikumos ir paredzēti noteikumi attiecībā uz lidostu organizatorisko struktūru un finansēšanu. Minētajos pielikumos ir arī uzskaitītas lidostu pārvaldnieku darbības (piemēram, lidostas infrastruktūras pārvaldība, apkalpošanas pakalpojumu organizēšana un sniegšana, garantējot inter alia gaisa kuģu, pasažieru, lidostas darbību drošību, kā arī nodrošinot skrejceļu, manevrēšanas ceļu, peronu, aprīkojuma u. c. attīstību, uzturēšanu un modernizāciju), taču šīs darbības nav norādītas kā lidostu pārvaldniekiem noteiktas SPS. Šis darbību saraksts attiecas pilnīgi uz visām attiecīgajām lidostām, t. i., katrai lidostai nav sagatavots atsevišķs saraksts. Rumānija apgalvoja, ka šīs darbības, proti, attiecīgo lidostu vispārējā pārvaldība, būtu jāuzskata par VTNP un pasākuma saderība jāizvērtē atbilstīgi Līguma 106. pantam. |
| --- | --- |

(17)

Valdības lēmums 398/1997 attiecas uz reģionālo lidostu īpašumtiesību nodošanu (Satiksmes ministrija nodeva šīs īpašumtiesības vietējām apgabalu padomēm), tādējādi mainot to statusu no regii autonome ar īpašām valsts interešu iezīmēm uz regii autonome ar īpašām vietēju interešu iezīmēm. Minētajā lēmumā inter alia ietverti noteikumi attiecībā uz šo lidostu aktīviem, budžetu un personālu. Kā arī lēmuma pielikumos ir paredzēti noteikumi attiecībā uz lidostu organizatorisko struktūru un finansēšanu. Minētajos pielikumos ir arī uzskaitītas lidostu pārvaldnieku darbības (piemēram, lidostas infrastruktūras pārvaldība, apkalpošanas pakalpojumu organizēšana un sniegšana, garantējot inter alia gaisa kuģu, pasažieru, lidostas darbību drošību, kā arī nodrošinot skrejceļu, manevrēšanas ceļu, peronu, aprīkojuma u. c. attīstību, uzturēšanu un modernizāciju), taču šīs darbības nav norādītas kā lidostu pārvaldniekiem noteiktas SPS. Šis darbību saraksts attiecas pilnīgi uz visām attiecīgajām lidostām, t. i., katrai lidostai nav sagatavots atsevišķs saraksts. Rumānija apgalvoja, ka šīs darbības, proti, attiecīgo lidostu vispārējā pārvaldība, būtu jāuzskata par VTNP un pasākuma saderība jāizvērtē atbilstīgi Līguma 106. pantam.

regii autonome

regii autonome

inter alia

inter alia

| (18) | Attiecībā uz lidostu finansēšanu Valdības lēmumā 398/1997 noteikts, ka attiecīgo lidostu darbības un kapitāla izmaksas būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu. Rumānijas iestādes apgalvo, ka šis mehānisms novērš kompensācijas pārmaksu, jo lidostas var saņemt tikai to summu, kas nepieciešama visu izmaksu segšanai, tādējādi izvairoties no kompensācijas pārmaksas. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz lidostu finansēšanu Valdības lēmumā 398/1997 noteikts, ka attiecīgo lidostu darbības un kapitāla izmaksas būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu. Rumānijas iestādes apgalvo, ka šis mehānisms novērš kompensācijas pārmaksu, jo lidostas var saņemt tikai to summu, kas nepieciešama visu izmaksu segšanai, tādējādi izvairoties no kompensācijas pārmaksas.

| (19) | Turklāt Rumānijas iestādes norādīja, ka saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 34. punktu un 53. punkta iv) apakšpunktu darbības, kas nav tieši saistītas ar lidostu pamatdarbībām, netiek subsidētas. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt Rumānijas iestādes norādīja, ka saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 34. punktu un 53. punkta iv) apakšpunktu darbības, kas nav tieši saistītas ar lidostu pamatdarbībām, netiek subsidētas.

| (20) | Valdības lēmums 398/1997 neattiecas uz vienu no 1. tabulā norādītajām lidostām – Konstancas lidostu. Rumānijas iestādes paskaidroja, ka valsts finansējums šai lidostai ir kompensācija par SPS izpildi atbilstīgi Valdības lēmumam 523/1998. Šajā lēmumā noteikts, ka Societatea Națională “Aeroportul Internațional Constanța”
  ir akciju sabiedrība, kas pieder valstij, un ka vecā juridiskā persona (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) tiek likvidēta. Lēmumā un tā pielikumos ir ietverti noteikumi attiecībā uz aktīviem, organizatorisko struktūru un finansēšanu, kā arī uzskaitītas lidostas pārvaldniekam veicamās darbības (piemēram, lidostas infrastruktūras pārvaldība, apkalpošanas pakalpojumu organizēšana un sniegšana, garantējot pasažieru, gaisa kuģu u. tml. drošību, kā arī nodrošinot skrejceļu, manevrēšanas ceļu, peronu u. tml. uzturēšanu). Šīs darbības nav norādītas kā lidostas pārvaldniekam noteiktas SPS. Attiecībā uz finansējumu Valdības lēmumā 523/1998 ir izklāstīts, ka atkarībā no aktīvu un finansējamo izmaksu veida izmaksas būtu finansējamas no pašu resursiem un kredītiem vai no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu, vai tikai no valsts finansējuma (9). Rumānijas iestādes arī norādījušas, ka šī lidosta ir Rumānijas un ASV militārā bāze, tādēļ tās darbības nepārtrauktība tiek uzskatīta par valsts stratēģiskās drošības mērķi. |
| --- | --- |

(20)

Valdības lēmums 398/1997 neattiecas uz vienu no 1. tabulā norādītajām lidostām – Konstancas lidostu. Rumānijas iestādes paskaidroja, ka valsts finansējums šai lidostai ir kompensācija par SPS izpildi atbilstīgi Valdības lēmumam 523/1998. Šajā lēmumā noteikts, ka Societatea Națională “Aeroportul Internațional Constanța”
  ir akciju sabiedrība, kas pieder valstij, un ka vecā juridiskā persona (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) tiek likvidēta. Lēmumā un tā pielikumos ir ietverti noteikumi attiecībā uz aktīviem, organizatorisko struktūru un finansēšanu, kā arī uzskaitītas lidostas pārvaldniekam veicamās darbības (piemēram, lidostas infrastruktūras pārvaldība, apkalpošanas pakalpojumu organizēšana un sniegšana, garantējot pasažieru, gaisa kuģu u. tml. drošību, kā arī nodrošinot skrejceļu, manevrēšanas ceļu, peronu u. tml. uzturēšanu). Šīs darbības nav norādītas kā lidostas pārvaldniekam noteiktas SPS. Attiecībā uz finansējumu Valdības lēmumā 523/1998 ir izklāstīts, ka atkarībā no aktīvu un finansējamo izmaksu veida izmaksas būtu finansējamas no pašu resursiem un kredītiem vai no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu, vai tikai no valsts finansējuma (9). Rumānijas iestādes arī norādījušas, ka šī lidosta ir Rumānijas un ASV militārā bāze, tādēļ tās darbības nepārtrauktība tiek uzskatīta par valsts stratēģiskās drošības mērķi.

Societatea Națională “Aeroportul Internațional Constanța”

Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu

9

2.2.   PIEŠĶĪRĒJAS IESTĀDES

PIEŠĶĪRĒJAS IESTĀDES

| (21) | Attiecībā uz valsts īpašumā esošo lidostu (Konstancu) konkrētais finansējums ir piešķirts no valsts budžeta. Attiecībā uz pārējām lidostām, kuru īpašumtiesības tika nodotas vietējām iestādēm ar Valdības lēmumu 398/1997, valsts finansējumu ir piešķīrušas vietējās iestādes, izmantojot vietējos resursus. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz valsts īpašumā esošo lidostu (Konstancu) konkrētais finansējums ir piešķirts no valsts budžeta. Attiecībā uz pārējām lidostām, kuru īpašumtiesības tika nodotas vietējām iestādēm ar Valdības lēmumu 398/1997, valsts finansējumu ir piešķīrušas vietējās iestādes, izmantojot vietējos resursus.

2.3.   ATBALSTA SAŅĒMĒJI

ATBALSTA SAŅĒMĒJI

| (22) | Saņēmēji ir Rumānijas lidostu operatori Aradā, Bakeu, Baja Marē, Klužā-Napokā, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tirgumurešā, Tulčā un Konstancā. |
| --- | --- |

(22)

Saņēmēji ir Rumānijas lidostu operatori Aradā, Bakeu, Baja Marē, Klužā-Napokā, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tirgumurešā, Tulčā un Konstancā.

| (23) | 2. tabulā norādīta pasažieru plūsma attiecīgajās lidostās novērtējumā iekļautajā laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, kā arī pēdējos gados (2013.–2015. gadā).

  2. tabula


  Pasažieru plūsma attiecīgajās trīspadsmit lidostās












  Lidosta | 2007 | 2008 | 2009 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arada | 67 183 | 128 835 | 88 147 | 40 855 | 28 405 | 8 623 |
| Bakeu | 114 323 | 119 657 | 195 952 | 307 488 | 313 376 | 364 727 |
| Baja Mare | 15 334 | 22 468 | 24 983 | 16 568 | 21 560 | 19 228 |
| Kluža-Napoka | 390 434 | 752 181 | 834 400 | 1 035 438 | 1 179 161 | 1 485 937 |
| Krajova | 5 113 | 13 021 | 13 977 | 40 291 | 138 886 | 116 947 |
| Jasi | 126 334 | 145 933 | 148 538 | 231 933 | 273 047 | 381 603 |
| Oradja | 35 805 | 38 913 | 39 108 | 38 805 | 36 501 | 8 118 |
| Satu Mare | 5 883 | 7 298 | 11 101 | 16 195 | 12 644 | 17 375 |
| Sibiu | 105 654 | 141 032 | 154 160 | 189 152 | 215 951 | 278 403 |
| Sučava | 20 909 | 23 591 | 32 590 | 20 054 | 219 (10) | 2 359 |
| Tirgumureša | 157 531 | 70 349 | 84 120 | 356 699 | 343 521 | 335 993 |
| Tulča | 1 029 | 4 032 | 854 | 1 894 | 1 311 | 394 |
| Konstanca | 48 705 | 67 227 | 73 664 | 70 090 | 154 320 | 71 165 |

(23)

2. tabulā norādīta pasažieru plūsma attiecīgajās lidostās novērtējumā iekļautajā laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, kā arī pēdējos gados (2013.–2015. gadā).

2. tabula

2. tabula

Pasažieru plūsma attiecīgajās trīspadsmit lidostās

Pasažieru plūsma attiecīgajās trīspadsmit lidostās

Lidosta

2007

2008

2009

2013

2014

2015

Arada

67 183

128 835

88 147

40 855

28 405

8 623

Bakeu

114 323

119 657

195 952

307 488

313 376

364 727

Baja Mare

15 334

22 468

24 983

16 568

21 560

19 228

Kluža-Napoka

390 434

752 181

834 400

1 035 438

1 179 161

1 485 937

Krajova

5 113

13 021

13 977

40 291

138 886

116 947

Jasi

126 334

145 933

148 538

231 933

273 047

381 603

Oradja

35 805

38 913

39 108

38 805

36 501

8 118

Satu Mare

5 883

7 298

11 101

16 195

12 644

17 375

Sibiu

105 654

141 032

154 160

189 152

215 951

278 403

Sučava

20 909

23 591

32 590

20 054

219 (10)

10

2 359

Tirgumureša

157 531

70 349

84 120

356 699

343 521

335 993

Tulča

1 029

4 032

854

1 894

1 311

394

Konstanca

48 705

67 227

73 664

70 090

154 320

71 165

| (24) | No šīm 13 lidostām tikai piecas lidostas (Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta) atrodas no kādas citas ES lidostas 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā. Aradas lidosta atrodas 50 km un 40 minūšu brauciena attālumā no Timišoaras lidostas. Baja Mares un Satu Mares lidosta atrodas 76 km un 1 h 10 min brauciena attālumā viena no otras. Konstancas lidosta atrodas 45 km un 30 minūšu brauciena attālumā no Tuzlas lidostas. Oradjas lidosta atrodas 80 km un aptuveni 1 h 30 min brauciena attālumā no Debrecenas lidostas, kas atrodas Ungārijā.

  3. tabula


  Attālums un ceļā pavadītais laiks līdz tuvākajai lidostai









  Lidosta | Tuvākā lidosta | Attālums
  (km) | Ceļā pavadītais laiks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arada | Timišoara | 50 | 0 h 40 min |
| Bakeu | Jasi | 138 | 2 h |
| Baja Mare | Satu Mare | 76 | 1 h 10 min |
| Kluža-Napoka | Tirgumureša | 104 | 1 h 27 min |
| Krajova | Sibiu | 223 | 3 h 28 min |
| Jasi | Bakeu | 128 | 2 h |
| Satu Mare | Baja Mare | 76 | 1 h 10 min |
| Sibiu | Tirgumureša | 124 | 1 h 46 min |
| Sučava | Jasi | 170 | 2 h 45 min |
| Tirgumureša | Kluža-Napoka | 107 | 1 h 45 min |
| Tulča | Konstanca | 111 | 1 h 30 min |
| Konstanca | Tuzla | 45 | 0 h 30 min |
| Oradja | Debrecena (Ungārija) | 80 | 1 h 30 min |

(24)

No šīm 13 lidostām tikai piecas lidostas (Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta) atrodas no kādas citas ES lidostas 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā. Aradas lidosta atrodas 50 km un 40 minūšu brauciena attālumā no Timišoaras lidostas. Baja Mares un Satu Mares lidosta atrodas 76 km un 1 h 10 min brauciena attālumā viena no otras. Konstancas lidosta atrodas 45 km un 30 minūšu brauciena attālumā no Tuzlas lidostas. Oradjas lidosta atrodas 80 km un aptuveni 1 h 30 min brauciena attālumā no Debrecenas lidostas, kas atrodas Ungārijā.

3. tabula

3. tabula

Attālums un ceļā pavadītais laiks līdz tuvākajai lidostai

Attālums un ceļā pavadītais laiks līdz tuvākajai lidostai

Lidosta

Tuvākā lidosta

Attālums

(km)

Ceļā pavadītais laiks

Arada

Timišoara

50

0 h 40 min

Bakeu

Jasi

138

2 h

Baja Mare

Satu Mare

76

1 h 10 min

Kluža-Napoka

Tirgumureša

104

1 h 27 min

Krajova

Sibiu

223

3 h 28 min

Jasi

Bakeu

128

2 h

Satu Mare

Baja Mare

76

1 h 10 min

Sibiu

Tirgumureša

124

1 h 46 min

Sučava

Jasi

170

2 h 45 min

Tirgumureša

Kluža-Napoka

107

1 h 45 min

Tulča

Konstanca

111

1 h 30 min

Konstanca

Tuzla

45

0 h 30 min

Oradja

Debrecena (Ungārija)

80

1 h 30 min

| (25) | Attiecībā uz lidostām, no kurām kāda cita lidosta atrodas mazāk nekā 100 kilometru vai 60 minūšu brauciena attālumā, Rumānijas iestādēm tika lūgts sīki izklāstīt attiecīgo lidostu īpatnības – ja tādas ir –, kas varētu pamatot pieņēmumu, ka šīs lidostas atrodas dažādās aptvēruma teritorijās, kā noteikts 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs (11). |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz lidostām, no kurām kāda cita lidosta atrodas mazāk nekā 100 kilometru vai 60 minūšu brauciena attālumā, Rumānijas iestādēm tika lūgts sīki izklāstīt attiecīgo lidostu īpatnības – ja tādas ir –, kas varētu pamatot pieņēmumu, ka šīs lidostas atrodas dažādās aptvēruma teritorijās, kā noteikts 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs (11).

11

| (26) | Atbildot uz Komisijas pieprasījumu, Rumānija paskaidroja šādus jautājumus (12): |
| --- | --- |

(26)

Atbildot uz Komisijas pieprasījumu, Rumānija paskaidroja šādus jautājumus (12):

12

ARADA – TIMIŠOARA

| (27) | Aradas lidosta apkalpo iekšzemes un starptautiskās pasažieru un kravas plūsmas un ekspluatē 1 800 × 45 m garu skrejceļu. Lidostas jauda sasniedz 200 pasažierus stundā. Lidosta ir apgādāta ar labas kvalitātes tehnisko aprīkojumu. Saskaņā ar Rumānijas pausto informācijas iesniegšanas laikā vietējās iestādes apstiprināja finansējumu Aradas lidostas paplašināšanai un modernizācijai, ņemot vērā inter alia vietējo iestāžu stratēģisko mērķi pārvērst šo lidostu par intermodālu pasažieru un kravas pārvadājumu centru reģiona attīstībai. |
| --- | --- |

(27)

Aradas lidosta apkalpo iekšzemes un starptautiskās pasažieru un kravas plūsmas un ekspluatē 1 800 × 45 m garu skrejceļu. Lidostas jauda sasniedz 200 pasažierus stundā. Lidosta ir apgādāta ar labas kvalitātes tehnisko aprīkojumu. Saskaņā ar Rumānijas pausto informācijas iesniegšanas laikā vietējās iestādes apstiprināja finansējumu Aradas lidostas paplašināšanai un modernizācijai, ņemot vērā inter alia vietējo iestāžu stratēģisko mērķi pārvērst šo lidostu par intermodālu pasažieru un kravas pārvadājumu centru reģiona attīstībai.

inter alia

| (28) | Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta pārsvarā veica zemo cenu pārvadājumus. Laikposmā no 2008. gada aprīļa līdz jūnijam aviosabiedrība Blue Air darbojās vairākos Eiropas galamērķos (Veronā, Valensijā, Štutgartē, Barselonā, Trevizo), bet Ryanair apkalpoja vienu galamērķi (Milānu). |
| --- | --- |

(28)

Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta pārsvarā veica zemo cenu pārvadājumus. Laikposmā no 2008. gada aprīļa līdz jūnijam aviosabiedrība Blue Air darbojās vairākos Eiropas galamērķos (Veronā, Valensijā, Štutgartē, Barselonā, Trevizo), bet Ryanair apkalpoja vienu galamērķi (Milānu).

Blue Air

Ryanair

| (29) | Rumānijas iestādes ir iesniegušas Komisijai lidostas 2008. gadā sagatavotu analīzi par darbību minētajā laikā un pasažieru plūsmu laikposmā no 2009. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(29)

Rumānijas iestādes ir iesniegušas Komisijai lidostas 2008. gadā sagatavotu analīzi par darbību minētajā laikā un pasažieru plūsmu laikposmā no 2009. gada līdz 2020. gadam.

| (30) | Analīzē norādīts:






  — | ar aviāciju nesaistīto ieņēmumu pieaugums no RON 0,7 miljoniem 2007. gadā līdz RON 1,3 miljoniem 2008. gadā, |
| --- | --- | --- |

(30)

Analīzē norādīts:

—

ar aviāciju nesaistīto ieņēmumu pieaugums no RON 0,7 miljoniem 2007. gadā līdz RON 1,3 miljoniem 2008. gadā,

| — | ar aviāciju saistīto ieņēmumu pieaugums no RON 1,7 miljoniem 2007. gadā līdz RON 2,3 miljoniem 2008. gadā, |
| --- | --- |

—

ar aviāciju saistīto ieņēmumu pieaugums no RON 1,7 miljoniem 2007. gadā līdz RON 2,3 miljoniem 2008. gadā,

| — | ar apkalpošanu saistīto ieņēmumu pieaugums no RON 0,2 miljoniem 2007. gadā līdz RON 1 miljonam 2008. gadā, |
| --- | --- |

—

ar apkalpošanu saistīto ieņēmumu pieaugums no RON 0,2 miljoniem 2007. gadā līdz RON 1 miljonam 2008. gadā,

| — | lidostai paredzētā valsts finansējuma pieaugums no RON 2,4 miljoniem 2007. gadā līdz RON 3,4 miljoniem 2008. gadā. |
| --- | --- |

—

lidostai paredzētā valsts finansējuma pieaugums no RON 2,4 miljoniem 2007. gadā līdz RON 3,4 miljoniem 2008. gadā.

| (31) | Saskaņā ar analīzi lidosta kā uz galveno izaugsmes dzinējspēku galvenokārt pamatojās uz zemo cenu pārvadājumiem – 2008. gadā 88 % no kopējās pasažieru plūsmas veidoja aviosabiedrības Blue Air regulārie lidojumi, bet 11 % – Ryanair nodrošinātie pārvadājumi. Analīzē tika aplūkota aviosabiedrību nodrošināto savienojumu diversifikācija, piesaistot jaunu zemo cenu aviosabiedrību – EasyJet. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar analīzi lidosta kā uz galveno izaugsmes dzinējspēku galvenokārt pamatojās uz zemo cenu pārvadājumiem – 2008. gadā 88 % no kopējās pasažieru plūsmas veidoja aviosabiedrības Blue Air regulārie lidojumi, bet 11 % – Ryanair nodrošinātie pārvadājumi. Analīzē tika aplūkota aviosabiedrību nodrošināto savienojumu diversifikācija, piesaistot jaunu zemo cenu aviosabiedrību – EasyJet.

Blue Air

Ryanair

EasyJet

| (32) | Analīzē iekļautajās prognozēs tika paredzēts, ka optimistiska scenārija gadījumā Aradas lidosta palielinās savu noslodzi no 128 834 pasažieriem 2008. gadā līdz 1 064 116 pasažieriem 2020. gadā. |
| --- | --- |

(32)

Analīzē iekļautajās prognozēs tika paredzēts, ka optimistiska scenārija gadījumā Aradas lidosta palielinās savu noslodzi no 128 834 pasažieriem 2008. gadā līdz 1 064 116 pasažieriem 2020. gadā.

| (33) | Attiecībā uz Timišoaras lidostu tās pasažieru plūsma palielinājās no 859 329 pasažieriem 2007. gadā līdz 886 083 pasažieriem 2008. gadā un 991 758 pasažieriem 2009. gadā. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta bija reģionāls centrs aviosabiedrībai Carpatair – reģionālam pārvadātājam, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu un darbojās 32 vietējos un Eiropas galamērķos. Šo lidostu apkalpoja arī citas aviosabiedrības, piemēram, Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldāvijas Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines, Wizzair. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz Timišoaras lidostu tās pasažieru plūsma palielinājās no 859 329 pasažieriem 2007. gadā līdz 886 083 pasažieriem 2008. gadā un 991 758 pasažieriem 2009. gadā. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta bija reģionāls centrs aviosabiedrībai Carpatair – reģionālam pārvadātājam, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu un darbojās 32 vietējos un Eiropas galamērķos. Šo lidostu apkalpoja arī citas aviosabiedrības, piemēram, Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldāvijas Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines, Wizzair.

Carpatair

Tarom

Lufthansa

Austrian Airlines

Malev

Alitalia

Moldāvijas Airlines

Alpi Eagles

Skyeurope Airlines

Wizzair

BAJA MARE – SATU MARE

| (34) | Baja Mares lidostas skrejceļa parametri ļauj neliela attāluma lidojumos regulāri ekspluatēt gaisa kuģus ar maksimālo ietilpību 75 pasažieri. |
| --- | --- |

(34)

Baja Mares lidostas skrejceļa parametri ļauj neliela attāluma lidojumos regulāri ekspluatēt gaisa kuģus ar maksimālo ietilpību 75 pasažieri.

| (35) | Satu Mares lidostas skrejceļa parametri ļauj vidēja attāluma lidojumos ekspluatēt gaisa kuģus ar sēdvietu skaitu līdz 180 pasažieriem. Šīs lidostas jauda sasniedz 100 pasažierus stundā. |
| --- | --- |

(35)

Satu Mares lidostas skrejceļa parametri ļauj vidēja attāluma lidojumos ekspluatēt gaisa kuģus ar sēdvietu skaitu līdz 180 pasažieriem. Šīs lidostas jauda sasniedz 100 pasažierus stundā.

KONSTANCA – TUZLA

| (36) | Tuzlas lidostā tiek ekspluatēts skrejceļš ar zāles segumu, ko izmanto mazi gaisa kuģi (t. i., gaisa kuģi, kuru maksimālā pacelšanās masa (maximum take-off weight – MTOW) nepārsniedz 5 700 kg (13)), un nav radionavigācijas sistēmas. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam to gaisa kuģu lidojumu skaits, kuru MTOW ir 5 700 kg, no Konstancas lidostas bija ievērojami mazāks (novērtējuma laikposmā no 5 līdz 16 reizēm mazāks) nekā no Tuzlas lidostas. Tuzlas lidostā galvenokārt tiek apkalpoti specializēti lidojumi, savukārt Konstancas lidostā tiek apkalpoti vidēji un lieli gaisa kuģi komerciāliem lidojumiem. |
| --- | --- |

(36)

Tuzlas lidostā tiek ekspluatēts skrejceļš ar zāles segumu, ko izmanto mazi gaisa kuģi (t. i., gaisa kuģi, kuru maksimālā pacelšanās masa (maximum take-off weight – MTOW) nepārsniedz 5 700 kg (13)), un nav radionavigācijas sistēmas. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam to gaisa kuģu lidojumu skaits, kuru MTOW ir 5 700 kg, no Konstancas lidostas bija ievērojami mazāks (novērtējuma laikposmā no 5 līdz 16 reizēm mazāks) nekā no Tuzlas lidostas. Tuzlas lidostā galvenokārt tiek apkalpoti specializēti lidojumi, savukārt Konstancas lidostā tiek apkalpoti vidēji un lieli gaisa kuģi komerciāliem lidojumiem.

maximum take-off weight

MTOW

13

MTOW

ORADJA – DEBRECENA

| (37) | Debrecenas lidosta (Ungārija) atrodas 80 km attālumā no Oradjas lidostas, bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min, jo braucienā ir ietverta pasu kontroles iziešana robežšķērsošanas vietā, virzoties no Rumānijas, kas nav Šengenas zonā, uz Ungāriju, kas pieder pie Šengenas zonas. Debrecenas lidostā apkalpoja 42 900 pasažieru 2007. gadā, 42 650 pasažieru 2008. gadā un 25 060 pasažieru 2009. gadā. Abām šīm lidostām 2007.–2009. gadā bija dažādi darījumdarbības modeļi, jo Debrecenas lidostā uzmanība galvenokārt bija pievērsta līgumreisiem (zemo cenu pārvadājumi sāka attīstīties tikai pēdējos gados), savukārt Oradjas lidosta pārsvarā pievērsās iekšzemes lidojumiem, kurus veica reģionālie un valsts pārvadātāji, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu). |
| --- | --- |

(37)

Debrecenas lidosta (Ungārija) atrodas 80 km attālumā no Oradjas lidostas, bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min, jo braucienā ir ietverta pasu kontroles iziešana robežšķērsošanas vietā, virzoties no Rumānijas, kas nav Šengenas zonā, uz Ungāriju, kas pieder pie Šengenas zonas. Debrecenas lidostā apkalpoja 42 900 pasažieru 2007. gadā, 42 650 pasažieru 2008. gadā un 25 060 pasažieru 2009. gadā. Abām šīm lidostām 2007.–2009. gadā bija dažādi darījumdarbības modeļi, jo Debrecenas lidostā uzmanība galvenokārt bija pievērsta līgumreisiem (zemo cenu pārvadājumi sāka attīstīties tikai pēdējos gados), savukārt Oradjas lidosta pārsvarā pievērsās iekšzemes lidojumiem, kurus veica reģionālie un valsts pārvadātāji, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu).

2.4.   BUDŽETS

BUDŽETS

| (38) | Kā norādīts 1. tabulā, novērtējamā pasākuma kopējais budžets ir RON 490 401,3 tūkstoši. |
| --- | --- |

(38)

Kā norādīts 1. tabulā, novērtējamā pasākuma kopējais budžets ir RON 490 401,3 tūkstoši.

2.5.   CITAS IEROSINĀTĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS

CITAS IEROSINĀTĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS

| (39) | Komisija 2015. gada 31. jūlijā sāka divas oficiālās izmeklēšanas procedūras attiecībā uz inter alia valsts finansējuma pasākumiem, kas īstenoti par labu Klužas-Napokas lidostai laikposmā no 2010. gada līdz 2014. gadam (14) un Tirgumurešas lidostai laikposmā no 2011. gada līdz 2014. gadam (15), izņemot tos, uz kuriem attiecas ar šo lēmumu saistītā izmeklēšana. |
| --- | --- |

(39)

Komisija 2015. gada 31. jūlijā sāka divas oficiālās izmeklēšanas procedūras attiecībā uz inter alia valsts finansējuma pasākumiem, kas īstenoti par labu Klužas-Napokas lidostai laikposmā no 2010. gada līdz 2014. gadam (14) un Tirgumurešas lidostai laikposmā no 2011. gada līdz 2014. gadam (15), izņemot tos, uz kuriem attiecas ar šo lēmumu saistītā izmeklēšana.

inter alia

14

15

3.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (40) | Kā iepriekš paskaidrots 4. apsvērumā, procedūras sākšanas lēmumā Komisija nolēma sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu un valsts finansējumu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam darbības zaudējumu segšanai. Pēc tam, kad Rumānija atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam (sk. iepriekš 10. apsvērumu). |
| --- | --- |

(40)

Kā iepriekš paskaidrots 4. apsvērumā, procedūras sākšanas lēmumā Komisija nolēma sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu un valsts finansējumu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam darbības zaudējumu segšanai. Pēc tam, kad Rumānija atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam (sk. iepriekš 10. apsvērumu).

| (41) | Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka šajā lietā nosacījumi kompensācijai par VTNP, kas nav priekšrocība Līguma 107. panta izpratnē, kopumā netika izpildīti. |
| --- | --- |

(41)

Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka šajā lietā nosacījumi kompensācijai par VTNP, kas nav priekšrocība Līguma 107. panta izpratnē, kopumā netika izpildīti.

| (42) | Patiešām, saskaņā ar ceturto nosacījumu Altmark spriedumā (16) kompensācija, lai to neuzskatītu par valsts atbalstu, ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams efektīvam uzņēmumam. Šo kritēriju uzskata par izpildītu, ja kompensācijas saņēmēji ir izraudzīti konkursa procedūrā vai, ja tādas nav, ja kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības. |
| --- | --- |

(42)

Patiešām, saskaņā ar ceturto nosacījumu Altmark spriedumā (16) kompensācija, lai to neuzskatītu par valsts atbalstu, ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams efektīvam uzņēmumam. Šo kritēriju uzskata par izpildītu, ja kompensācijas saņēmēji ir izraudzīti konkursa procedūrā vai, ja tādas nav, ja kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības.

Altmark

16

| (43) | Komisija sākotnēji uzskatīja, ka šis nosacījums nav izpildīts, jo saņēmēju lidostu pārvaldnieki nebija izraudzīti atklāta konkursa procedūrā. Rumānija nav arī apgalvojusi, ka kompensācija tika noteikta, pamatojoties uz tāda tipiska lidostas pārvaldnieka izmaksu analīzi, kurš tiek pienācīgi pārvaldīts un kura rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu sabiedriskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(43)

Komisija sākotnēji uzskatīja, ka šis nosacījums nav izpildīts, jo saņēmēju lidostu pārvaldnieki nebija izraudzīti atklāta konkursa procedūrā. Rumānija nav arī apgalvojusi, ka kompensācija tika noteikta, pamatojoties uz tāda tipiska lidostas pārvaldnieka izmaksu analīzi, kurš tiek pienācīgi pārvaldīts un kura rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu sabiedriskos pakalpojumus.

| (44) | Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis pasākums ir radījis atbalsta saņēmējiem ekonomisku priekšrocību, un izdarīja sākotnējo secinājumu, ka ikgadējās darbības subsīdijas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(44)

Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis pasākums ir radījis atbalsta saņēmējiem ekonomisku priekšrocību, un izdarīja sākotnējo secinājumu, ka ikgadējās darbības subsīdijas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta izpratnē.

| (45) | Komisija arī norādīja, ka Rumānija nebija apstrīdējusi pasākuma atzīšanu par atbalstu. |
| --- | --- |

(45)

Komisija arī norādīja, ka Rumānija nebija apstrīdējusi pasākuma atzīšanu par atbalstu.

| (46) | Jautājumā par šā pasākuma saderību Komisija šaubījās par to, ka ir ievēroti 2005. gada VTNP lēmumā noteiktie kritēriji un līdz ar to ka darbības subsīdijas, kas katru gadu tiek maksātas lidostām, ir atbrīvotas no paziņošanas prasības, kā to sākotnēji apgalvoja Rumānija. |
| --- | --- |

(46)

Jautājumā par šā pasākuma saderību Komisija šaubījās par to, ka ir ievēroti 2005. gada VTNP lēmumā noteiktie kritēriji un līdz ar to ka darbības subsīdijas, kas katru gadu tiek maksātas lidostām, ir atbrīvotas no paziņošanas prasības, kā to sākotnēji apgalvoja Rumānija.

| (47) | Šajā sakarā Komisija vispirms norādīja, ka, lai atsevišķos gadījumos piemērotu 2005. gada VTNP lēmumu, attiecīgie pakalpojumi ir jāatzīst par reāliem VTNP un dalībvalstij tie skaidri jādefinē kā tādi. |
| --- | --- |

(47)

Šajā sakarā Komisija vispirms norādīja, ka, lai atsevišķos gadījumos piemērotu 2005. gada VTNP lēmumu, attiecīgie pakalpojumi ir jāatzīst par reāliem VTNP un dalībvalstij tie skaidri jādefinē kā tādi.

| (48) | Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā Rumānija nav sniegusi pietiekamu informāciju, lai pamatotu, ka trīspadsmit reģionālo lidostu darbība būtu jāuzskata par VTNP tādā ziņā, ka šo lidostu apkalpotās teritorijas būtu nepietiekami savienotas ar pārējo valsts teritoriju, ja tiktu atstātas tikai tirgus varā. |
| --- | --- |

(48)

Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā Rumānija nav sniegusi pietiekamu informāciju, lai pamatotu, ka trīspadsmit reģionālo lidostu darbība būtu jāuzskata par VTNP tādā ziņā, ka šo lidostu apkalpotās teritorijas būtu nepietiekami savienotas ar pārējo valsts teritoriju, ja tiktu atstātas tikai tirgus varā.

| (49) | Komisija arī uzskatīja, ka dalībvalsts nebija skaidri definējusi lidostu pakalpojumus kā VTNP. Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka Rumānijas reģionālo lidostu darbības acīmredzamā pārklāšanās vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā varētu būt iemesls, kāpēc šīs lidostas nav rentablas. Šajā sakarā Komisija piebilda, ka vairākas no šīm lidostām apkalpoja mazāk nekā 50 000 pasažieru gadā un ka lineārais attālums starp tām nepārsniedz 100 km. |
| --- | --- |

(49)

Komisija arī uzskatīja, ka dalībvalsts nebija skaidri definējusi lidostu pakalpojumus kā VTNP. Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka Rumānijas reģionālo lidostu darbības acīmredzamā pārklāšanās vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā varētu būt iemesls, kāpēc šīs lidostas nav rentablas. Šajā sakarā Komisija piebilda, ka vairākas no šīm lidostām apkalpoja mazāk nekā 50 000 pasažieru gadā un ka lineārais attālums starp tām nepārsniedz 100 km.

| (50) | Tāpēc Komisija uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu definīcija nav pietiekami skaidra un var saturēt acīmredzamu kļūdu, ciktāl lidostu darbību varētu definēt kā VTNP bez īpašas vajadzības nodrošināt katras lidostas aptvēruma teritorijas pienācīgu savienojumu ar pārējo valsti. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc Komisija uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu definīcija nav pietiekami skaidra un var saturēt acīmredzamu kļūdu, ciktāl lidostu darbību varētu definēt kā VTNP bez īpašas vajadzības nodrošināt katras lidostas aptvēruma teritorijas pienācīgu savienojumu ar pārējo valsti.

| (51) | Komisija arī šaubījās, ka 2005. gada VTNP lēmuma 4. panta prasības, kas attiecas uz pilnvarojuma saturu, ir izpildītas pilnībā. |
| --- | --- |

(51)

Komisija arī šaubījās, ka 2005. gada VTNP lēmuma 4. panta prasības, kas attiecas uz pilnvarojuma saturu, ir izpildītas pilnībā.

| (52) | Visbeidzot, Komisija norādīja, ka, lai gan Rumānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka tika subsidētas tikai lidostu pamatdarbības, nebija pietiekami skaidrs, vai tiešām tika subsidētas tikai atbalstāmo darbību izmaksas. Pilnvarojumos netika iekļauti īpaši noteikumi, kas ierobežotu lidostu pamatdarbību attiecināmās izmaksas. |
| --- | --- |

(52)

Visbeidzot, Komisija norādīja, ka, lai gan Rumānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka tika subsidētas tikai lidostu pamatdarbības, nebija pietiekami skaidrs, vai tiešām tika subsidētas tikai atbalstāmo darbību izmaksas. Pilnvarojumos netika iekļauti īpaši noteikumi, kas ierobežotu lidostu pamatdarbību attiecināmās izmaksas.

4.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES

RUMĀNIJAS PIEZĪMES

| (53) | Rumānijas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu galvenokārt attiecas uz Komisijas paustajām šaubām par valsts atbalsta shēmu – kuras paziņojums ir atsaukts – to lidostu infrastruktūras finansēšanai, kuru ikgadējā noslodze nepārsniedz 1 miljonu pasažieru. |
| --- | --- |

(53)

Rumānijas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu galvenokārt attiecas uz Komisijas paustajām šaubām par valsts atbalsta shēmu – kuras paziņojums ir atsaukts – to lidostu infrastruktūras finansēšanai, kuru ikgadējā noslodze nepārsniedz 1 miljonu pasažieru.

| (54) | Atbildot uz Komisijas viedokli, saskaņā ar kuru acīmredzamais lidostu pārāk lielais skaits dažos reģionos var kavēt attiecīgo lidostu attīstību, Rumānija attiecībā uz valsts finansējumu Rumānijas reģionālajām lidostām norādīja, ka reģionālo lidostu (lidostu ar nelielu satiksmes intensitāti, kas neļauj tām sasniegt zināmu rentabilitātes līmeni) situācija galvenokārt ir saistīta ar to reģionu attīstības līmeni, kur šīs lidostas atrodas, nevis ar attālumu līdz tuvākajām lidostām. |
| --- | --- |

(54)

Atbildot uz Komisijas viedokli, saskaņā ar kuru acīmredzamais lidostu pārāk lielais skaits dažos reģionos var kavēt attiecīgo lidostu attīstību, Rumānija attiecībā uz valsts finansējumu Rumānijas reģionālajām lidostām norādīja, ka reģionālo lidostu (lidostu ar nelielu satiksmes intensitāti, kas neļauj tām sasniegt zināmu rentabilitātes līmeni) situācija galvenokārt ir saistīta ar to reģionu attīstības līmeni, kur šīs lidostas atrodas, nevis ar attālumu līdz tuvākajām lidostām.

| (55) | Attiecībā uz valsts finansējumu, kura pamatā ir Valdības lēmums 398/1997, Rumānija paskaidroja, ka summas netiek maksātas gada sākumā, pamatojoties uz izmaksu prognozēm, un ka finanšu gada beigās neviens pārpalikums netiek atdots valstij, kā norādīts procedūras sākšanas lēmumā, bet, ka šāds finansējums tiek piešķirts darbību veikšanas brīdī, pamatojoties uz attaisnojuma dokumentiem un apstiprinātā budžeta robežām. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz valsts finansējumu, kura pamatā ir Valdības lēmums 398/1997, Rumānija paskaidroja, ka summas netiek maksātas gada sākumā, pamatojoties uz izmaksu prognozēm, un ka finanšu gada beigās neviens pārpalikums netiek atdots valstij, kā norādīts procedūras sākšanas lēmumā, bet, ka šāds finansējums tiek piešķirts darbību veikšanas brīdī, pamatojoties uz attaisnojuma dokumentiem un apstiprinātā budžeta robežām.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

5.1.   GAISA PĀRVADĀTĀJA CARPATAIR PIEZĪMES

GAISA PĀRVADĀTĀJA CARPATAIR

| (56) | Carpatair piezīmes daļēji attiecas uz valsts finansējumu Timišoaras lidostai un Wizz Air. Kā paskaidrots 15. apsvērumā, uz valsts finansējumu Timišoaras lidostai un Wizz Air attiecas cita oficiālā izmeklēšanas procedūra (17). Tāpēc Komisija tikai apkopos tās Carpatair piezīmes, kas attiecas uz izskatāmo lietu. |
| --- | --- |

(56)

Carpatair piezīmes daļēji attiecas uz valsts finansējumu Timišoaras lidostai un Wizz Air. Kā paskaidrots 15. apsvērumā, uz valsts finansējumu Timišoaras lidostai un Wizz Air attiecas cita oficiālā izmeklēšanas procedūra (17). Tāpēc Komisija tikai apkopos tās Carpatair piezīmes, kas attiecas uz izskatāmo lietu.

Carpatair

Wizz Air

Wizz Air

17

Carpatair

| (57) | Carpatair uzskata, ka darbības atbalsts parasti tiek uzskatīts par nelikumīgu un tādu, kas vērsts pret ES interesēm, tāpēc tas būtu jāpiešķir tikai izņēmuma gadījumos. Pēc Carpatair domām darbības atbalsta piešķiršana lidostām būtu graujoša nozarei šādu iemeslu dēļ:






  a) | tas radītu negodīgu konkurenci starp ES lidostām un ļautu kādai lidostai gūt labumu no valsts atbalsta, lai piesaistītu gaisa pārvadātājus, piedāvājot atlaides attiecībā uz lidostas maksām. Lidostas, kas negūst labumu no atbalsta, nevarētu efektīvi konkurēt attiecībā uz pārvadātājiem; |
| --- | --- | --- |

(57)

Carpatair uzskata, ka darbības atbalsts parasti tiek uzskatīts par nelikumīgu un tādu, kas vērsts pret ES interesēm, tāpēc tas būtu jāpiešķir tikai izņēmuma gadījumos. Pēc Carpatair domām darbības atbalsta piešķiršana lidostām būtu graujoša nozarei šādu iemeslu dēļ:

Carpatair

Carpatair

a)

tas radītu negodīgu konkurenci starp ES lidostām un ļautu kādai lidostai gūt labumu no valsts atbalsta, lai piesaistītu gaisa pārvadātājus, piedāvājot atlaides attiecībā uz lidostas maksām. Lidostas, kas negūst labumu no atbalsta, nevarētu efektīvi konkurēt attiecībā uz pārvadātājiem;

| b) | šis pasākums mudinātu lidostas, kas saņem darbības atbalstu, piešķirt lielas atlaides attiecībā uz lidostas maksām, un šādas atlaides netiktu piešķirtas, ja lidostas darbotos saskaņā ar tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

šis pasākums mudinātu lidostas, kas saņem darbības atbalstu, piešķirt lielas atlaides attiecībā uz lidostas maksām, un šādas atlaides netiktu piešķirtas, ja lidostas darbotos saskaņā ar tirgus noteikumiem.

| (58) | Carpatair norāda, ka darbības atbalstam ir negatīva ietekme uz gaisa transporta un lidostu pakalpojumu tirgiem, jo tas rada negodīgu konkurenci starp lidostām un galu galā arī negodīgu konkurenci starp aviosabiedrībām, kas darbojas šajās lidostās. Tā, piemēram, darbības atbalsts rada negodīgu konkurenci starp lidostām Rumānijā, kā arī negatīvi ietekmē lidostas kaimiņvalstīs, piemēram, Ungārijā. |
| --- | --- |

(58)

Carpatair norāda, ka darbības atbalstam ir negatīva ietekme uz gaisa transporta un lidostu pakalpojumu tirgiem, jo tas rada negodīgu konkurenci starp lidostām un galu galā arī negodīgu konkurenci starp aviosabiedrībām, kas darbojas šajās lidostās. Tā, piemēram, darbības atbalsts rada negodīgu konkurenci starp lidostām Rumānijā, kā arī negatīvi ietekmē lidostas kaimiņvalstīs, piemēram, Ungārijā.

Carpatair

5.2.   RLA PIEZĪMES

RLA PIEZĪMES

| (59) | RLA ir bezpeļņas privāto tiesību juridiska persona, kas pārstāv Rumānijas civilās lidostas. |
| --- | --- |

(59)

RLA ir bezpeļņas privāto tiesību juridiska persona, kas pārstāv Rumānijas civilās lidostas.

| (60) | RLA piezīmēs par procedūras sākšanas lēmumu īpašu vērību pievērš aspektiem, kas saistīti ar valsts atbalsta shēmu infrastruktūras finansēšanai. RLA būtībā apgalvo, ka Rumānijā jāuzlabo vairuma reģionālo lidostu infrastruktūra un ka tā ir daudz sliktākā stāvoklī nekā citu ES dalībvalstu lidostās. Saskaņā ar RLA pausto valsts finansējums lidostas infrastruktūras uzlabošanai būtu pamatojams ar to, ka Rumānijā nav reālu un drošu transporta alternatīvu (ne autoceļu, ne ātrvilcienu). |
| --- | --- |

(60)

RLA piezīmēs par procedūras sākšanas lēmumu īpašu vērību pievērš aspektiem, kas saistīti ar valsts atbalsta shēmu infrastruktūras finansēšanai. RLA būtībā apgalvo, ka Rumānijā jāuzlabo vairuma reģionālo lidostu infrastruktūra un ka tā ir daudz sliktākā stāvoklī nekā citu ES dalībvalstu lidostās. Saskaņā ar RLA pausto valsts finansējums lidostas infrastruktūras uzlabošanai būtu pamatojams ar to, ka Rumānijā nav reālu un drošu transporta alternatīvu (ne autoceļu, ne ātrvilcienu).

5.3.   KLUŽAS-NAPOKAS LIDOSTAS PIEZĪMES

KLUŽAS-NAPOKAS LIDOSTAS PIEZĪMES

| (61) | Saskaņā ar Klužas-Napokas lidostas pausto valsts finansējums, ko tai piešķīra vietējā padome, tika izmantots, lai subsidētu tikai darbības bez saimnieciska rakstura, un tādēļ uz to neattiecas Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar Klužas-Napokas lidostas pausto valsts finansējums, ko tai piešķīra vietējā padome, tika izmantots, lai subsidētu tikai darbības bez saimnieciska rakstura, un tādēļ uz to neattiecas Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas joma.

| (62) | Proti, attiecīgās summas, kas, iespējams, paredzētas, lai segtu izmaksas par atsevišķām lidostas teritorijā veiktām darbībām bez saimnieciska rakstura (piemēram, darbībām, ko veic robežpatruļa, īpašo spēku brigāde, muita, policija, speciālā aviācijas vienība), kā arī izmaksas infrastruktūras un aprīkojuma atbalstam, tostarp infrastruktūras uzturēšanai, uzlabošanai, pārvaldībai, izmaksas saistībā ar lidostas sniegtajiem papildpakalpojumiem, ugunsgrēku novēršanu, ārkārtas palīdzību, drošības pasākumiem. Saskaņā ar Klužas-Napokas lidostas pausto par šīm izmaksām ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras, un tāpēc uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(62)

Proti, attiecīgās summas, kas, iespējams, paredzētas, lai segtu izmaksas par atsevišķām lidostas teritorijā veiktām darbībām bez saimnieciska rakstura (piemēram, darbībām, ko veic robežpatruļa, īpašo spēku brigāde, muita, policija, speciālā aviācijas vienība), kā arī izmaksas infrastruktūras un aprīkojuma atbalstam, tostarp infrastruktūras uzturēšanai, uzlabošanai, pārvaldībai, izmaksas saistībā ar lidostas sniegtajiem papildpakalpojumiem, ugunsgrēku novēršanu, ārkārtas palīdzību, drošības pasākumiem. Saskaņā ar Klužas-Napokas lidostas pausto par šīm izmaksām ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras, un tāpēc uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi.

| (63) | Lidosta arī norādīja, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta nav reģistrējusi darbības zaudējumus. |
| --- | --- |

(63)

Lidosta arī norādīja, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta nav reģistrējusi darbības zaudējumus.

6.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

RUMĀNIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (64) | Rumānija 2011. gada 17. oktobra vēstulē iesniedza Komisijai savas piezīmes par tiem apsvērumiem, ko izmeklēšanā iesniedza ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(64)

Rumānija 2011. gada 17. oktobra vēstulē iesniedza Komisijai savas piezīmes par tiem apsvērumiem, ko izmeklēšanā iesniedza ieinteresētās personas.

| (65) | Lai gan uzmanība šajās piezīmēs galvenokārt pievērsta tikai paziņotā valsts atbalsta shēmai attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, vairākas piezīmes attiecas uz šajā lēmumā aplūkojamo darbības subsīdiju novērtēšanu. Šīs piezīmes ir apkopotas turpmāk. |
| --- | --- |

(65)

Lai gan uzmanība šajās piezīmēs galvenokārt pievērsta tikai paziņotā valsts atbalsta shēmai attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, vairākas piezīmes attiecas uz šajā lēmumā aplūkojamo darbības subsīdiju novērtēšanu. Šīs piezīmes ir apkopotas turpmāk.

| (66) | Rumānija uzskata, ka vairuma Rumānijas reģionālo lidostu ikgadējā noslodze nepārsniedz 50 000 pasažieru un ka neviena no šīm lidostām līdz 2015. gadam nepārsniegs 300 000 pasažieru līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Rumānija uzskata, ka valsts atbalsts šīm lidostām visdrīzāk neietekmē konkurenci un nekropļo tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(66)

Rumānija uzskata, ka vairuma Rumānijas reģionālo lidostu ikgadējā noslodze nepārsniedz 50 000 pasažieru un ka neviena no šīm lidostām līdz 2015. gadam nepārsniegs 300 000 pasažieru līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Rumānija uzskata, ka valsts atbalsts šīm lidostām visdrīzāk neietekmē konkurenci un nekropļo tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (67) | Saskaņā ar Rumānijas pausto arī attālums starp šīm lidostām nekādi nevarētu ietekmēt to attīstību. To nosaka tas, ka pat tajos gadījumos, ja lineārais attālums starp lidostām nepārsniedz 100 km, ceļā pavadītais laiks parasti pārsniedz 2 stundas, tādējādi attiecīgās lidostas savstarpēji nekonkurē. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar Rumānijas pausto arī attālums starp šīm lidostām nekādi nevarētu ietekmēt to attīstību. To nosaka tas, ka pat tajos gadījumos, ja lineārais attālums starp lidostām nepārsniedz 100 km, ceļā pavadītais laiks parasti pārsniedz 2 stundas, tādējādi attiecīgās lidostas savstarpēji nekonkurē.

7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (68) | Kā iepriekš paskaidrots 10. apsvērumā, pēc tam, kad Rumānija atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam. Tāpēc turpmāk izklāstītais novērtējums attiecas uz minēto pasākumu. |
| --- | --- |

(68)

Kā iepriekš paskaidrots 10. apsvērumā, pēc tam, kad Rumānija atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam. Tāpēc turpmāk izklāstītais novērtējums attiecas uz minēto pasākumu.

| (69) | Ņemot vērā lēmumus par oficiālas izmeklēšanas sākšanu attiecībā uz Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu, kas pieņemti 2015. gada 31. jūlijā (sk. iepriekš minēto 39. punktu), Komisija uzskata, ka ir pareizi izbeigt šo izmeklēšanu attiecībā uz visām lidostām, kurās tā bija sākta, izņemot Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu. Komisija plāno izbeigt izmeklēšanu SA.30931 attiecībā uz šīm divām lidostām kopā ar izmeklēšanām, kas sāktas 2015. gada 31. jūlijā. Tādējādi turpmāk izklāstītais novērtējums attiecas tikai uz pasākumiem, kas īstenoti par labu pārējām 11 lidostām. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā lēmumus par oficiālas izmeklēšanas sākšanu attiecībā uz Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu, kas pieņemti 2015. gada 31. jūlijā (sk. iepriekš minēto 39. punktu), Komisija uzskata, ka ir pareizi izbeigt šo izmeklēšanu attiecībā uz visām lidostām, kurās tā bija sākta, izņemot Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu. Komisija plāno izbeigt izmeklēšanu SA.30931 attiecībā uz šīm divām lidostām kopā ar izmeklēšanām, kas sāktas 2015. gada 31. jūlijā. Tādējādi turpmāk izklāstītais novērtējums attiecas tikai uz pasākumiem, kas īstenoti par labu pārējām 11 lidostām.

7.1.   ATBALSTA ESĪBA

ATBALSTA ESĪBA

| (70) | Līguma 107. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(70)

Līguma 107. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (71) | Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. Proti:






  a) | finansiālo atbalstu ir piešķīrusi valsts, vai arī tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(71)

Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. Proti:

a)

finansiālo atbalstu ir piešķīrusi valsts, vai arī tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem;

| b) | finansiālais atbalsts rada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; |
| --- | --- |

b)

finansiālais atbalsts rada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai;

| c) | finansiālais atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

c)

finansiālais atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus;

| d) | finansiālais atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

finansiālais atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.1.1.   
  Saimnieciskā darbība un jēdziens “uzņēmums”

Saimnieciskā darbība un jēdziens “uzņēmums”

| (72) | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Komisijai vispirms jānosaka, vai lidostu pārvaldnieki ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru vienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta (18). Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Komisijai vispirms jānosaka, vai lidostu pārvaldnieki ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru vienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta (18). Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū.

18

| (73) | Leipzig/Halle lidostas lietā Vispārējā tiesa noteica, ka no dienas, kad stājās spēkā spriedums Aéroports de Paris lietā (2000. gada 12. decembris), lidostu infrastruktūras finansēšanu vairs nevar izslēgt no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(73)

Leipzig/Halle lidostas lietā Vispārējā tiesa noteica, ka no dienas, kad stājās spēkā spriedums Aéroports de Paris lietā (2000. gada 12. decembris), lidostu infrastruktūras finansēšanu vairs nevar izslēgt no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

Leipzig/Halle

Aéroports de Paris

| (74) | Tāpēc Komisija uzskata, ka vismaz no 2000. gada 12. decembra lidostas pārvaldnieks ir veicis saimniecisko darbību un ka tas ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 29. punktu). |
| --- | --- |

(74)

Tāpēc Komisija uzskata, ka vismaz no 2000. gada 12. decembra lidostas pārvaldnieks ir veicis saimniecisko darbību un ka tas ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 29. punktu).

7.1.2.   
  Sabiedriskās kārtības joma

Sabiedriskās kārtības joma

| (75) | Lai gan lidostu pārvaldnieki jāuzskata par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē vismaz no 2000. gada 12. decembra, jāatgādina, ka ne visas lidostu pārvaldnieku darbības vienmēr ir saimnieciska rakstura (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 34. punktu) (19). |
| --- | --- |

(75)

Lai gan lidostu pārvaldnieki jāuzskata par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē vismaz no 2000. gada 12. decembra, jāatgādina, ka ne visas lidostu pārvaldnieku darbības vienmēr ir saimnieciska rakstura (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 34. punktu) (19).

19

| (76) | Tiesa ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(76)

Tiesa ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi.

| (77) | Tāpēc finansējums, kas paredzēts ar sabiedriskās kārtības jomu saistītām darbībām vai infrastruktūrai, kura kopumā ir tieši saistīta ar šīm darbībām, nav valsts atbalsts (20). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes vadība, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 35. punktu) (21). |
| --- | --- |

(77)

Tāpēc finansējums, kas paredzēts ar sabiedriskās kārtības jomu saistītām darbībām vai infrastruktūrai, kura kopumā ir tieši saistīta ar šīm darbībām, nav valsts atbalsts (20). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes vadība, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 35. punktu) (21).

20

21

| (78) | Tomēr tādu darbību publiska finansēšana, kas nav saimnieciskās darbības, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviosabiedrībām un lidostu pārvaldniekiem. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru priekšrocība tiek konstatēta, ja publiskās iestādes atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas ir raksturīgas to saimnieciskajai darbībai (22). Tāpēc, ja attiecīgā tiesību sistēmā tas ir normāli, ka aviosabiedrības vai lidostu pārvaldnieki sedz noteiktu pakalpojumu izmaksas, turpretī citām aviosabiedrībām vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu publisko iestāžu vārdā, nav jāsedz šīs izmaksas, tad lidostu pārvaldnieki var gūt priekšrocību pat tad, ja šie pakalpojumi paši par sevi netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 37. punktu). |
| --- | --- |

(78)

Tomēr tādu darbību publiska finansēšana, kas nav saimnieciskās darbības, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviosabiedrībām un lidostu pārvaldniekiem. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru priekšrocība tiek konstatēta, ja publiskās iestādes atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas ir raksturīgas to saimnieciskajai darbībai (22). Tāpēc, ja attiecīgā tiesību sistēmā tas ir normāli, ka aviosabiedrības vai lidostu pārvaldnieki sedz noteiktu pakalpojumu izmaksas, turpretī citām aviosabiedrībām vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu publisko iestāžu vārdā, nav jāsedz šīs izmaksas, tad lidostu pārvaldnieki var gūt priekšrocību pat tad, ja šie pakalpojumi paši par sevi netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 37. punktu).

22

| (79) | Nevienā brīdī Rumānija neapgalvoja, ka ar finansējumu, kas piešķirts kādai no reģionālajām lidostām, uz kurām attiecas šis lēmums, segtas izmaksas, kas būtu atzīstamas par sabiedriskās kārtības jomas izmaksām. To izmeklēšanas laikā neapgalvoja arī neviens no lidostu pārvaldniekiem, izņemot Klužas-Napokas lidostas pārvaldnieku. Faktiski kompensācijas mehānisms ir paredzēts, lai segtu starpību starp lidostu ieņēmumiem un zaudējumiem, nenošķirot sabiedriskās kārtības jomas izmaksas un citus izmaksu veidus. Šo jautājumu var atstāt atklātu attiecībā uz Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu, jo ar šo lēmumu netiek izbeigtas ierosinātās izmeklēšanas attiecībā uz minētajām lidostām. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija secina, ka konkrētie pasākumi nav kompensācija par sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām izmaksām. |
| --- | --- |

(79)

Nevienā brīdī Rumānija neapgalvoja, ka ar finansējumu, kas piešķirts kādai no reģionālajām lidostām, uz kurām attiecas šis lēmums, segtas izmaksas, kas būtu atzīstamas par sabiedriskās kārtības jomas izmaksām. To izmeklēšanas laikā neapgalvoja arī neviens no lidostu pārvaldniekiem, izņemot Klužas-Napokas lidostas pārvaldnieku. Faktiski kompensācijas mehānisms ir paredzēts, lai segtu starpību starp lidostu ieņēmumiem un zaudējumiem, nenošķirot sabiedriskās kārtības jomas izmaksas un citus izmaksu veidus. Šo jautājumu var atstāt atklātu attiecībā uz Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu, jo ar šo lēmumu netiek izbeigtas ierosinātās izmeklēšanas attiecībā uz minētajām lidostām. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija secina, ka konkrētie pasākumi nav kompensācija par sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām izmaksām.

7.1.3.   
  Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (80) | Valsts atbalsta jēdziens attiecas uz ikvienu tieši vai netieši piešķirtu priekšrocību, ko finansē no valsts līdzekļiem un piešķir valsts vai starpnieks, kurš darbojas atbilstoši tam piešķirtajām pilnvarām. Tādējādi tas attiecas uz visām priekšrocībām, ko piešķir dalībvalstu reģionālās vai vietējās iestādes neatkarīgi no to statusa un mērķa (23). |
| --- | --- |

(80)

Valsts atbalsta jēdziens attiecas uz ikvienu tieši vai netieši piešķirtu priekšrocību, ko finansē no valsts līdzekļiem un piešķir valsts vai starpnieks, kurš darbojas atbilstoši tam piešķirtajām pilnvarām. Tādējādi tas attiecas uz visām priekšrocībām, ko piešķir dalībvalstu reģionālās vai vietējās iestādes neatkarīgi no to statusa un mērķa (23).

23

| (81) | Šajā gadījumā valsts vai vietējās iestādes finansējumu ir piešķīrušas tieši, izmantojot savus resursus. Tāpēc Komisija apstiprina, ka visi novērtējamie pasākumi ir īstenoti, izmantojot valsts līdzekļus, un ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(81)

Šajā gadījumā valsts vai vietējās iestādes finansējumu ir piešķīrušas tieši, izmantojot savus resursus. Tāpēc Komisija apstiprina, ka visi novērtējamie pasākumi ir īstenoti, izmantojot valsts līdzekļus, un ir attiecināmi uz valsti.

7.1.4.   
  Selektīva ekonomiska priekšrocība

Selektīva ekonomiska priekšrocība

| (82) | Lidostu pārvaldniekiem piešķirtais valsts finansējums bija paredzēts, lai kompensētu zaudējumus, kas rodas, tiem veicot savu parasto darbību. Nekas Komisijai pieejamos faktiskajos pierādījumos vai no Rumānijas vai trešām personām saņemtajās piezīmēs neliecina, ka piešķīrējas iestādes varētu sagaidīt kādu finansiālo atdevi no šiem finansējuma pasākumiem pēc tam, kad tās nolēma tos piešķirt. Tādēļ apspriežamie pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam. |
| --- | --- |

(82)

Lidostu pārvaldniekiem piešķirtais valsts finansējums bija paredzēts, lai kompensētu zaudējumus, kas rodas, tiem veicot savu parasto darbību. Nekas Komisijai pieejamos faktiskajos pierādījumos vai no Rumānijas vai trešām personām saņemtajās piezīmēs neliecina, ka piešķīrējas iestādes varētu sagaidīt kādu finansiālo atdevi no šiem finansējuma pasākumiem pēc tam, kad tās nolēma tos piešķirt. Tādēļ apspriežamie pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam.

| (83) | Izmeklēšanas gaitā Rumānija apgalvoja, ka apstrīdētais valsts finansējums ir kompensācija par VTNP sniegšanu. |
| --- | --- |

(83)

Izmeklēšanas gaitā Rumānija apgalvoja, ka apstrīdētais valsts finansējums ir kompensācija par VTNP sniegšanu.

| (84) | Attiecībā uz uzņēmumiem, kam uzticēts sniegt VTNP, lai secinātu, vai novērtējamie pasākumi ir ekonomiska priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisijai jāpārbauda, vai ir ievēroti nosacījumi, ko Tiesa izklāstījusi savā spriedumā Altmark lietā (24). Minētie nosacījumi ir šādi:






  a) | saņēmējam uzņēmumam faktiski ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, un šīm saistībām ir jābūt skaidri noteiktām (turpmāk “pirmais Altmark nosacījums”); |
| --- | --- | --- |

(84)

Attiecībā uz uzņēmumiem, kam uzticēts sniegt VTNP, lai secinātu, vai novērtējamie pasākumi ir ekonomiska priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisijai jāpārbauda, vai ir ievēroti nosacījumi, ko Tiesa izklāstījusi savā spriedumā Altmark lietā (24). Minētie nosacījumi ir šādi:

Altmark

24

a)

saņēmējam uzņēmumam faktiski ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, un šīm saistībām ir jābūt skaidri noteiktām (turpmāk “pirmais Altmark nosacījums”);

Altmark

| b) | kritērijiem, uz kuru pamata tiek aprēķināta kompensācija, jābūt noteiktiem pirms kompensācijas piešķiršanas, turklāt kompensācijas aprēķina metodikai jābūt objektīvi pamatotai un pārredzamai (turpmāk “otrais Altmark nosacījums”); |
| --- | --- |

b)

kritērijiem, uz kuru pamata tiek aprēķināta kompensācija, jābūt noteiktiem pirms kompensācijas piešķiršanas, turklāt kompensācijas aprēķina metodikai jābūt objektīvi pamatotai un pārredzamai (turpmāk “otrais Altmark nosacījums”);

Altmark

| c) | kompensācija nedrīkst pārsniegt to, kāda nepieciešama, lai pilnībā vai daļēji segtu izmaksas, ko rada sabiedrisko pakalpojumu saistību pildīšana, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (turpmāk “trešais Altmark nosacījums”); |
| --- | --- |

c)

kompensācija nedrīkst pārsniegt to, kāda nepieciešama, lai pilnībā vai daļēji segtu izmaksas, ko rada sabiedrisko pakalpojumu saistību pildīšana, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (turpmāk “trešais Altmark nosacījums”);

Altmark

| d) | ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kura ļautu izvēlēties pretendentu, kas spētu sniegt sabiedrībai šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (turpmāk “ceturtais Altmark nosacījums”). |
| --- | --- |

d)

ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kura ļautu izvēlēties pretendentu, kas spētu sniegt sabiedrībai šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (turpmāk “ceturtais Altmark nosacījums”).

Altmark

| (85) | Šiem četriem nosacījumiem jābūt izpildītiem kumulatīvi. Tāpēc, pamatojoties uz Altmark spriedumu, ja viens no tiem nav izpildīts, nevar apgalvot, ka apspriežamie pasākumi neietver ekonomisko priekšrocību. |
| --- | --- |

(85)

Šiem četriem nosacījumiem jābūt izpildītiem kumulatīvi. Tāpēc, pamatojoties uz Altmark spriedumu, ja viens no tiem nav izpildīts, nevar apgalvot, ka apspriežamie pasākumi neietver ekonomisko priekšrocību.

Altmark

7.1.4.1.   Pirmais Altmark nosacījums

Pirmais Altmark

| (86) | Pirmā Altmark nosacījuma prasība sakrīt ar prasību par skaidru pilnvarojumu un VTNP definīciju, kas sniegta Līguma 106. panta 2. punktā (25). |
| --- | --- |

(86)

Pirmā Altmark nosacījuma prasība sakrīt ar prasību par skaidru pilnvarojumu un VTNP definīciju, kas sniegta Līguma 106. panta 2. punktā (25).

Altmark

25

| (87) | Līguma 106. panta 2. punktu piemēro tikai “uzņēmumiem, kam uzticēti sabiedriski pakalpojumi” [vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi]. Tiesa ir konsekventi uzsvērusi vajadzību pēc pilnvarojuma akta (26). Tāpēc nepieciešamība skaidri definēt VTNP ir raksturīga pilnvarojuma idejai un nav nošķirama no tās, un tādējādi tā tieši izriet no Līguma 106. panta 2. punkta. |
| --- | --- |

(87)

Līguma 106. panta 2. punktu piemēro tikai “uzņēmumiem, kam uzticēti sabiedriski pakalpojumi” [vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi]. Tiesa ir konsekventi uzsvērusi vajadzību pēc pilnvarojuma akta (26). Tāpēc nepieciešamība skaidri definēt VTNP ir raksturīga pilnvarojuma idejai un nav nošķirama no tās, un tādējādi tā tieši izriet no Līguma 106. panta 2. punkta.

26

| (88) | Komisija jau 2001. gada paziņojumā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem uzsvēra saikni starp skaidru definīciju, pilnvarojumu un VTNP kompensācijas nepieciešamību un proporcionalitāti atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam (27). Minētā paziņojuma 22. punktā norādīts, ka “jebkurā gadījumā, lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, publisko pakalpojumu uzdevums ir skaidri jānodefinē, un tā izpilde skaidri jāuzdod ar valsts iestāžu izdotu aktu (...). Šis pienākums ir jāveic, lai nodrošinātu juridisku skaidrību un pārredzamību attiecībā uz pilsoņiem, un tas ir nepieciešams arī Komisijai, lai tā spētu novērtēt proporcionalitāti”. Tādējādi pilnvarojums un definīcija ir loģisks priekšnoteikums tam, lai varētu jēgpilni novērtēt jebkuras kompensācijas proporcionalitātes līmeni. Savienības tiesas ir konsekventi uzsvērušas vajadzību pēc skaidras SPS definīcijas, lai varētu piemērot gan Altmark izņēmumu, gan Līguma 106. panta 2. punktu (28). |
| --- | --- |

(88)

Komisija jau 2001. gada paziņojumā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem uzsvēra saikni starp skaidru definīciju, pilnvarojumu un VTNP kompensācijas nepieciešamību un proporcionalitāti atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam (27). Minētā paziņojuma 22. punktā norādīts, ka “jebkurā gadījumā, lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, publisko pakalpojumu uzdevums ir skaidri jānodefinē, un tā izpilde skaidri jāuzdod ar valsts iestāžu izdotu aktu (...). Šis pienākums ir jāveic, lai nodrošinātu juridisku skaidrību un pārredzamību attiecībā uz pilsoņiem, un tas ir nepieciešams arī Komisijai, lai tā spētu novērtēt proporcionalitāti”. Tādējādi pilnvarojums un definīcija ir loģisks priekšnoteikums tam, lai varētu jēgpilni novērtēt jebkuras kompensācijas proporcionalitātes līmeni. Savienības tiesas ir konsekventi uzsvērušas vajadzību pēc skaidras SPS definīcijas, lai varētu piemērot gan Altmark izņēmumu, gan Līguma 106. panta 2. punktu (28).

27

Altmark

28

| (89) | Arī Komisijas 2011. gada paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (29) ir paskaidrots, ka VTNP un SPS jābūt skaidri definētiem jau iepriekš. Saskaņā ar minētā paziņojuma 51. pantu, lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktu, VTNP sniegšana jāuztic vienam vai vairākiem uzņēmumiem. Tāpēc valstij ir jāuztic attiecīgajiem uzņēmumiem īpašs uzdevums. Saskaņā ar pirmo Altmark kritēriju šim uzņēmumam ir jāpilda SPS. Tādējādi, lai atbilstu Altmark judikatūrai, ir vajadzīgs sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pilnvarojums, kurā definētas gan attiecīgā VTNP sniedzēja saistības, gan tās publiskās iestādes saistības, kas uzticējusi sniegt attiecīgo VTNP. Saskaņā ar 52. punktu tiesības sniegt sabiedrisko pakalpojumu jāpiešķir ar vienu vai vairākiem dokumentiem, kuros vismaz jānorāda SPS, attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā skartā teritorija, jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko attiecīgā iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(89)

Arī Komisijas 2011. gada paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (29) ir paskaidrots, ka VTNP un SPS jābūt skaidri definētiem jau iepriekš. Saskaņā ar minētā paziņojuma 51. pantu, lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktu, VTNP sniegšana jāuztic vienam vai vairākiem uzņēmumiem. Tāpēc valstij ir jāuztic attiecīgajiem uzņēmumiem īpašs uzdevums. Saskaņā ar pirmo Altmark kritēriju šim uzņēmumam ir jāpilda SPS. Tādējādi, lai atbilstu Altmark judikatūrai, ir vajadzīgs sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pilnvarojums, kurā definētas gan attiecīgā VTNP sniedzēja saistības, gan tās publiskās iestādes saistības, kas uzticējusi sniegt attiecīgo VTNP. Saskaņā ar 52. punktu tiesības sniegt sabiedrisko pakalpojumu jāpiešķir ar vienu vai vairākiem dokumentiem, kuros vismaz jānorāda SPS, attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā skartā teritorija, jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko attiecīgā iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam.

29

Altmark

Altmark

| (90) | Šajā gadījumā Rumānija apgalvoja, ka valsts finansējums, kas attiecīgajām lidostām piešķirts laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, ir kompensācija par VTNP sniegšanu. Rumānijā apgalvoja, ka Valdības lēmumā 398/1997 ir skaidri un pārredzami noteiktas SPS, kompensācijas aprēķināšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu. |
| --- | --- |

(90)

Šajā gadījumā Rumānija apgalvoja, ka valsts finansējums, kas attiecīgajām lidostām piešķirts laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, ir kompensācija par VTNP sniegšanu. Rumānijā apgalvoja, ka Valdības lēmumā 398/1997 ir skaidri un pārredzami noteiktas SPS, kompensācijas aprēķināšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu.

| (91) | Tomēr, lai gan Valdības lēmumā 398/1997 izklāstīts, ka tajā uzskaitītās lidostu darbības un kapitāla izmaksas būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu, kā arī norādītas darbības, kas jāveic lidostu pārvaldniekiem visās attiecīgajās lidostās (t. i., nav jāveic katrā lidostā atsevišķi), šajā lēmumā nevienam lidostas pārvaldniekam nav noteiktas skaidras SPS. |
| --- | --- |

(91)

Tomēr, lai gan Valdības lēmumā 398/1997 izklāstīts, ka tajā uzskaitītās lidostu darbības un kapitāla izmaksas būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu, kā arī norādītas darbības, kas jāveic lidostu pārvaldniekiem visās attiecīgajās lidostās (t. i., nav jāveic katrā lidostā atsevišķi), šajā lēmumā nevienam lidostas pārvaldniekam nav noteiktas skaidras SPS.

| (92) | Attiecībā uz Konstancas lidostu, lai gan Valdības lēmumā 523/1998 izklāstīts, kuras izmaksas ir vai nu jāpapildina ar valsts finansējumu, vai pilnīgi jāsedz no valsts finansējuma, kā arī norādītas darbības, kas jāveic lidostas pārvaldniekam, šajā lēmumā nevienam lidostas pārvaldniekam nav noteiktas skaidras SPS. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz Konstancas lidostu, lai gan Valdības lēmumā 523/1998 izklāstīts, kuras izmaksas ir vai nu jāpapildina ar valsts finansējumu, vai pilnīgi jāsedz no valsts finansējuma, kā arī norādītas darbības, kas jāveic lidostas pārvaldniekam, šajā lēmumā nevienam lidostas pārvaldniekam nav noteiktas skaidras SPS.

| (93) | Rumānijas apgalvojums par to, ka lidostu pakalpojumi varētu būt būtiski attiecīgo reģionu ekonomikas attīstībai vai tam, lai tiktu sasniegts stratēģiskās drošības mērķis, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka atbalsta saņēmējiem ir pareizi uzticēts sniegt VTNP tādā apmērā kā SPS. |
| --- | --- |

(93)

Rumānijas apgalvojums par to, ka lidostu pakalpojumi varētu būt būtiski attiecīgo reģionu ekonomikas attīstībai vai tam, lai tiktu sasniegts stratēģiskās drošības mērķis, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka atbalsta saņēmējiem ir pareizi uzticēts sniegt VTNP tādā apmērā kā SPS.

| (94) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai attiecīgās lidostas atzīstamas par reāliem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Komisijai nav atbildes, tā kā novērtējums šajā sakarā nav vajadzīgs, ņemot vērā to, ka – kā paskaidrots iepriekš – SPS nav skaidri definētas pilnvarojumā. Tādēļ Komisijai nav jāpieņem nostāja par šo aspektu. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai attiecīgās lidostas atzīstamas par reāliem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Komisijai nav atbildes, tā kā novērtējums šajā sakarā nav vajadzīgs, ņemot vērā to, ka – kā paskaidrots iepriekš – SPS nav skaidri definētas pilnvarojumā. Tādēļ Komisijai nav jāpieņem nostāja par šo aspektu.

| (95) | Tādēļ apspriežamie pasākumi neatbilst pirmajam Altmark nosacījumam. |
| --- | --- |

(95)

Tādēļ apspriežamie pasākumi neatbilst pirmajam Altmark nosacījumam.

Altmark

7.1.4.2.   Ceturtais Altmark nosacījums

Ceturtais Altmark

| (96) | Ceturtajā Altmark kritērijā paredzēts, ka kompensācija, lai to neuzskatītu par valsts atbalstu, ir jāierobežo līdz minimumam. Šis kritērijs ir ievērots, ja kompensācijas saņēmējs ir izraudzīts konkursa procedūrā, kas ļauj atlasīt pretendentu, kurš spēj nodrošināt sabiedrībai vajadzīgo VTNP par zemākajām izmaksām, vai, ja tādas nav, ja kompensācija ir aprēķināta, atsaucoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(96)

Ceturtajā Altmark kritērijā paredzēts, ka kompensācija, lai to neuzskatītu par valsts atbalstu, ir jāierobežo līdz minimumam. Šis kritērijs ir ievērots, ja kompensācijas saņēmējs ir izraudzīts konkursa procedūrā, kas ļauj atlasīt pretendentu, kurš spēj nodrošināt sabiedrībai vajadzīgo VTNP par zemākajām izmaksām, vai, ja tādas nav, ja kompensācija ir aprēķināta, atsaucoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām.

Altmark

| (97) | Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji nav izraudzīti konkursa procedūrā. Kā arī nav nekādu pierādījumu, kas norādītu, ka kompensācijas apjoms ir noteikts, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (nav pareizi definēts – sk. 86.–95. apsvērumu). Tāpēc Komisija uzskata, ka nevar atzīt, ka attiecīgais publiskais finansējums ir noteikts, pamatojoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(97)

Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji nav izraudzīti konkursa procedūrā. Kā arī nav nekādu pierādījumu, kas norādītu, ka kompensācijas apjoms ir noteikts, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (nav pareizi definēts – sk. 86.–95. apsvērumu). Tāpēc Komisija uzskata, ka nevar atzīt, ka attiecīgais publiskais finansējums ir noteikts, pamatojoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām.

| (98) | Tādējādi pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, neatbilst ceturtajam Altmark nosacījumam. |
| --- | --- |

(98)

Tādējādi pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, neatbilst ceturtajam Altmark nosacījumam.

Altmark

7.1.4.3.   Secinājums – selektīvas ekonomiskās priekšrocības esība

Secinājums – selektīvas ekonomiskās priekšrocības esība

| (99) | Tā kā pirmais un ceturtais Altmark nosacījums nav ievērots, Komisija konstatē, ka tie četri nosacījumi, ko Tiesa izklāstījusi Altmark lietā, šajā lietā nav kumulatīvi izpildīti. Tā kā tirgus ekonomikas dalībnieka princips nav ievērots – kā tas jau tika minēts iepriekš 82. apsvērumā –, novērtējamie pasākumi piešķīra lidostu pārvaldniekiem ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(99)

Tā kā pirmais un ceturtais Altmark nosacījums nav ievērots, Komisija konstatē, ka tie četri nosacījumi, ko Tiesa izklāstījusi Altmark lietā, šajā lietā nav kumulatīvi izpildīti. Tā kā tirgus ekonomikas dalībnieka princips nav ievērots – kā tas jau tika minēts iepriekš 82. apsvērumā –, novērtējamie pasākumi piešķīra lidostu pārvaldniekiem ekonomisku priekšrocību.

Altmark

Altmark

| (100) | Turklāt minētā ekonomiskā priekšrocība ir selektīva, jo tā ir vērsta uz konkrētiem uzņēmumiem, kas pieder pie noteiktas tautsaimniecības nozares, proti, lidostām. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt minētā ekonomiskā priekšrocība ir selektīva, jo tā ir vērsta uz konkrētiem uzņēmumiem, kas pieder pie noteiktas tautsaimniecības nozares, proti, lidostām.

7.1.5.   
  Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (101) | Konkurenci starp lidostām var izvērtēt, ņemot vērā aviosabiedrību izvēles kritērijus un jo īpaši salīdzinot tādus faktorus kā sniegtie lidostas pakalpojumi un attiecīgie klienti, iedzīvotāju skaits vai ekonomiskā aktivitāte, pārslodze, tas, vai pastāv piekļuve pa sauszemi, kā arī maksājumu līmenis un vispārējie komercnosacījumi, ko piemēro lidostas infrastruktūras un pakalpojumu izmantošanai (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 43. punktu). |
| --- | --- |

(101)

Konkurenci starp lidostām var izvērtēt, ņemot vērā aviosabiedrību izvēles kritērijus un jo īpaši salīdzinot tādus faktorus kā sniegtie lidostas pakalpojumi un attiecīgie klienti, iedzīvotāju skaits vai ekonomiskā aktivitāte, pārslodze, tas, vai pastāv piekļuve pa sauszemi, kā arī maksājumu līmenis un vispārējie komercnosacījumi, ko piemēro lidostas infrastruktūras un pakalpojumu izmantošanai (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 43. punktu).

| (102) | Turklāt lidostu pārvaldnieki konkurē lidostu infrastruktūras pārvaldības jomā, tostarp vietējās un reģionālās lidostās. Tādējādi lidostai piešķirtais valsts finansējums var kropļot konkurenci lidostu infrastruktūras ekspluatācijas tirgos. Turklāt lidostām piešķirtais valsts finansējums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību gaisa transporta tirgos visā Savienībā. Visbeidzot, valsts finansējums lidostām var ietekmēt arī konkurenci starp dažādiem transporta veidiem (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 44. punktu). |
| --- | --- |

(102)

Turklāt lidostu pārvaldnieki konkurē lidostu infrastruktūras pārvaldības jomā, tostarp vietējās un reģionālās lidostās. Tādējādi lidostai piešķirtais valsts finansējums var kropļot konkurenci lidostu infrastruktūras ekspluatācijas tirgos. Turklāt lidostām piešķirtais valsts finansējums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību gaisa transporta tirgos visā Savienībā. Visbeidzot, valsts finansējums lidostām var ietekmēt arī konkurenci starp dažādiem transporta veidiem (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 44. punktu).

| (103) | Tāpēc novērtējamie pasākumi izkropļoja konkurenci vai vismaz draudēja izkropļot konkurenci un ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(103)

Tāpēc novērtējamie pasākumi izkropļoja konkurenci vai vismaz draudēja izkropļot konkurenci un ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.1.6.   
  Secinājums par atbalsta esību

Secinājums par atbalsta esību

| (104) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija secina, ka novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts minētajām lidostām Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(104)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija secina, ka novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts minētajām lidostām Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.2.   ATBALSTA VEIDS – PASTĀVOŠS VAI JAUNS ATBALSTS?

ATBALSTA VEIDS – PASTĀVOŠS VAI JAUNS ATBALSTS?

| (105) | Novērtējums, kas veikts procedūras sākšanas lēmuma 3.2.2. iedaļā “Atbalsta veids – pastāvošs vai jauns atbalsts” (93., 94. un 95. punkts) par to, vai šis atbalsts būtu jāuzskata par pastāvošu vai jaunu atbalstu atbilstīgi V pielikuma noteikumiem Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, paliek spēkā. Tādēļ šos pasākumus neuzskata par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(105)

Novērtējums, kas veikts procedūras sākšanas lēmuma 3.2.2. iedaļā “Atbalsta veids – pastāvošs vai jauns atbalsts” (93., 94. un 95. punkts) par to, vai šis atbalsts būtu jāuzskata par pastāvošu vai jaunu atbalstu atbilstīgi V pielikuma noteikumiem Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, paliek spēkā. Tādēļ šos pasākumus neuzskata par pastāvošu atbalstu.

7.3.   ATBALSTA LIKUMĪBA

ATBALSTA LIKUMĪBA

| (106) | Pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, tika īstenoti pirms oficiāla apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas. Tādēļ tie ir nelikumīgs atbalsts, ja vien neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem Savienības aktā, ar ko paredz grupu atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma, kurš LESD 108. pantā noteikts konkrētām atbalsta kategorijām. Šajā gadījumā vienīgais iespējamais dokuments, ar kuru potenciāli varētu piešķirt šādu atbrīvojumu, ir 2005. gada VTNP lēmums. |
| --- | --- |

(106)

Pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, tika īstenoti pirms oficiāla apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas. Tādēļ tie ir nelikumīgs atbalsts, ja vien neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem Savienības aktā, ar ko paredz grupu atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma, kurš LESD 108. pantā noteikts konkrētām atbalsta kategorijām. Šajā gadījumā vienīgais iespējamais dokuments, ar kuru potenciāli varētu piešķirt šādu atbrīvojumu, ir 2005. gada VTNP lēmums.

| (107) | Izmeklēšanas gaitā Rumānija ir apgalvojusi, ka atbalsts attiecīgajām trīspadsmit lidostām varētu atbilst 2005. gada VTNP lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, kas bija spēkā tajā laikā, kad tika īstenoti apspriežamie pasākumi. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšanas gaitā Rumānija ir apgalvojusi, ka atbalsts attiecīgajām trīspadsmit lidostām varētu atbilst 2005. gada VTNP lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, kas bija spēkā tajā laikā, kad tika īstenoti apspriežamie pasākumi.

| (108) | 2005. gada VTNP lēmums tika piemērots lidostām:






  a) | kuru ikgadējā noslodze nepārsniedz 1 000 000 pasažieru; |
| --- | --- | --- |

(108)

2005. gada VTNP lēmums tika piemērots lidostām:

a)

kuru ikgadējā noslodze nepārsniedz 1 000 000 pasažieru;

| b) | kuru gada apgrozījums pirms nodokļu nomaksas nepārsniedz EUR 100 miljonus divus finanšu gadus pirms tiesību piešķiršanas sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuras saņem gada kompensāciju, kas nepārsniedz EUR 30 miljonus (30). |
| --- | --- |

b)

kuru gada apgrozījums pirms nodokļu nomaksas nepārsniedz EUR 100 miljonus divus finanšu gadus pirms tiesību piešķiršanas sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuras saņem gada kompensāciju, kas nepārsniedz EUR 30 miljonus (30).

30

| (109) | 2005. gada VTNP lēmumu piemēro tikai atbalstam, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saistībā ar reāliem VTNP pakalpojumiem. Lai saņemtu atbrīvojumu, sabiedrisko pakalpojumu kompensācijai par VTNP sniegšanu ir jāatbilst arī sīki izstrādātiem nosacījumiem, kas izklāstīti minētā lēmuma 4., 5. un 6. punktā (31). |
| --- | --- |

(109)

2005. gada VTNP lēmumu piemēro tikai atbalstam, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saistībā ar reāliem VTNP pakalpojumiem. Lai saņemtu atbrīvojumu, sabiedrisko pakalpojumu kompensācijai par VTNP sniegšanu ir jāatbilst arī sīki izstrādātiem nosacījumiem, kas izklāstīti minētā lēmuma 4., 5. un 6. punktā (31).

31

| (110) | 2005. gada VTNP lēmuma 4. pantā noteikts, ka VTNP sniegšanu uztic attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem tiesību aktiem, kuros inter alia noteikts SPS raksturs un ilgums, kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst un atmaksāt jebkādu kompensācijas pārmaksu. 2005. gada VTNP lēmuma 5. pantā noteikts, ka kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas nepieciešamas, lai izpildītu SPS, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Visbeidzot, 2005. gada VTNP lēmuma 6. pantā paredzēts, ka dalībvalstis veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz atbilstīgi 5. pantam noteikto apjomu. |
| --- | --- |

(110)

2005. gada VTNP lēmuma 4. pantā noteikts, ka VTNP sniegšanu uztic attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem tiesību aktiem, kuros inter alia noteikts SPS raksturs un ilgums, kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst un atmaksāt jebkādu kompensācijas pārmaksu. 2005. gada VTNP lēmuma 5. pantā noteikts, ka kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas nepieciešamas, lai izpildītu SPS, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Visbeidzot, 2005. gada VTNP lēmuma 6. pantā paredzēts, ka dalībvalstis veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz atbilstīgi 5. pantam noteikto apjomu.

inter alia

| (111) | Kā norādīts 7.1.4.1. iedaļā, Rumānija nav pierādījusi, ka lidostu pārvaldniekiem bija uzticētas skaidri definētas SPS, ņemot vērā iespējamos pilnvarojumus, uz kuriem tā pamatojās, proti, Valdības lēmumu 398/1997 un Valdības lēmumu 523/1998. Tāpēc 4. panta prasības nav izpildītas. |
| --- | --- |

(111)

Kā norādīts 7.1.4.1. iedaļā, Rumānija nav pierādījusi, ka lidostu pārvaldniekiem bija uzticētas skaidri definētas SPS, ņemot vērā iespējamos pilnvarojumus, uz kuriem tā pamatojās, proti, Valdības lēmumu 398/1997 un Valdības lēmumu 523/1998. Tāpēc 4. panta prasības nav izpildītas.

| (112) | Tādējādi atbalstu, kas sniegts vienpadsmit lidostu pārvaldniekiem, nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvotu no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(112)

Tādējādi atbalstu, kas sniegts vienpadsmit lidostu pārvaldniekiem, nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvotu no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu.

| (113) | Saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2012/21/ES (32) (turpmāk “2011. gada VTNP lēmums”) 10. pantu jebkuru atbalstu, kas īstenots pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un kas nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no paziņošanas prasības saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu, var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvot no iepriekšējas paziņošanas prasības, ja šis atbalsts atbilst šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem. To iemeslu dēļ, kas līdzīgi 7.1.4.1. iedaļā izklāstītajiem iemesliem, šis atbalsts neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti 2011. gada VTNP lēmuma 4., 5. un 6. pantā, kas lielā mērā ir līdzīgi 2005. gada VTNP lēmuma 4., 5. un 6. pantam. Tādējādi šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvotu no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2011. gada VTNP lēmumu. |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2012/21/ES (32) (turpmāk “2011. gada VTNP lēmums”) 10. pantu jebkuru atbalstu, kas īstenots pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un kas nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no paziņošanas prasības saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu, var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvot no iepriekšējas paziņošanas prasības, ja šis atbalsts atbilst šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem. To iemeslu dēļ, kas līdzīgi 7.1.4.1. iedaļā izklāstītajiem iemesliem, šis atbalsts neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti 2011. gada VTNP lēmuma 4., 5. un 6. pantā, kas lielā mērā ir līdzīgi 2005. gada VTNP lēmuma 4., 5. un 6. pantam. Tādējādi šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvotu no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2011. gada VTNP lēmumu.

32

| (114) | Tādējādi attiecīgie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(114)

Tādējādi attiecīgie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts.

7.4.   ATBALSTA SADERĪBA

ATBALSTA SADERĪBA

| (115) | Iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ šo atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu un 2011. gada VTNP lēmumu. Tādējādi Komisija izvērtēs apspriežamo pasākumu saderību, pamatojoties uz kritērijiem, kuri attiecīgi noteikti 2011. gada VTNP nostādnēs un 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs, kas, šķiet, ir vienīgie iespējamie juridiskie pamati, saskaņā ar kuriem šie pasākumi potenciāli varētu tikt atzīti par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(115)

Iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ šo atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu un 2011. gada VTNP lēmumu. Tādējādi Komisija izvērtēs apspriežamo pasākumu saderību, pamatojoties uz kritērijiem, kuri attiecīgi noteikti 2011. gada VTNP nostādnēs un 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs, kas, šķiet, ir vienīgie iespējamie juridiskie pamati, saskaņā ar kuriem šie pasākumi potenciāli varētu tikt atzīti par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

7.4.1.   
  Saderība atbilstīgi 2011. gada VTNP nostādnēm

Saderība atbilstīgi 2011. gada VTNP nostādnēm

| (116) | Līguma 106. panta 2. punktā noteikts, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti VTNP vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu ES interesēm.” |
| --- | --- |

(116)

Līguma 106. panta 2. punktā noteikts, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti VTNP vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu ES interesēm.”

de iure

de facto

| (117) | Minētajā pantā ir paredzēts izņēmums no Līguma 107. pantā ietvertā valsts atbalsta aizlieguma, ciktāl atbalsts ir nepieciešams un proporcionāls, lai nodrošinātu VTNP sniegšanu atbilstīgi pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem. Saskaņā ar Līguma 106. panta 3. punktu Komisijai jānodrošina šā panta piemērošana, tostarp precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskata, ka ir izpildīti nepieciešamības un proporcionalitātes kritēriji. |
| --- | --- |

(117)

Minētajā pantā ir paredzēts izņēmums no Līguma 107. pantā ietvertā valsts atbalsta aizlieguma, ciktāl atbalsts ir nepieciešams un proporcionāls, lai nodrošinātu VTNP sniegšanu atbilstīgi pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem. Saskaņā ar Līguma 106. panta 3. punktu Komisijai jānodrošina šā panta piemērošana, tostarp precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskata, ka ir izpildīti nepieciešamības un proporcionalitātes kritēriji.

| (118) | Līdz 2012. gada 31. janvārim Komisijas politiku, piemērojot atbrīvojumu no Līguma 106. panta 2. punkta, veidoja Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (turpmāk “2005. gada VTNP nostādnes”) (33) un 2005. gada VTNP lēmums. |
| --- | --- |

(118)

Līdz 2012. gada 31. janvārim Komisijas politiku, piemērojot atbrīvojumu no Līguma 106. panta 2. punkta, veidoja Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (turpmāk “2005. gada VTNP nostādnes”) (33) un 2005. gada VTNP lēmums.

33

| (119) | Bet 2012. gada 31. janvārī stājās spēkā jauns VTNP dokumentu kopums, kurā bija iekļautas Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011) (turpmāk “2011. gada VTNP nostādnes”) (34), un 2011. gada VTNP lēmums. |
| --- | --- |

(119)

Bet 2012. gada 31. janvārī stājās spēkā jauns VTNP dokumentu kopums, kurā bija iekļautas Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011) (turpmāk “2011. gada VTNP nostādnes”) (34), un 2011. gada VTNP lēmums.

34

| (120) | Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 69. punktu “Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros nelikumīgam atbalstam, attiecībā uz kuru tā pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja atbalsts tika piešķirts pirms šā datuma”. |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 69. punktu “Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros nelikumīgam atbalstam, attiecībā uz kuru tā pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja atbalsts tika piešķirts pirms šā datuma”.

| (121) | 2011. gada VTNP nostādņu 16. punktā ir izklāstītas prasības VTNP, lai varētu uzskatīt, ka pakalpojuma sniegšana ir uzticēta likumīgi. Proti, šo nostādņu 16. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka pilnvarojumā jāizskaidro SPS saturs un ilgums. Tāpēc šajā gadījumā to pašu iemeslu dēļ, kas jau iepriekš izklāstīti 7.1.4.1. un 7.3. iedaļā, konkrēto atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu atbilstīgi 2011. gada VTNP nostādnēm. |
| --- | --- |

(121)

2011. gada VTNP nostādņu 16. punktā ir izklāstītas prasības VTNP, lai varētu uzskatīt, ka pakalpojuma sniegšana ir uzticēta likumīgi. Proti, šo nostādņu 16. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka pilnvarojumā jāizskaidro SPS saturs un ilgums. Tāpēc šajā gadījumā to pašu iemeslu dēļ, kas jau iepriekš izklāstīti 7.1.4.1. un 7.3. iedaļā, konkrēto atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu atbilstīgi 2011. gada VTNP nostādnēm.

| (122) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgo atbalsta pasākumu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(122)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgo atbalsta pasākumu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam.

7.4.2.   
  Saderība atbilstīgi 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm

Saderība atbilstīgi 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm

| (123) | 2014. gada Aviācijas pamatnostādnes piemēro darbības atbalstam, kas piešķirts lidostām līdz 2014. gada 4. aprīlim (35). Saderības nosacījumi, kas paredzēti 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs attiecībā uz darbības atbalstu lidostām, atšķiras atkarībā no tā, vai atbalsts piešķirts pirms vai pēc 2014. gada 4. aprīļa – dienas, kad šīs pamatnostādnes stājas spēkā (36). |
| --- | --- |

(123)

2014. gada Aviācijas pamatnostādnes piemēro darbības atbalstam, kas piešķirts lidostām līdz 2014. gada 4. aprīlim (35). Saderības nosacījumi, kas paredzēti 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs attiecībā uz darbības atbalstu lidostām, atšķiras atkarībā no tā, vai atbalsts piešķirts pirms vai pēc 2014. gada 4. aprīļa – dienas, kad šīs pamatnostādnes stājas spēkā (36).

35

36

| (124) | Darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu stāšanās spēkā, tas ir, pirms 2014. gada 4. aprīļa, var atzīt par saderīgu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – šis nosacījums inter alia ir izpildīts, ja atbalsts palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģionālo attīstību (37); |
| --- | --- | --- |

(124)

Darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu stāšanās spēkā, tas ir, pirms 2014. gada 4. aprīļa, var atzīt par saderīgu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – šis nosacījums inter alia ir izpildīts, ja atbalsts palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģionālo attīstību (37);

ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

inter alia

37

| b) | valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība – dalībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts (38); |
| --- | --- |

b)

valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība – dalībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts (38);

valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība –

38

| c) | valsts iejaukšanās nepieciešamība – atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (39); |
| --- | --- |

c)

valsts iejaukšanās nepieciešamība – atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (39);

valsts iejaukšanās nepieciešamība

39

| d) | stimulējošas ietekmes pastāvēšana – šis nosacījums ir izpildīts, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta – ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu – saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts (40); |
| --- | --- |

d)

stimulējošas ietekmes pastāvēšana – šis nosacījums ir izpildīts, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta – ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu – saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts (40);

stimulējošas ietekmes pastāvēšana

40

| e) | atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jāaprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu (41); |
| --- | --- |

e)

atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jāaprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu (41);

atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts)

41

| f) | izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (42). |
| --- | --- |

f)

izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (42).

izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

42

7.4.2.1.   Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

| (125) | Darbības atbalsta pasākumi, kas īstenoti par labu Rumānijas reģionālajām lidostām, bija paredzēti, lai lidostām nodrošinātu pietiekami daudz kapitāla un tās turpinātu darboties rentabli. Saskaņā ar Rumānijas pausto reģionālajām lidostām ir būtiska nozīme, veicinot aptvēruma teritoriju pieejamību, un konkrētais finansējums uzlaboja lidostas drošību un efektivitāti, vienlaikus veicinot plašāku reģionālās attīstības mērķu sasniegšanu. Turklāt piemērotākais transporta veids uz/no šiem reģioniem ir gaisa transports, neatkarīgi no autoceļa/dzelzceļa pakalpojumiem, kas Rumānijā, ņemot vērā infrastruktūras slikto stāvokli, tomēr ir saistīti ar būtiski ilgāku ceļā pavadīto laiku. |
| --- | --- |

(125)

Darbības atbalsta pasākumi, kas īstenoti par labu Rumānijas reģionālajām lidostām, bija paredzēti, lai lidostām nodrošinātu pietiekami daudz kapitāla un tās turpinātu darboties rentabli. Saskaņā ar Rumānijas pausto reģionālajām lidostām ir būtiska nozīme, veicinot aptvēruma teritoriju pieejamību, un konkrētais finansējums uzlaboja lidostas drošību un efektivitāti, vienlaikus veicinot plašāku reģionālās attīstības mērķu sasniegšanu. Turklāt piemērotākais transporta veids uz/no šiem reģioniem ir gaisa transports, neatkarīgi no autoceļa/dzelzceļa pakalpojumiem, kas Rumānijā, ņemot vērā infrastruktūras slikto stāvokli, tomēr ir saistīti ar būtiski ilgāku ceļā pavadīto laiku.

| (126) | Tomēr Komisija norāda, ka, ņemot vērā atsevišķu izmeklēšanā iesaistīto lidostu tiešo tuvumu, lidostu infrastruktūras iespējamo pārklāšanos varētu likt apšaubīt secinājums, ka šo lidostu finansēšana atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim. Tāpēc Komisijai jāizvērtē, vai šo lidostu finansēšana nerada lidostu infrastruktūras pārklāšanos vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr Komisija norāda, ka, ņemot vērā atsevišķu izmeklēšanā iesaistīto lidostu tiešo tuvumu, lidostu infrastruktūras iespējamo pārklāšanos varētu likt apšaubīt secinājums, ka šo lidostu finansēšana atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim. Tāpēc Komisijai jāizvērtē, vai šo lidostu finansēšana nerada lidostu infrastruktūras pārklāšanos vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā.

| (127) | 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs “lidostas aptvēruma teritorija” ir definēta kā ģeogrāfiskā tirgus robežas, ko parasti veido apgabals, kas ir 100 km rādiusā ap lidostu vai no kura uz lidostu ceļā pavadītais laiks nepārsniedz 60 minūtes, izmantojot automobili, autobusu, vilcienu vai ātrvilcienu. Konkrētas lidostas aptvēruma teritorijas definīcijā jāņem vērā katras konkrētās lidostas specifika. Aptvēruma teritorijas lielums un forma ir atkarīgi no vairākiem lidostas raksturlielumiem, tostarp tās darījumdarbības modeļa, atrašanās vietas un apkalpotajiem galamērķiem. |
| --- | --- |

(127)

2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs “lidostas aptvēruma teritorija” ir definēta kā ģeogrāfiskā tirgus robežas, ko parasti veido apgabals, kas ir 100 km rādiusā ap lidostu vai no kura uz lidostu ceļā pavadītais laiks nepārsniedz 60 minūtes, izmantojot automobili, autobusu, vilcienu vai ātrvilcienu. Konkrētas lidostas aptvēruma teritorijas definīcijā jāņem vērā katras konkrētās lidostas specifika. Aptvēruma teritorijas lielums un forma ir atkarīgi no vairākiem lidostas raksturlielumiem, tostarp tās darījumdarbības modeļa, atrašanās vietas un apkalpotajiem galamērķiem.

| (128) | Kā iepriekš izklāstīts 24. apsvērumā, vienīgās lidostas, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā un kuru aptvēruma teritorijā, proti 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā, izmantojot automašīnu, vilcienu vai ātrvilcienu, atrodas cita lidosta (kā izklāstīts 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 12. apakšpunktā), ir Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta. Attiecībā uz visām pārējām lidostām Komisija uzskata, ka šis atbalsts veicināja infrastruktūras uzturēšanu darba kārtībā, kas vajadzīga pilsoņu mobilitātes un to reģionu pieejamības nodrošināšanai, kuros šīs lidostas atrodas, jo īpaši ņemot vērā autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras slikto kvalitāti. Tādēļ attiecībā uz šīm lidostām atbalsts veicināja Savienības kopīgu interešu mērķa sasniegšanu. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija norāda turpmāko. |
| --- | --- |

(128)

Kā iepriekš izklāstīts 24. apsvērumā, vienīgās lidostas, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā un kuru aptvēruma teritorijā, proti 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā, izmantojot automašīnu, vilcienu vai ātrvilcienu, atrodas cita lidosta (kā izklāstīts 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 12. apakšpunktā), ir Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta. Attiecībā uz visām pārējām lidostām Komisija uzskata, ka šis atbalsts veicināja infrastruktūras uzturēšanu darba kārtībā, kas vajadzīga pilsoņu mobilitātes un to reģionu pieejamības nodrošināšanai, kuros šīs lidostas atrodas, jo īpaši ņemot vērā autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras slikto kvalitāti. Tādēļ attiecībā uz šīm lidostām atbalsts veicināja Savienības kopīgu interešu mērķa sasniegšanu. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija norāda turpmāko.

Aradas lidosta

Aradas lidosta

| (129) | Aradas lidosta atrodas tikai 50 km attālumā no Timišoaras, kas sasniedzama pa autoceļu 40 minūtēs. |
| --- | --- |

(129)

Aradas lidosta atrodas tikai 50 km attālumā no Timišoaras, kas sasniedzama pa autoceļu 40 minūtēs.

| (130) | Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Timišoaras un Aradas lidostai bija dažādi darījumdarbības modeļi. Timišoara bija labi izveidota lidosta, kas īstenoja tādu darījumdarbības modeli, kurš būtiski atšķīrās no Aradas lidostas modeļa. Timišoaras lidosta piedāvāja galvenokārt regulārus lidojumus, kurus veica reģionāli un starptautiski pilna servisa pārvadātāji un kuri savienoja Timišoaru ar vairākām Rumānijas un Eiropas pilsētām (43), savukārt, kā minēts iepriekš 28. un 31. apsvērumā, Aradas lidostas darījumdarbības modeļa pamatā bija zemo cenu pārvadājumi. Abas lidostas turpināja darboties saskaņā ar dažādiem modeļiem, kamēr, sākot no 2009. gada, Aradas lidostā krasi samazinājās un pēc tam izsīka zemo cenu pārvadājumi (2015. gadā lidosta apkalpoja tikai 8 632 pasažierus, un saskaņā ar publiski pieejamo informāciju 2016. gadā tā vispār neveica pasažieru komercpārvadājumus), bet Timišoaras lidosta pievērsās zemo cenu pārvadājumiem. Tas, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā un arī vēlāk Timišoaras un Aradas lidostu darījumdarbības modeļi atšķīrās, norāda uz to, ka abas lidostas viena otru aizstāj nepilnīgi. |
| --- | --- |

(130)

Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Timišoaras un Aradas lidostai bija dažādi darījumdarbības modeļi. Timišoara bija labi izveidota lidosta, kas īstenoja tādu darījumdarbības modeli, kurš būtiski atšķīrās no Aradas lidostas modeļa. Timišoaras lidosta piedāvāja galvenokārt regulārus lidojumus, kurus veica reģionāli un starptautiski pilna servisa pārvadātāji un kuri savienoja Timišoaru ar vairākām Rumānijas un Eiropas pilsētām (43), savukārt, kā minēts iepriekš 28. un 31. apsvērumā, Aradas lidostas darījumdarbības modeļa pamatā bija zemo cenu pārvadājumi. Abas lidostas turpināja darboties saskaņā ar dažādiem modeļiem, kamēr, sākot no 2009. gada, Aradas lidostā krasi samazinājās un pēc tam izsīka zemo cenu pārvadājumi (2015. gadā lidosta apkalpoja tikai 8 632 pasažierus, un saskaņā ar publiski pieejamo informāciju 2016. gadā tā vispār neveica pasažieru komercpārvadājumus), bet Timišoaras lidosta pievērsās zemo cenu pārvadājumiem. Tas, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā un arī vēlāk Timišoaras un Aradas lidostu darījumdarbības modeļi atšķīrās, norāda uz to, ka abas lidostas viena otru aizstāj nepilnīgi.

43

| (131) | Saskaņā ar Aviācijas pamatnostādņu 85. punktu nerentablu lidostu darbības pārklāšanās vai papildu neizmantotas jaudas radīšana nepalīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šajā sakarā Komisija norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā Timišoara bija rentabla. Turklāt Timišoaras lidosta laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam veica ieguldījumus vairākos termināļos, lai palielinātu savu jaudu un varētu paplašināt gaisa pārvadājumus (piemēram, 2007. gadā tika paplašināts un modernizēts starptautisko lidojumu terminālis, bet laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam tika paplašināts vietējais izlidošanas terminālis). Tāpēc Timišoaras lidostai – jau daudz lielākai – bija jāiegulda izaugsmē, un ir maz ticams, ka bez atbalsta piešķiršanas Aradas lidostai Timišoara varētu uzņemt Aradas pārvadājumus bez papildu ieguldījumiem. Šī ir vēl viena norāde uz to, ka abas lidostas viena otru aizstāj nepilnīgi. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar Aviācijas pamatnostādņu 85. punktu nerentablu lidostu darbības pārklāšanās vai papildu neizmantotas jaudas radīšana nepalīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šajā sakarā Komisija norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā Timišoara bija rentabla. Turklāt Timišoaras lidosta laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam veica ieguldījumus vairākos termināļos, lai palielinātu savu jaudu un varētu paplašināt gaisa pārvadājumus (piemēram, 2007. gadā tika paplašināts un modernizēts starptautisko lidojumu terminālis, bet laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam tika paplašināts vietējais izlidošanas terminālis). Tāpēc Timišoaras lidostai – jau daudz lielākai – bija jāiegulda izaugsmē, un ir maz ticams, ka bez atbalsta piešķiršanas Aradas lidostai Timišoara varētu uzņemt Aradas pārvadājumus bez papildu ieguldījumiem. Šī ir vēl viena norāde uz to, ka abas lidostas viena otru aizstāj nepilnīgi.

| (132) | Ņemot vērā iepriekš minētajā 130. un 131. apsvērumā izvirzītos argumentus, Komisija konstatē, ka, lai gan Aradas lidosta atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas arī Timišoaras lidosta, abu lidostu darbība nepārklājas. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā iepriekš minētajā 130. un 131. apsvērumā izvirzītos argumentus, Komisija konstatē, ka, lai gan Aradas lidosta atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas arī Timišoaras lidosta, abu lidostu darbība nepārklājas.

| (133) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija var secināt, ka atbalsts Aradas lidostai veicināja iedzīvotāju mobilitāti un tā reģiona pieejamību, kurā lidosta atrodas, un tādēļ palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi. |
| --- | --- |

(133)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija var secināt, ka atbalsts Aradas lidostai veicināja iedzīvotāju mobilitāti un tā reģiona pieejamību, kurā lidosta atrodas, un tādēļ palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi.

Baja Mares un Satu Mares lidosta

Baja Mares un Satu Mares lidosta

| (134) | Baja Mares un Satu Mares lidosta atrodas 76 km attālumā viena no otras, un abas lidostas apkalpoja galvenokārt regulāros reisus uz Bukaresti, kurus nodrošināja Rumānijas nacionālā aviosabiedrība TAROM. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, Baja Mares lidostā laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam TAROM nodrošināja vairākus iknedēļas lidojumus uz Bukaresti, savukārt Austrian Airlines attiecīgajā laikposmā no 2008. gada aprīļa līdz 2009. gada februārim nodrošināja vienu galamērķi (Vīni), bet Blue Air tikai dažus mēnešus (no 2009. gada oktobra līdz decembrim) apkalpoja trīs Eiropas galamērķus. TAROM nodrošināja arī vairākus iknedēļas lidojumus no Satu Mares lidostas uz Bukaresti. Tomēr, ņemot vērā ceļu infrastruktūras slikto stāvokli šajā apgabalā, ceļā pavadītais laiks, braucot pa autoceļiem, starp abām lidostām ir 1 h 10 min, kas pārsniedz 60 minūšu ceļā pavadāmā laika kritēriju, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai. |
| --- | --- |

(134)

Baja Mares un Satu Mares lidosta atrodas 76 km attālumā viena no otras, un abas lidostas apkalpoja galvenokārt regulāros reisus uz Bukaresti, kurus nodrošināja Rumānijas nacionālā aviosabiedrība TAROM. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, Baja Mares lidostā laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam TAROM nodrošināja vairākus iknedēļas lidojumus uz Bukaresti, savukārt Austrian Airlines attiecīgajā laikposmā no 2008. gada aprīļa līdz 2009. gada februārim nodrošināja vienu galamērķi (Vīni), bet Blue Air tikai dažus mēnešus (no 2009. gada oktobra līdz decembrim) apkalpoja trīs Eiropas galamērķus. TAROM nodrošināja arī vairākus iknedēļas lidojumus no Satu Mares lidostas uz Bukaresti. Tomēr, ņemot vērā ceļu infrastruktūras slikto stāvokli šajā apgabalā, ceļā pavadītais laiks, braucot pa autoceļiem, starp abām lidostām ir 1 h 10 min, kas pārsniedz 60 minūšu ceļā pavadāmā laika kritēriju, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai.

TAROM

TAROM

Austrian Airlines

Blue Air

TAROM

| (135) | Turklāt, kā iepriekš minēts 34. un 35. apsvērumā, atšķīrās to gaisa kuģu lielums, kurus varēja regulāri ekspluatēt abās lidostās, ņemot vērā infrastruktūras atšķirības. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt, kā iepriekš minēts 34. un 35. apsvērumā, atšķīrās to gaisa kuģu lielums, kurus varēja regulāri ekspluatēt abās lidostās, ņemot vērā infrastruktūras atšķirības.

| (136) | Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minētajā 134. un 135. apsvērumā izvirzītos argumentus, lai gan abas lidostas atrodas 100 kilometru attālumā, kas atbilst kritērijam, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai, Komisija konstatē, ka abu lidostu darbība nepārklājas. |
| --- | --- |

(136)

Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minētajā 134. un 135. apsvērumā izvirzītos argumentus, lai gan abas lidostas atrodas 100 kilometru attālumā, kas atbilst kritērijam, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai, Komisija konstatē, ka abu lidostu darbība nepārklājas.

| (137) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts, ko saņēma katra no abām lidostām, palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot to apgabalu mobilitāti un pieejamību, kuros šīs lidostas atrodas. |
| --- | --- |

(137)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts, ko saņēma katra no abām lidostām, palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot to apgabalu mobilitāti un pieejamību, kuros šīs lidostas atrodas.

Konstancas lidosta

Konstancas lidosta

| (138) | Konstancas lidosta atrodas 45 km un 0 h 30 min brauciena attālumā no Tuzlas lidostas. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Konstancas lidosta piedāvāja regulārus lidojumus uz vairākiem Eiropas galamērķiem un tādēļ tai bija atšķirīgs darījumdarbības modelis salīdzinājumā ar Tuzlu, kas nepiedāvāja nevienu lidostas pakalpojumu komercaviācijas jomā un bija pievērsusies specializētiem lidojumiem (piemēram, lidojumiem, kas paredzēti lauksaimniecības vai reklāmas vajadzībām, kā arī brīvā laika pavadīšanas, mācību un ārkārtas palīdzības lidojumiem). Tādējādi, lai gan Tuzlas lidosta atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas arī Konstancas lidosta, to nevar uzskatīt par “lidostu” 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 6. apakšpunkta izpratnē, un tādēļ nevar uzskatīt, ka tās infrastruktūra un Konstancas lidostas infrastruktūra pārklājas. |
| --- | --- |

(138)

Konstancas lidosta atrodas 45 km un 0 h 30 min brauciena attālumā no Tuzlas lidostas. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Konstancas lidosta piedāvāja regulārus lidojumus uz vairākiem Eiropas galamērķiem un tādēļ tai bija atšķirīgs darījumdarbības modelis salīdzinājumā ar Tuzlu, kas nepiedāvāja nevienu lidostas pakalpojumu komercaviācijas jomā un bija pievērsusies specializētiem lidojumiem (piemēram, lidojumiem, kas paredzēti lauksaimniecības vai reklāmas vajadzībām, kā arī brīvā laika pavadīšanas, mācību un ārkārtas palīdzības lidojumiem). Tādējādi, lai gan Tuzlas lidosta atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas arī Konstancas lidosta, to nevar uzskatīt par “lidostu” 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 6. apakšpunkta izpratnē, un tādēļ nevar uzskatīt, ka tās infrastruktūra un Konstancas lidostas infrastruktūra pārklājas.

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts Konstancas lidostai palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot mobilitāti un pieejamību tajā apgabalā, kurā šī lidosta atrodas. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts Konstancas lidostai palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot mobilitāti un pieejamību tajā apgabalā, kurā šī lidosta atrodas.

Oradjas lidosta

Oradjas lidosta

| (140) | Oradja atrodas 80 km attālumā no Debrecenas (Ungārija), bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min (ņemot vērā vajadzību šķērsot Šengenas robežu). |
| --- | --- |

(140)

Oradja atrodas 80 km attālumā no Debrecenas (Ungārija), bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min (ņemot vērā vajadzību šķērsot Šengenas robežu).

| (141) | Turklāt laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam šīm lidostām bija atšķirīgi darījumdarbības modeļi – Oradjas lidosta nodrošināja iekšzemes lidojumus, kurus veica reģionālie un valsts pārvadātāji, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu, bet Debrecenas lidosta tajā laikā pievērsās līgumreisiem (zemo cenu pārvadājumi sāka attīstīties tikai pēdējos gados). Tas norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā abas lidostas viena otru aizstāja nepilnīgi. Tādēļ, lai gan abas lidostas atrodas 100 kilometru attālumā, kas atbilst kritērijam, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai, Komisija secina, ka abu lidostu darbība nepārklājas. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam šīm lidostām bija atšķirīgi darījumdarbības modeļi – Oradjas lidosta nodrošināja iekšzemes lidojumus, kurus veica reģionālie un valsts pārvadātāji, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu, bet Debrecenas lidosta tajā laikā pievērsās līgumreisiem (zemo cenu pārvadājumi sāka attīstīties tikai pēdējos gados). Tas norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā abas lidostas viena otru aizstāja nepilnīgi. Tādēļ, lai gan abas lidostas atrodas 100 kilometru attālumā, kas atbilst kritērijam, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai, Komisija secina, ka abu lidostu darbība nepārklājas.

| (142) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka atbalsts Oradjas lidostai palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot mobilitāti un pieejamību tajā apgabalā, kurā šī lidosta atrodas. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka atbalsts Oradjas lidostai palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot mobilitāti un pieejamību tajā apgabalā, kurā šī lidosta atrodas.

7.4.2.2.   Valsts iejaukšanās nepieciešamība, valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība, stimulējošas ietekmes pastāvēšana, atbalsta summas samērīgums

Valsts iejaukšanās nepieciešamība, valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība, stimulējošas ietekmes pastāvēšana, atbalsta summas samērīgums

| (143) | Attiecībā uz atbalsta nepieciešamību 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 116. punktā paredzēts, ka darbības atbalstam jārada tāds būtisks uzlabojums, ko tirgus pats nevar nodrošināt. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 120. punktu dalībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts. Šis ir tas gadījums, kad, nesaņemot konkrēto atbalstu, attiecīgās Rumānijas lidostas, iespējams, būtu spiestas aiziet no tirgus, atņemot Rumānijas reģioniem transporta infrastruktūru, kurai ir būtiska nozīme to pieejamības un attīstības nodrošināšanā, vai lielā mērā samazināt savu darbību. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm mazākas lidostas var saskarties ar grūtībām, nodrošinot savas darbības finansēšanu bez valsts finansējuma. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 118. punktu lidostas, kurās pasažieru plūsma nepārsniedz 200 000 pasažieru gadā, var nebūt spējīgas segt būtisku daļu savu darbības izmaksu. Šajā sakarā Komisija norāda, ka to vienpadsmit lidostu noslodze, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā, laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam nepārsniedza 200 000 pasažieru. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz atbalsta nepieciešamību 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 116. punktā paredzēts, ka darbības atbalstam jārada tāds būtisks uzlabojums, ko tirgus pats nevar nodrošināt. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 120. punktu dalībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts. Šis ir tas gadījums, kad, nesaņemot konkrēto atbalstu, attiecīgās Rumānijas lidostas, iespējams, būtu spiestas aiziet no tirgus, atņemot Rumānijas reģioniem transporta infrastruktūru, kurai ir būtiska nozīme to pieejamības un attīstības nodrošināšanā, vai lielā mērā samazināt savu darbību. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm mazākas lidostas var saskarties ar grūtībām, nodrošinot savas darbības finansēšanu bez valsts finansējuma. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 118. punktu lidostas, kurās pasažieru plūsma nepārsniedz 200 000 pasažieru gadā, var nebūt spējīgas segt būtisku daļu savu darbības izmaksu. Šajā sakarā Komisija norāda, ka to vienpadsmit lidostu noslodze, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā, laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam nepārsniedza 200 000 pasažieru.

| (144) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 124. punktu darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta – ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu – saimnieciskās darbības apmērs attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts. Izskatāmajā lietā bez minētā atbalsta piešķiršanas atbalsta saņēmēju darbība tiktu būtiski samazināta vai pat vispār pārtraukta nesegto zaudējumu dēļ. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 125. punktu, lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. Pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, nepārsniedza nepieciešamo minimumu, kas vajadzīgs, lai kompensētu zaudējumus un ļautu lidostām turpināt darboties rentabli. |
| --- | --- |

(144)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 124. punktu darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta – ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu – saimnieciskās darbības apmērs attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts. Izskatāmajā lietā bez minētā atbalsta piešķiršanas atbalsta saņēmēju darbība tiktu būtiski samazināta vai pat vispār pārtraukta nesegto zaudējumu dēļ. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 125. punktu, lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. Pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, nepārsniedza nepieciešamo minimumu, kas vajadzīgs, lai kompensētu zaudējumus un ļautu lidostām turpināt darboties rentabli.

| (145) | Tādēļ Komisija secina, ka viss darbības atbalsts bija nepieciešams un ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(145)

Tādēļ Komisija secina, ka viss darbības atbalsts bija nepieciešams un ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

7.4.2.3.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| (146) | Kā iepriekš izklāstīts 24. apsvērumā, vienīgās lidostas, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā un kuru tuvumā, proti 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā, izmantojot automašīnu, vilcienu vai ātrvilcienu, atrodas cita lidosta, ir Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta. Kā iepriekš paskaidrots 128. apsvērumā, attiecībā uz visām pārējām lidostām Komisija uzskata, ka šis atbalsts veicināja tādas infrastruktūras uzturēšanu darba kārtībā, kas vajadzīga iedzīvotāju mobilitātes un to reģionu pieejamības nodrošināšanai, kuros šīs lidostas atrodas, jo īpaši ņemot vērā autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras slikto kvalitāti. Tādēļ atbalsts šīm lidostām veicināja Savienības kopīgu interešu mērķa sasniegšanu un neradīja pārmērīgus konkurences kropļojumus. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija norāda turpmāko. |
| --- | --- |

(146)

Kā iepriekš izklāstīts 24. apsvērumā, vienīgās lidostas, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā un kuru tuvumā, proti 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā, izmantojot automašīnu, vilcienu vai ātrvilcienu, atrodas cita lidosta, ir Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta. Kā iepriekš paskaidrots 128. apsvērumā, attiecībā uz visām pārējām lidostām Komisija uzskata, ka šis atbalsts veicināja tādas infrastruktūras uzturēšanu darba kārtībā, kas vajadzīga iedzīvotāju mobilitātes un to reģionu pieejamības nodrošināšanai, kuros šīs lidostas atrodas, jo īpaši ņemot vērā autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras slikto kvalitāti. Tādēļ atbalsts šīm lidostām veicināja Savienības kopīgu interešu mērķa sasniegšanu un neradīja pārmērīgus konkurences kropļojumus. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija norāda turpmāko.

Aradas lidosta

Aradas lidosta

| (147) | Komisija norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā Aradas lidostā bija ļoti ierobežota satiksme – gan absolūtā ziņā, gan salīdzinājumā ar Timišoaras lidostu (kas atrodas 50 km un 40 minūšu brauciena attālumā). Novērtējumā ietvertajā laikposmā pasažieru skaits Aradas lidostā svārstījās no 67 183 līdz 128 835 pasažieriem gadā, savukārt Timišoaras lidostas noslodze svārstījās no 859 329 līdz 991 758 pasažieriem gadā. Aradas lidostas noslodze veidoja tikai 7,8 % no Timišoaras lidostas noslodzes 2007. gadā, 14,5 % 2008. gadā un 8,8 % 2009. gadā. Konkurences ietekme, ko Aradas lidostas saņemtais atbalsts radīja Timišoaras lidostai, ir bijusi ļoti ierobežota, ņemot vērā noslodzes līmeņa atšķirības starp abām lidostām (44). Vispārīgāk runājot, atbalsta kopējā konkurences ietekme ir bijusi pietiekami pieticīga, ņemot vērā lidostas nelielo noslodzi. Turklāt nešķiet, ka noslodzes attīstība abās lidostās ir saistīta. Aradas lidostas noslodze palielinājās no 67 183 pasažieriem 2007. gadā līdz 128 835 pasažieriem 2008. gadā un samazinājās līdz 88 147 pasažieriem 2009. gadā, savukārt Timišoaras lidostas noslodze stabili pieauga (no 859 329 pasažieriem 2007. gadā līdz 886 083 pasažieriem 2008. gadā un 991 758 pasažieriem 2009. gadā) (45). Šis savstarpējās saistības trūkums liecina, ka abas lidostas apkalpoja dažādas vajadzības un tirgus segmentus, nevis vienkārši dublēja viena otru. |
| --- | --- |

(147)

Komisija norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā Aradas lidostā bija ļoti ierobežota satiksme – gan absolūtā ziņā, gan salīdzinājumā ar Timišoaras lidostu (kas atrodas 50 km un 40 minūšu brauciena attālumā). Novērtējumā ietvertajā laikposmā pasažieru skaits Aradas lidostā svārstījās no 67 183 līdz 128 835 pasažieriem gadā, savukārt Timišoaras lidostas noslodze svārstījās no 859 329 līdz 991 758 pasažieriem gadā. Aradas lidostas noslodze veidoja tikai 7,8 % no Timišoaras lidostas noslodzes 2007. gadā, 14,5 % 2008. gadā un 8,8 % 2009. gadā. Konkurences ietekme, ko Aradas lidostas saņemtais atbalsts radīja Timišoaras lidostai, ir bijusi ļoti ierobežota, ņemot vērā noslodzes līmeņa atšķirības starp abām lidostām (44). Vispārīgāk runājot, atbalsta kopējā konkurences ietekme ir bijusi pietiekami pieticīga, ņemot vērā lidostas nelielo noslodzi. Turklāt nešķiet, ka noslodzes attīstība abās lidostās ir saistīta. Aradas lidostas noslodze palielinājās no 67 183 pasažieriem 2007. gadā līdz 128 835 pasažieriem 2008. gadā un samazinājās līdz 88 147 pasažieriem 2009. gadā, savukārt Timišoaras lidostas noslodze stabili pieauga (no 859 329 pasažieriem 2007. gadā līdz 886 083 pasažieriem 2008. gadā un 991 758 pasažieriem 2009. gadā) (45). Šis savstarpējās saistības trūkums liecina, ka abas lidostas apkalpoja dažādas vajadzības un tirgus segmentus, nevis vienkārši dublēja viena otru.

44

45

| (148) | Turklāt, ņemot vērā to, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Timišoaras lidosta bija rentabla un veica ieguldījumus savas jaudas palielināšanai, ir maz ticams, ka Aradas lidostas atbalstam bija būtiska ietekme uz Timišoaras lidostas darbību. |
| --- | --- |

(148)

Turklāt, ņemot vērā to, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Timišoaras lidosta bija rentabla un veica ieguldījumus savas jaudas palielināšanai, ir maz ticams, ka Aradas lidostas atbalstam bija būtiska ietekme uz Timišoaras lidostas darbību.

| (149) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbalsta izraisītie konkurences kropļojumi bija ierobežoti un nebija lielāki par atbalsta devumu mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbalsta izraisītie konkurences kropļojumi bija ierobežoti un nebija lielāki par atbalsta devumu mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā.

Baja Mares un Satu Mares lidosta

Baja Mares un Satu Mares lidosta

| (150) | Ņemot vērā abu lidostu ļoti zemo noslodzes līmeni novērtējumā ietvertajā laikposmā (no 15 334 pasažieriem 2007. gadā līdz 24 983 pasažieriem 2009. gadā attiecībā uz Baja Mares lidostu un no 5 883 pasažieriem līdz 11 101 pasažieriem 2009. gadā attiecībā uz Satu Mares lidostu) un atšķirības ekspluatējamo gaisa kuģu lielumā, kā iepriekš norādīts 34. un 35. apsvērumā, Komisija secina, ka šā atbalsta izraisītie konkurences kropļojumi bija ļoti ierobežoti un nebija lielāki par atbalsta devumu mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(150)

Ņemot vērā abu lidostu ļoti zemo noslodzes līmeni novērtējumā ietvertajā laikposmā (no 15 334 pasažieriem 2007. gadā līdz 24 983 pasažieriem 2009. gadā attiecībā uz Baja Mares lidostu un no 5 883 pasažieriem līdz 11 101 pasažieriem 2009. gadā attiecībā uz Satu Mares lidostu) un atšķirības ekspluatējamo gaisa kuģu lielumā, kā iepriekš norādīts 34. un 35. apsvērumā, Komisija secina, ka šā atbalsta izraisītie konkurences kropļojumi bija ļoti ierobežoti un nebija lielāki par atbalsta devumu mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā.

Konstancas lidosta

Konstancas lidosta

| (151) | Kā iepriekš paskaidrots 138. apsvērumā, Konstancas lidostai, kura nodrošināja komercpārvadājumus, bija citāds darījumdarbības modelis nekā tuvējai Tuzlas lidostai, kas nepiedāvāja nevienu lidostas pakalpojumu komercaviācijas jomā. Tuzlas lidosta nav pat “lidosta” 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 6. apakšpunkta izpratnē. Turklāt novērtējumā ietvertajā laikposmā Konstancas lidostai bija ļoti zema noslodze, kas ierobežoja tās saņemtā atbalsta izraisītos konkurences kropļojumus. Tādēļ Komisija konstatē, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Konstancas lidostas saņemtā atbalsta devums mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā bija lielāks par jebkuru minētā atbalsta izraisītu konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(151)

Kā iepriekš paskaidrots 138. apsvērumā, Konstancas lidostai, kura nodrošināja komercpārvadājumus, bija citāds darījumdarbības modelis nekā tuvējai Tuzlas lidostai, kas nepiedāvāja nevienu lidostas pakalpojumu komercaviācijas jomā. Tuzlas lidosta nav pat “lidosta” 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 6. apakšpunkta izpratnē. Turklāt novērtējumā ietvertajā laikposmā Konstancas lidostai bija ļoti zema noslodze, kas ierobežoja tās saņemtā atbalsta izraisītos konkurences kropļojumus. Tādēļ Komisija konstatē, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Konstancas lidostas saņemtā atbalsta devums mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā bija lielāks par jebkuru minētā atbalsta izraisītu konkurences kropļojumu.

Oradjas lidosta

Oradjas lidosta

| (152) | Kā iepriekš paskaidrots 37. un 140. apsvērumā, Oradja atrodas 80 km attālumā no Debrecenas (Ungārija), bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min (ņemot vērā vajadzību šķērsot Šengenas robežu). Turklāt laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Oradjas lidostai bija ļoti zema noslodze (nepārsniedza 40 000 pasažieru) un atšķirīgs darījumdarbības modelis salīdzinājumā ar Debrecenas lidostu (sk. 141. apsvērumu). |
| --- | --- |

(152)

Kā iepriekš paskaidrots 37. un 140. apsvērumā, Oradja atrodas 80 km attālumā no Debrecenas (Ungārija), bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min (ņemot vērā vajadzību šķērsot Šengenas robežu). Turklāt laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Oradjas lidostai bija ļoti zema noslodze (nepārsniedza 40 000 pasažieru) un atšķirīgs darījumdarbības modelis salīdzinājumā ar Debrecenas lidostu (sk. 141. apsvērumu).

| (153) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, Oradjas lidostas saņemtā atbalsta devums mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā bija lielāks par jebkuru minētā atbalsta izraisītu konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, Oradjas lidostas saņemtā atbalsta devums mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā bija lielāks par jebkuru minētā atbalsta izraisītu konkurences kropļojumu.

7.4.3.   
  Secinājums par atbalsta saderību

Secinājums par atbalsta saderību

| (154) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka atbalsts, kas laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam piešķirts Rumānijas lidostām Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka atbalsts, kas laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam piešķirts Rumānijas lidostām Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (155) | Šis novērtējums pilnīgi neskar nevienu turpmāk iespējamo Komisijas vērtējumu attiecībā uz jebkuru iespējamo atbalstu, kas piešķirts šīm lidostām pēc 2014. gada 4. aprīļa, jo jebkurš šāds atbalsts būtu jāizvērtē atbilstoši kritērijiem, kuri atšķiras no tiem, kas piemērojami attiecīgajiem pasākumiem (46). |
| --- | --- |

(155)

Šis novērtējums pilnīgi neskar nevienu turpmāk iespējamo Komisijas vērtējumu attiecībā uz jebkuru iespējamo atbalstu, kas piešķirts šīm lidostām pēc 2014. gada 4. aprīļa, jo jebkurš šāds atbalsts būtu jāizvērtē atbilstoši kritērijiem, kuri atšķiras no tiem, kas piemērojami attiecīgajiem pasākumiem (46).

46

8.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (156) | Finansējums, ko laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Rumānijas publiskās iestādes piešķīra lidostām, kas atrodas Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(156)

Finansējums, ko laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Rumānijas publiskās iestādes piešķīra lidostām, kas atrodas Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (157) | Šā lēmuma 69. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ izmeklēšana attiecībā uz valsts finansējumu, kas laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam piešķirts Klužas-Napokas lidostai un Tirgumurešas lidostai, nav izbeigta, |
| --- | --- |

(157)

Šā lēmuma 69. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ izmeklēšana attiecībā uz valsts finansējumu, kas laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam piešķirts Klužas-Napokas lidostai un Tirgumurešas lidostai, nav izbeigta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts finansējums RON 490 401,3 tūkstošu apmērā, ko laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Rumānija ir piešķīrusi Rumānijas lidostām Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē ir valsts atbalsts, kas sniegts, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.

2.   Šā lēmuma 1. punktā minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2016. gada 27. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 207, 13.7.2011., 3. lpp.

1

(2)  
  “D kategorijas” lidostas, proti, lidostas, kurās pasažieru plūsma gadā nepārsniedz 1 miljonu pasažieru, kā definēts 2005. gada vadlīnijās par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.).

2

(3)  Oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecas gan uz paziņoto shēmu, ar ko paredz valsts finansējumu mazo reģionālo lidostu infrastruktūras attīstīšanai, gan uz valsts finansējumu, kas piešķirts atsevišķu lidostu darbības zaudējumu segšanai.

3

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

5

(6)  
  OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.

6

(7)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Valsts atbalsts – Rumānija – Valsts atbalsts SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10) – Timišoaras starptautiskā lidosta – Wizz Air – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (OV C 270, 13.9.2011., 11. lpp.).

8

Wizz Air

(9)  Valdības lēmumā 523/1998 paredzēts, ka i) kapitāla izdevumi, kas saistīti ar pašu aktīviem, būtu finansējami no pašu resursiem, kredītiem un citiem avotiem; ii) izmaksas, kas saistītas ar jaunu publisku aktīvu izveidi, kā arī jau esošo publisko aktīvu paplašināšanu un modernizēšanu, būtu sedzamas no valsts budžeta; iii) valdības apstiprinātu lidostas ieguldījumu finansēšana līdz jaunās juridiskās personas izveides dienai būtu nodrošināma no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu; iv) maksājumu saistības attiecībā uz ieguldījumiem, kas saistīti ar privātiem līdzekļiem, kuri nav pamatoti līdz jaunās juridiskās personas izveidei, būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu; v) maksājumu saistības, kas saistītas ar tādu jaunu publisku aktīvu izveidi vai jau esošo aktīvu modernizāciju, kuri nav pamatoti līdz jaunās juridiskās personas izveidei, būtu sedzamas no valsts budžeta.

9

(10)  Lidosta bija atvērta tikai janvārī.

10

(11)  Komisijas 2015. gada 19. februāra vēstule.

11

(12)  Rumānijas 2015. gada 19. marta un 2016. gada 24. jūnija vēstule.

12

(13)  Salīdzinājumam – gaisa kuģim Embraer ERJ 135 ER ir 37 sēdvietas un MTOW sasniedz 19 000 kg.

13

Embraer ERJ 135 ER

MTOW

(14)  Lieta SA.32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) – Rumānija – Valsts atbalsts Wizz Air un Klužas-Napokas lidostai (OV C 104, 18.3.2016., 77. lpp.).

14

Rumānija

Valsts atbalsts

un Klužas-Napokas lidostai

(15)  Lieta SA.33769 (2015/NN) (ex 2011/CP) – Rumānija – Iespējams atbalsts Târgu-Mureș Transilvania lidostai, Wizz Air, Ryanair un citām aviokompānijām (OV C 104, 18.3.2016., 45. lpp.).

15

Rumānija

Iespējams atbalsts

lidostai

un citām aviokompānijām

(16)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 93. punkts. Sk. arī analīzi šā lēmuma 84. un 85. apsvērumā.

16

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

(17)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  Tiesas 1991. gada 23. aprīļa spriedums Klaus Höfner un Fritz Elser/Macrotron, C-41/90, EU:C:1991:161, 21. punkts; Tiesas 1993. gada 17. februāra spriedums Poucet un Pistre/AGF un Cancava, C-160/91, EU:C:1993:63, 17. punkts; Tiesas 1998. gada 18. jūnija spriedums Komisija/Itālija, C-35/96, EU:C:1998:303, 36. punkts.

18

Klaus Höfner

Fritz Elser/Macrotron,

Poucet

Pistre

AGF

Cancava

(19)  Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedums SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7.

19

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

(20)  Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums N 309/2002, lidojumu drošība – darbības zaudējumu izlīdzināšanai pēc 2001. gada 11. septembra terora aktiem (OV C 148, 25.6.2003., 7. lpp.).

20

(21)  Sk. jo īpaši Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedumu SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7, 30. punkts, un Tiesas 2009. gada 26. marta spriedumu Selex Sistemi Integrati/Komisija, C-113/07 P, EU:C:2009:191, 71. punkts.

21

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati

(22)  Sk. Tiesas 2005. gada 3. marta spriedumu Heiser, C-172/03, EU:C:2005:130, 36. punkts un tajā minētā judikatūra.

22

Heiser

(23)  Tiesas 1987. gada 14. oktobra spriedums Vācijas Federatīvā Republika/Eiropas Kopienu Komisija, C-248/84, EU:C:1987:437, un Vispārējās tiesas 2011. gada 12. maija spriedums apvienotajās lietās Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08, EU:T:2011:209, un Communauté d'agglomération du Douaisis/Eiropas Komisija, T-279/08, EU:T:2011:209, 108. punkts.

23

Région Nord-Pas-de-Calais

Communauté d'agglomération du Douaisis/

(24)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

24

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

(25)  47. punkts Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

25

(26)  Tiesas 1974. gada 27. marta spriedums Belgische Radio en Televisie/SV SABAM un NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, 19. un 20. punkts; Tiesas 1989. gada 11. aprīļa spriedums Ahmed Saeed Flugreisen un Silver Line Reisebüro GmbH/Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V., C-66/86, EU:C:1989:140, 55., 56. un 57. punkts; Tiesas 1983. gada 2. marta spriedums Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL)/Komisija, C-7/82, EU:C:1983:52; Tiesas 1981. gada 14. jūlija spriedums Gerhard Züchner/Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

26

Belgische Radio en Televisie

SV SABAM

NV Fonior

Ahmed Saeed Flugreisen

Silver Line Reisebüro GmbH/Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V.

Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL)

Gerhard Züchner

Bayerische Vereinsbank AG

(27)  Komisijas paziņojums “Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (“2001. gada VTNP paziņojums”) (OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.).

27

(28)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 87. punkts; Vispārējās tiesas 2012. gada 7. novembra spriedums CBI/Komisija, T-137/10, Krājumā nav publicēts, 97. un 98. punkts.

28

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

CBI

(29)  
  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

29

(30)  Minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

30

(31)  Sk. minētā lēmuma 10. pantu attiecībā uz 2005. gada VTNP lēmuma spēkā stāšanās dienu un jo īpaši attiecībā uz šā lēmuma 4. panta c), d) un e) punkta un 6. panta piemērošanas dienu.

31

(32)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums 2012/21/ES par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

32

(33)  
  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

33

(34)  
  OV C 8, 11.1.2012., 15. lpp.

34

(35)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 172. punkts.

35

(36)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts.

36

(37)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 113. punkts.

37

(38)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 120. punkts.

38

(39)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 116. punkts.

39

(40)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 124. punkts.

40

(41)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 125. punkts.

41

(42)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 131. punkts.

42

(43)  Zemo cenu aviopārvadātājs Wizz Air sāka savu darbību Timišoaras lidostā tikai 2008. gada beigās.

43

Wizz Air

(44)  Lietā par valsts atbalstu SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN), ko Francija sniegusi Nīmas-Uzē-Levigānas tirdzniecības un rūpniecības kamerai, Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited un Airport Marketing Services Limited (OV L 113, 27.4.2016., 32. lpp.), Komisija konstatēja, ka konkurences ietekme, ko Nīmas lidostas saņemtais atbalsts rada tuvējai Monpeljē lidostai, arī inter alia uzskatāma par ierobežotu, ņemot vērā noslodzes atšķirības starp abām lidostām, jo Nīmas lidostas noslodze bija sešas reizes zemāka nekā Monpeljē lidostas noslodze.

44

Veolia Transport Aéroport de Nîmes

Ryanair Limited

Airport Marketing Services Limited

inter alia

(45)  Savstarpējās saistības trūkums tuvāko lidostu noslodzes attīstībā bija arī viens no kritērijiem, ko izmantoja lietā par valsts atbalstu SA.22614 (C 53/07), ko Francija piešķīrusi Po-Bearnas tirdzniecības un rūpniecības kamerai, Ryanair, Airport Marketing Services un Transavia (OV L 201, 30.7.2015., 109. lpp.), lai atzītu Po lidostas atbalsta saderību.

45

Ryanair

Airport Marketing Services

Transavia

(46)  Jo īpaši attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pēc 2014. gada aprīļa, 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 115. punktā paredzēts, ka ir jāpierāda nerentablo lidostu iespējas pēc pārejas perioda beigām pilnībā segt darbības izmaksas (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 128., 129. un 130. punktu), bet šo Aviācijas pamatnostādņu 132. punktā izklāstīts, ka dalībvalstīm jāpierāda tas, ka visas lidostas aptvēruma teritorijā pēc pārejas perioda beigām spēs pilnībā segt darbības izmaksas.

46

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 29.6.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/58

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 469/15/COL

(2015. gada 4. novembris)

izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru par iespējamo valsts atbalstu uzņēmumam Innovasjon Norge attiecībā uz tā darbībām tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu tirgū, kā arī par iespējamo atbalstu reģionālajām tūrisma padomēm un galamērķa vadības organizācijām (Norvēģija) [2017/1150]

EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. panta 1. punktu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši tā II daļas 7. panta 2. punktu un 13. panta 1. punktu,

AICINĀJUSI ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

I.   FAKTI

FAKTI

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2013. gada 5. jūlija vēstulē (1) uzņēmums tellUs IT AS (kas vēlāk apvienojās ar uzņēmumu New Mind (2), kas tāpēc turpmāk tekstā minēts kā New Mind | tellUs vai “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza Iestādei sūdzību par to, ka uzņēmums Innovasjon Norge (IN) saņem valsts atbalstu tā saimniecisko darbību veikšanai tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu tirgū tūrisma jomā. Iestāde saņēma un reģistrēja sūdzību 2013. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

2013. gada 5. jūlija vēstulē (1) uzņēmums tellUs IT AS (kas vēlāk apvienojās ar uzņēmumu New Mind (2), kas tāpēc turpmāk tekstā minēts kā New Mind | tellUs vai “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza Iestādei sūdzību par to, ka uzņēmums Innovasjon Norge (IN) saņem valsts atbalstu tā saimniecisko darbību veikšanai tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu tirgū tūrisma jomā. Iestāde saņēma un reģistrēja sūdzību 2013. gada 8. jūlijā.

1

tellUs IT AS

New Mind

2

New Mind

tellUs

Innovasjon Norge

IN

| (2) | Pēc sūdzības sākotnējas izskatīšanas 2014. gada 16. jūlijā Iestāde nolēma sākt formiālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā, pieņemot Lēmumu Nr. 300/14/COL (“lēmums par procedūras sākšanu”) (3). Īstenojot šo lēmumu, Iestāde aicināja Norvēģijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(2)

Pēc sūdzības sākotnējas izskatīšanas 2014. gada 16. jūlijā Iestāde nolēma sākt formiālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā, pieņemot Lēmumu Nr. 300/14/COL (“lēmums par procedūras sākšanu”) (3). Īstenojot šo lēmumu, Iestāde aicināja Norvēģijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

3

| (3) | 2014. gada 1. septembra vēstulē (4) Norvēģijas iestādes iesniedza piezīmes par lēmumu sākt izmeklēšanas procedūru. Iestāde 2014. gada 30. septembrī tikās ar Norvēģijas iestādēm un uzņēmumu IN. Šajā saistībā Norvēģijas iestādes sniedza jaunu informāciju un paskaidrojumus par to 2014. gada 1. septembrī iesniegtajiem dokumentiem. Iestāde arī uzdeva uzņēmumam IN papildu jautājumus, uz kuriem tika atbildēts pa e-pastu 2014. gada 17. oktobrī (5). |
| --- | --- |

(3)

2014. gada 1. septembra vēstulē (4) Norvēģijas iestādes iesniedza piezīmes par lēmumu sākt izmeklēšanas procedūru. Iestāde 2014. gada 30. septembrī tikās ar Norvēģijas iestādēm un uzņēmumu IN. Šajā saistībā Norvēģijas iestādes sniedza jaunu informāciju un paskaidrojumus par to 2014. gada 1. septembrī iesniegtajiem dokumentiem. Iestāde arī uzdeva uzņēmumam IN papildu jautājumus, uz kuriem tika atbildēts pa e-pastu 2014. gada 17. oktobrī (5).

4

IN

IN

5

| (4) | 2014. gada 9. oktobra e-pasta ziņojumā (6) Iestāde saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas – sūdzības iesniedzēja. 2014. gada 10. oktobra vēstulē (7) Iestāde nosūtīja šīs piezīmes Norvēģijas iestādēm. Iestādei 2014. gada 27. oktobrī un 2014. gada 5. novembrī bija konferencsarunas ar uzņēmumu IN. |
| --- | --- |

(4)

2014. gada 9. oktobra e-pasta ziņojumā (6) Iestāde saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas – sūdzības iesniedzēja. 2014. gada 10. oktobra vēstulē (7) Iestāde nosūtīja šīs piezīmes Norvēģijas iestādēm. Iestādei 2014. gada 27. oktobrī un 2014. gada 5. novembrī bija konferencsarunas ar uzņēmumu IN.

6

7

IN

| (5) | 2014. gada 24. novembra vēstulē (8) Norvēģijas iestādes iesniedza savas piezīmes par sūdzības iesniedzēja apsvērumiem un papildu informāciju par šo lietu. |
| --- | --- |

(5)

2014. gada 24. novembra vēstulē (8) Norvēģijas iestādes iesniedza savas piezīmes par sūdzības iesniedzēja apsvērumiem un papildu informāciju par šo lietu.

8

| (6) | Pēc tam Iestāde ir saņēmusi papildu informāciju par šo lietu no sūdzības iesniedzēja un uzņēmuma IN (9). No sūdzības iesniedzēja saņemtā informācija tika nosūtīta Norvēģijas iestādēm. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam Iestāde ir saņēmusi papildu informāciju par šo lietu no sūdzības iesniedzēja un uzņēmuma IN (9). No sūdzības iesniedzēja saņemtā informācija tika nosūtīta Norvēģijas iestādēm.

IN

9

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

PASĀKUMU APRAKSTS

| (7) | Šis lēmums attiecas uz uzņēmuma IN darbību tūrisma jomā. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums attiecas uz uzņēmuma IN darbību tūrisma jomā.

IN

| (8) | Uzņēmums IN ir publiskais uzņēmums, kam piešķirtas pilnvaras atbalstīt Norvēģijas uzņēmumu un nozares inovāciju un attīstību. Uzņēmums IN atbalsta valsts tūrisma nozari. Uzņēmums IN ir izveidojis un pārvalda tīmekļa vietni visitnorway.com – apmeklētāko Norvēģijas tūrisma tīmekļa vietni (10). |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums IN ir publiskais uzņēmums, kam piešķirtas pilnvaras atbalstīt Norvēģijas uzņēmumu un nozares inovāciju un attīstību. Uzņēmums IN atbalsta valsts tūrisma nozari. Uzņēmums IN ir izveidojis un pārvalda tīmekļa vietni visitnorway.com – apmeklētāko Norvēģijas tūrisma tīmekļa vietni (10).

IN

IN

IN

visitnorway.com

10

| (9) | Izmantojot tīmekļa vietni visitnorway.com, uzņēmums IN sniedz pakalpojumus reģionālajām tūrisma padomēm (RTP) (11) un galamērķa vadības organizācijām (GVO) (12). RTP un GVO ir vietējās/reģionālās struktūras, kas veicina tūrismu attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos. |
| --- | --- |

(9)

Izmantojot tīmekļa vietni visitnorway.com, uzņēmums IN sniedz pakalpojumus reģionālajām tūrisma padomēm (RTP) (11) un galamērķa vadības organizācijām (GVO) (12). RTP un GVO ir vietējās/reģionālās struktūras, kas veicina tūrismu attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos.

visitnorway.com

IN

11

12

| (10) | Šie pakalpojumi ietver: i) tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus, kā arī ii) reklamēšanas un popularizēšanas pakalpojumus tūrisma jomā (13). |
| --- | --- |

(10)

Šie pakalpojumi ietver: i) tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus, kā arī ii) reklamēšanas un popularizēšanas pakalpojumus tūrisma jomā (13).

13

| (11) | Lēmumā par procedūras sākšanu norādīts (to norādījis arī sūdzības iesniedzējs) uz iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem. Proti, procedūras sākšanas lēmuma 1. pants attiecas uz trim iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Lēmumā par procedūras sākšanu norādīts (to norādījis arī sūdzības iesniedzējs) uz iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem. Proti, procedūras sākšanas lēmuma 1. pants attiecas uz trim iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem.

| (12) | Pirmais iespējamais valsts atbalsta pasākums attiecas uz valsts atbalstu uzņēmumam IN, kas atsakās no peļņas, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus RTP un GVO. |
| --- | --- |

(12)

Pirmais iespējamais valsts atbalsta pasākums attiecas uz valsts atbalstu uzņēmumam IN, kas atsakās no peļņas, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus RTP un GVO.

IN

| (13) | Otrais pasākums ir iespējamā grāmatvedības nenošķiršana un tādas pārredzamas izmaksu attiecināšanas metodikas neizstrādāšana, kas ļauj nošķirt uzņēmuma IN saimnieciskās darbības no darbībām, kas nav saimnieciskas. Jo īpaši būtisks jautājums ir, vai uzņēmuma IN nodrošinātie tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi tiek šķērssubsidēti no valsts līdzekļiem, kas saņemti, lai sniegtu ar saimniecisko darbību nesaistītu pakalpojumu, t. i., vispārīgi popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi. |
| --- | --- |

(13)

Otrais pasākums ir iespējamā grāmatvedības nenošķiršana un tādas pārredzamas izmaksu attiecināšanas metodikas neizstrādāšana, kas ļauj nošķirt uzņēmuma IN saimnieciskās darbības no darbībām, kas nav saimnieciskas. Jo īpaši būtisks jautājums ir, vai uzņēmuma IN nodrošinātie tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi tiek šķērssubsidēti no valsts līdzekļiem, kas saņemti, lai sniegtu ar saimniecisko darbību nesaistītu pakalpojumu, t. i., vispārīgi popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi.

IN

IN

| (14) | Trešais iespējamais valsts atbalsta pasākums attiecas uz valsts atbalstu RTP un GVO tādā ziņā, ka maksa par tīmekļa infrastruktūras un saistītiem pakalpojumiem nav pietiekama, lai uzņēmums IN gūtu pietiekamu peļņu no saviem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Trešais iespējamais valsts atbalsta pasākums attiecas uz valsts atbalstu RTP un GVO tādā ziņā, ka maksa par tīmekļa infrastruktūras un saistītiem pakalpojumiem nav pietiekama, lai uzņēmums IN gūtu pietiekamu peļņu no saviem ieguldījumiem.

IN

2.1.   IESPĒJAMĀ VALSTS ATBALSTA SAŅĒMĒJI

| (15) | Uzņēmumu IN 2003. gadā dibināja Norvēģijas valdība, pieņemot Likumu par uzņēmumu Innovasjon Norge (14) (“IN likums”). Valstij pieder 51 % no uzņēmuma, bet apgabaliem pieder atlikušie 49 % (15). |
| --- | --- |

(15)

Uzņēmumu IN 2003. gadā dibināja Norvēģijas valdība, pieņemot Likumu par uzņēmumu Innovasjon Norge (14) (“IN likums”). Valstij pieder 51 % no uzņēmuma, bet apgabaliem pieder atlikušie 49 % (15).

IN

Innovasjon Norge

14

IN

15

| (16) | Uzņēmums tika dibināts ar mērķi, lai tas būtu Norvēģijas valdības instruments, kas visā valstī veicinātu vērtību radošas darījumdarbības attīstību (16). Uzņēmums IN pārvalda un īsteno vairākas Norvēģijas atbalsta shēmas. Uzņēmums IN atbalsta valsts tūrisma nozari. Norvēģijas iestādes uzskata, ka uzņēmumam IN cita starpā ir uzticēts uzdevums sniegt tīmekļa reklamēšanas pakalpojumus, lai sasniegtu ārzemniekus un valsts iedzīvotājus oficiālajā tīmekļa vietnē visitnorway.com (17). |
| --- | --- |

(16)

Uzņēmums tika dibināts ar mērķi, lai tas būtu Norvēģijas valdības instruments, kas visā valstī veicinātu vērtību radošas darījumdarbības attīstību (16). Uzņēmums IN pārvalda un īsteno vairākas Norvēģijas atbalsta shēmas. Uzņēmums IN atbalsta valsts tūrisma nozari. Norvēģijas iestādes uzskata, ka uzņēmumam IN cita starpā ir uzticēts uzdevums sniegt tīmekļa reklamēšanas pakalpojumus, lai sasniegtu ārzemniekus un valsts iedzīvotājus oficiālajā tīmekļa vietnē visitnorway.com (17).

16

IN

IN

IN

17

| (17) | Vietējā un reģionālā tūrisma veicināšanu nodrošina RTP un GVO. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju (18) Norvēģijā ir aptuveni 300 reģionālo un vietējo tūrisma organizāciju, t. i., RTP un GVO. To galvenais mērķis ir organizēt tūrisma pasākumus un piedāvāt tūrisma informāciju. RTP uzmanība ir pievērsta reģiona starptautiskai popularizēšanai, savukārt GVO strādā gan starptautiskā, gan valsts līmenī un tirgo konkrētus galamērķus (19). Kopumā to akcionāri ir gan valsts, gan privātie uzņēmumi (20). RTP parasti ir organizētas kā sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kuru akcijas pieder apgabala iestādēm un tūrisma nozares pārstāvjiem. GVO ir vietējās organizācijas, un to akcionāru struktūra ir mainīga. Tomēr parasti tās pieder vietējām iestādēm un vietējiem tūrisma uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(17)

Vietējā un reģionālā tūrisma veicināšanu nodrošina RTP un GVO. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju (18) Norvēģijā ir aptuveni 300 reģionālo un vietējo tūrisma organizāciju, t. i., RTP un GVO. To galvenais mērķis ir organizēt tūrisma pasākumus un piedāvāt tūrisma informāciju. RTP uzmanība ir pievērsta reģiona starptautiskai popularizēšanai, savukārt GVO strādā gan starptautiskā, gan valsts līmenī un tirgo konkrētus galamērķus (19). Kopumā to akcionāri ir gan valsts, gan privātie uzņēmumi (20). RTP parasti ir organizētas kā sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kuru akcijas pieder apgabala iestādēm un tūrisma nozares pārstāvjiem. GVO ir vietējās organizācijas, un to akcionāru struktūra ir mainīga. Tomēr parasti tās pieder vietējām iestādēm un vietējiem tūrisma uzņēmumiem.

18

19

20

| (18) | RTP un GVO necenšas maksimāli palielināt to īpašnieku peļņu. To mērķis drīzāk ir stimulēt tūrisma nozares ekonomisko aktivitāti attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos (21). |
| --- | --- |

(18)

RTP un GVO necenšas maksimāli palielināt to īpašnieku peļņu. To mērķis drīzāk ir stimulēt tūrisma nozares ekonomisko aktivitāti attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos (21).

21

2.2.   TĪMEKĻA INFRASTRUKTŪRAS UN SAISTĪTIE PAKALPOJUMI

| (19) | Tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi tūrisma nozarē tiek nodrošināti, izmantojot “galamērķa vadības sistēmu” (GVS) (22). |
| --- | --- |

(19)

Tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi tūrisma nozarē tiek nodrošināti, izmantojot “galamērķa vadības sistēmu” (GVS) (22).

22

| (20) | Izmantojot GVS, IT uzņēmums sniedz pakalpojumu, saistībā ar kuru tā klienti (galamērķa vadības uzņēmumi (23)) var iesniegt un regulāri atjaunināt informāciju par tūrisma objektiem, viesnīcām, restorāniem, notikumiem un līdzīgu informāciju vienlaikus gan savās tīmekļa lapās, gan tādos ārējos kanālos kā visitnorway.com, Google Maps, tūrisma informācijas kioskos, mobilajos portālos, kā arī drukātos laikrakstos. Šo informāciju izmanto plaša sabiedrība rezervācijas veikšanai vai citiem mērķiem. |
| --- | --- |

(20)

Izmantojot GVS, IT uzņēmums sniedz pakalpojumu, saistībā ar kuru tā klienti (galamērķa vadības uzņēmumi (23)) var iesniegt un regulāri atjaunināt informāciju par tūrisma objektiem, viesnīcām, restorāniem, notikumiem un līdzīgu informāciju vienlaikus gan savās tīmekļa lapās, gan tādos ārējos kanālos kā visitnorway.com, Google Maps, tūrisma informācijas kioskos, mobilajos portālos, kā arī drukātos laikrakstos. Šo informāciju izmanto plaša sabiedrība rezervācijas veikšanai vai citiem mērķiem.

23

visitnorway.com

Google Maps

| (21) | GVS var nodrošināt vairākas funkcijas: i) destinatora funkciju (t. i., datubāzes izveidi, kurā iekļauti apskates objekti vai īsi informatīvi apraksti par notikumiem, viesnīcām, restorāniem, mākslas izstādēm utt.); ii) izplatīšanas funkciju (t. i., datubāzē glabātās informācijas izplatīšanu dažādos kanālos un platformās); un iii) meklēšanas funkciju (t. i., funkciju, kuru izmanto tīmekļa vietnēs, lai meklētu un piedāvātu tūrisma produktus). |
| --- | --- |

(21)

GVS var nodrošināt vairākas funkcijas: i) destinatora funkciju (t. i., datubāzes izveidi, kurā iekļauti apskates objekti vai īsi informatīvi apraksti par notikumiem, viesnīcām, restorāniem, mākslas izstādēm utt.); ii) izplatīšanas funkciju (t. i., datubāzē glabātās informācijas izplatīšanu dažādos kanālos un platformās); un iii) meklēšanas funkciju (t. i., funkciju, kuru izmanto tīmekļa vietnēs, lai meklētu un piedāvātu tūrisma produktus).

destinatora

izplatīšanas

meklēšanas

| (22) | Grafisks šo pakalpojumu attēls ir iekļauts turpmāk norādītajā 43. apsvērumā. |
| --- | --- |

(22)

Grafisks šo pakalpojumu attēls ir iekļauts turpmāk norādītajā 43. apsvērumā.

2.3.   REKLAMĒŠANAS UN POPULARIZĒŠANAS PAKALPOJUMI TŪRISMA NOZARĒ

| (23) | Tūrisma popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumi var attiekties uz kāda ģeogrāfiska apgabala vispārīgu popularizēšanu vai konkrētas darījumdarbības popularizēšanu. |
| --- | --- |

(23)

Tūrisma popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumi var attiekties uz kāda ģeogrāfiska apgabala vispārīgu popularizēšanu vai konkrētas darījumdarbības popularizēšanu.

| (24) | Vispārīga popularizēšana nozīmē, ka apmeklētājiem tiek sniegta vispārīga tūrisma informācija par dabas ainavām, kulinārijas tradīcijām, klimatiskajiem apstākļiem u. c. Konkrētas darījumdarbības veicināšana attiecas uz konkrēta satura (t. i., informācijas par viesnīcām, restorāniem, kultūras pasākumiem utt.) reklamēšanu. |
| --- | --- |

(24)

Vispārīga popularizēšana nozīmē, ka apmeklētājiem tiek sniegta vispārīga tūrisma informācija par dabas ainavām, kulinārijas tradīcijām, klimatiskajiem apstākļiem u. c. Konkrētas darījumdarbības veicināšana attiecas uz konkrēta satura (t. i., informācijas par viesnīcām, restorāniem, kultūras pasākumiem utt.) reklamēšanu.

| (25) | Turklāt, reklamējot konkrētu saturu tīmekļa vietnē visitnorway.com, ir divas dažādas iespējas – vai nu šī informācija tiek publicēta tieši tīmekļa vietnē (t. i., informācija tiek izvietota šajā tīmekļa vietnē), vai arī norādīta saite uz ārēju tīmekļa vietni, kurā tiek publicēta konkrētā informācija. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt, reklamējot konkrētu saturu tīmekļa vietnē visitnorway.com, ir divas dažādas iespējas – vai nu šī informācija tiek publicēta tieši tīmekļa vietnē (t. i., informācija tiek izvietota šajā tīmekļa vietnē), vai arī norādīta saite uz ārēju tīmekļa vietni, kurā tiek publicēta konkrētā informācija.

visitnorway.com

2.4.   UZŅĒMUMA IN DARBĪBA TŪRISMA NOZARĒ

IN

| (26) | Uzņēmums IN ir pilnvarots veicināt tūrisma nozari valsts līmenī. Tūrisma nozarē Norvēģijas valdība ir bijusi aktīva ieinteresētā persona kopš 1903. gada (24). Kā norādīts iepriekš minētajā 17. apsvērumā, tūrisma veicināšanu reģionālā un vietējā līmenī veic RTP un GVO. Valsts gada budžeta vēstulēs, nodaļā par uzņēmumu IN, ir sniegti norādījumi uzņēmuma IN darbībai tūrisma nozarē (25). |
| --- | --- |

(26)

Uzņēmums IN ir pilnvarots veicināt tūrisma nozari valsts līmenī. Tūrisma nozarē Norvēģijas valdība ir bijusi aktīva ieinteresētā persona kopš 1903. gada (24). Kā norādīts iepriekš minētajā 17. apsvērumā, tūrisma veicināšanu reģionālā un vietējā līmenī veic RTP un GVO. Valsts gada budžeta vēstulēs, nodaļā par uzņēmumu IN, ir sniegti norādījumi uzņēmuma IN darbībai tūrisma nozarē (25).

IN

24

IN

IN

25

| (27) | Norvēģijas iestādes 2007. gadā pieņēma valsts tūrisma nozares stratēģiju, izvirzot nozarei valdības galvenos mērķus (26). Viens no mērķiem bija stiprināt Norvēģijas kā tūrisma galamērķa atpazīstamību. Šajā saistībā 2007. gadā uzņēmums IN izstrādāja un izveidoja tīmekļa vietni visitnorway.com. Saskaņā ar tūrisma nozares stratēģiju “[š]ī tīmekļa vietne pārliecinās apmeklētājus ceļot uz Norvēģiju un sniegs lietderīgu un vispusīgu informāciju par Norvēģiju un tūrisma nozares piedāvājumiem” (27). |
| --- | --- |

(27)

Norvēģijas iestādes 2007. gadā pieņēma valsts tūrisma nozares stratēģiju, izvirzot nozarei valdības galvenos mērķus (26). Viens no mērķiem bija stiprināt Norvēģijas kā tūrisma galamērķa atpazīstamību. Šajā saistībā 2007. gadā uzņēmums IN izstrādāja un izveidoja tīmekļa vietni visitnorway.com. Saskaņā ar tūrisma nozares stratēģiju “[š]ī tīmekļa vietne pārliecinās apmeklētājus ceļot uz Norvēģiju un sniegs lietderīgu un vispusīgu informāciju par Norvēģiju un tūrisma nozares piedāvājumiem” (27).

26

IN

visitnorway.com

27

| (28) | Kopš tīmekļa vietnes visitnorway.com izveidošanas uzņēmums IN ir ne tikai sagatavojis vispārīgu saturu par Norvēģiju (ar saimniecisko darbību nesaistīta darbība), bet arī piedāvājis RTP un GVO iespēju popularizēt savu konkrēto tūrisma saturu (t. i., informāciju par notikumiem, viesnīcām, transportu u. c.) tīmekļa vietnē visitnorway.com. Uzņēmums IN ir parakstījis ar RTP un GVO standarta līgumus, atbilstīgi kuriem tīmekļa vietnē visitnorway.com tiek publicēts RTP un GVO tūrisma saturs (tieši vai izmantojot hipersaites), par to saņemot gada abonēšanas maksu, kas aprēķināta, pamatojoties uz attiecīgo RTP un GVO gada apgrozījumu. RTP un GVO vēsturiski ir bijušas arī savas tīmekļa vietnes, kur tās sniedz vispārīgu informāciju par to attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kā arī popularizē konkrētus tūrisma produktus, t. i., saimnieciskos pakalpojumus, ieinteresēto personu un īpašnieku vārdā. |
| --- | --- |

(28)

Kopš tīmekļa vietnes visitnorway.com izveidošanas uzņēmums IN ir ne tikai sagatavojis vispārīgu saturu par Norvēģiju (ar saimniecisko darbību nesaistīta darbība), bet arī piedāvājis RTP un GVO iespēju popularizēt savu konkrēto tūrisma saturu (t. i., informāciju par notikumiem, viesnīcām, transportu u. c.) tīmekļa vietnē visitnorway.com. Uzņēmums IN ir parakstījis ar RTP un GVO standarta līgumus, atbilstīgi kuriem tīmekļa vietnē visitnorway.com tiek publicēts RTP un GVO tūrisma saturs (tieši vai izmantojot hipersaites), par to saņemot gada abonēšanas maksu, kas aprēķināta, pamatojoties uz attiecīgo RTP un GVO gada apgrozījumu. RTP un GVO vēsturiski ir bijušas arī savas tīmekļa vietnes, kur tās sniedz vispārīgu informāciju par to attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kā arī popularizē konkrētus tūrisma produktus, t. i., saimnieciskos pakalpojumus, ieinteresēto personu un īpašnieku vārdā.

visitnorway.com

IN

visitnorway.com

IN

visitnorway.com

| (29) | Norvēģijas valdība 2012. gadā pieņēma jaunu tūrisma stratēģiju, kas bija paredzēta valsts tūrisma struktūras uzlabošanai (28). Jaunās stratēģijas mērķis bija efektīvāk piesaistīt valsts atbalstu šai nozarei, samazināt iesaistīto dalībnieku skaitu, kā arī uzlabot koordināciju starp tiem. Turklāt Norvēģijas iestādes ir noteikušas mērķi novērst tādu Norvēģijas tūrisma tīmekļa vietņu dažādošanu – proti, atšķirīgu struktūru un izkārtojumu, rezervēšanas programmas, valodas un tā tālāk –, kuras daļēji finansē dažādas valsts iestādes, apgabali vai pašvaldības. |
| --- | --- |

(29)

Norvēģijas valdība 2012. gadā pieņēma jaunu tūrisma stratēģiju, kas bija paredzēta valsts tūrisma struktūras uzlabošanai (28). Jaunās stratēģijas mērķis bija efektīvāk piesaistīt valsts atbalstu šai nozarei, samazināt iesaistīto dalībnieku skaitu, kā arī uzlabot koordināciju starp tiem. Turklāt Norvēģijas iestādes ir noteikušas mērķi novērst tādu Norvēģijas tūrisma tīmekļa vietņu dažādošanu – proti, atšķirīgu struktūru un izkārtojumu, rezervēšanas programmas, valodas un tā tālāk –, kuras daļēji finansē dažādas valsts iestādes, apgabali vai pašvaldības.

28

| (30) | Pēc tam, 2013. gadā, Tirdzniecības, rūpniecības un zivsaimniecības ministrija pieņēma “jaunu tūrisma struktūru”, lai tūristiem būtu viegli izvēlēties Norvēģiju kā tūrisma galamērķi (29). |
| --- | --- |

(30)

Pēc tam, 2013. gadā, Tirdzniecības, rūpniecības un zivsaimniecības ministrija pieņēma “jaunu tūrisma struktūru”, lai tūristiem būtu viegli izvēlēties Norvēģiju kā tūrisma galamērķi (29).

29

| (31) | Uzņēmuma IN 2013. gada budžeta vēstulē (“2013. gada budžeta vēstule” (30)) noteikts, ka “uzņēmumam Innovasjon Norge jānodrošina Norvēģijas ceļojumu pieredzes pienācīga izplatīšana, izmantojot tīmekļa vietni visitnorway.com, un jāpalīdz citiem tūrisma nozares dalībniekiem (..)”. Tādējādi tīmekļa vietne visitnorway.com tika noteikta kā Norvēģijas tūrisma veicināšanas stratēģijas galvenais elements (31). Uzņēmumam IN tika pieprasīts paplašināt tīmekļa vietni un palielināt atbalstu tūrisma nozarei. Mērķis bija piedāvāt tīmekļa tirdzniecības pakalpojumus, lai oficiālajā tīmekļa vietnē visitnorway.com tiktu sasniegta gan valsts, gan starptautiskā auditorija (32). |
| --- | --- |

(31)

Uzņēmuma IN 2013. gada budžeta vēstulē (“2013. gada budžeta vēstule” (30)) noteikts, ka “uzņēmumam Innovasjon Norge jānodrošina Norvēģijas ceļojumu pieredzes pienācīga izplatīšana, izmantojot tīmekļa vietni visitnorway.com, un jāpalīdz citiem tūrisma nozares dalībniekiem (..)”. Tādējādi tīmekļa vietne visitnorway.com tika noteikta kā Norvēģijas tūrisma veicināšanas stratēģijas galvenais elements (31). Uzņēmumam IN tika pieprasīts paplašināt tīmekļa vietni un palielināt atbalstu tūrisma nozarei. Mērķis bija piedāvāt tīmekļa tirdzniecības pakalpojumus, lai oficiālajā tīmekļa vietnē visitnorway.com tiktu sasniegta gan valsts, gan starptautiskā auditorija (32).

IN

30

Innovasjon Norge

visitnorway.com

visitnorway.com

31

IN

visitnorway.com

32

| (32) | Ņemot vērā šo mērķi, uzņēmums IN sāka projektu ar nosaukumu “visitnorway jaunā struktūra” (“jaunā struktūra”) (33). Šī jaunā struktūra nodrošināja RTP un GVO ne tikai reklamēšanas un popularizēšanas pakalpojumus (kā tas notiek, izmantojot standarta līgumus; sk. 28. apsvērumu), bet arī papildu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā šo mērķi, uzņēmums IN sāka projektu ar nosaukumu “visitnorway jaunā struktūra” (“jaunā struktūra”) (33). Šī jaunā struktūra nodrošināja RTP un GVO ne tikai reklamēšanas un popularizēšanas pakalpojumus (kā tas notiek, izmantojot standarta līgumus; sk. 28. apsvērumu), bet arī papildu pakalpojumus.

IN

visitnorway

33

| (33) | Uzņēmums IN visitnorway.com platformā ir veicis vairākas vajadzīgas pārmaiņas saistībā ar iespējām un funkcijām, lai laika gaitā saglabātu modernu tehnoloģiju un spētu efektīvi vadīt platformu. Uzņēmums IN 2013. gadā sāka piedāvāt atsevišķas GVS funkcijas (kopīgi tiek definētas kā “tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi”) Norvēģijas RTP un GVO, kas vēlējās migrēt savu tīmekļa vietņu saturu uz visitnorway.com. Šā satura integrācija platformā visitnorway.com atbilst mērķiem, ko Norvēģijas iestādes paredzēja jaunajā tūrisma stratēģijā, lai cita starpā nepieļautu Norvēģijas tūrisma tīmekļa vietņu dažādošanu (sk. iepriekš 29. apsvērumu). |
| --- | --- |

(33)

Uzņēmums IN visitnorway.com platformā ir veicis vairākas vajadzīgas pārmaiņas saistībā ar iespējām un funkcijām, lai laika gaitā saglabātu modernu tehnoloģiju un spētu efektīvi vadīt platformu. Uzņēmums IN 2013. gadā sāka piedāvāt atsevišķas GVS funkcijas (kopīgi tiek definētas kā “tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi”) Norvēģijas RTP un GVO, kas vēlējās migrēt savu tīmekļa vietņu saturu uz visitnorway.com. Šā satura integrācija platformā visitnorway.com atbilst mērķiem, ko Norvēģijas iestādes paredzēja jaunajā tūrisma stratēģijā, lai cita starpā nepieļautu Norvēģijas tūrisma tīmekļa vietņu dažādošanu (sk. iepriekš 29. apsvērumu).

IN visitnorway.com

IN

visitnorway.com

visitnorway.com

| (34) | Tādējādi 2014. gadā visām RTP un GVO tika piedāvāti augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi, kuros bija paredzēta iespēja izmantot visitnorway.com kā savu sākumlapu, nevis attīstīt vai uzturēt atsevišķu tīmekļa vietni. Migrēšana uz visitnorway.com nozīmēja to tīmekļa vietņu darbības izbeigšanu. Šie pakalpojumi tika sniegti tikai RTP un GVO, nevis vispārējam tirgum, t. i., ne visiem potenciālajiem lietotājiem, tostarp RTP un GVO akcionāriem vai ārējiem klientiem (34). |
| --- | --- |

(34)

Tādējādi 2014. gadā visām RTP un GVO tika piedāvāti augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi, kuros bija paredzēta iespēja izmantot visitnorway.com kā savu sākumlapu, nevis attīstīt vai uzturēt atsevišķu tīmekļa vietni. Migrēšana uz visitnorway.com nozīmēja to tīmekļa vietņu darbības izbeigšanu. Šie pakalpojumi tika sniegti tikai RTP un GVO, nevis vispārējam tirgum, t. i., ne visiem potenciālajiem lietotājiem, tostarp RTP un GVO akcionāriem vai ārējiem klientiem (34).

visitnorway.com

visitnorway.com

34

| (35) | Pēc migrācijas vairāki pakalpojumi, ko RTP un GVO iepriekš pirka no uzņēmumiem, piemēram, sūdzības iesniedzējs, kļuva lieki. Jo īpaši meklēšanas funkcija kļuva lieka RTP un GVO, un licences turētāju līgumi ar tādiem uzņēmumiem kā New Mind | tellUs parasti tika izbeigti. Turpretim citas funkcijas, piemēram, destinatora funkcija, joprojām bija pieprasītas, lai izveidotu un uzturētu tīmekļa vietnē visitnorway.com publicējamus apskates objektus vai īsus informatīvus pārskatus. |
| --- | --- |

(35)

Pēc migrācijas vairāki pakalpojumi, ko RTP un GVO iepriekš pirka no uzņēmumiem, piemēram, sūdzības iesniedzējs, kļuva lieki. Jo īpaši meklēšanas funkcija kļuva lieka RTP un GVO, un licences turētāju līgumi ar tādiem uzņēmumiem kā New Mind | tellUs parasti tika izbeigti. Turpretim citas funkcijas, piemēram, destinatora funkcija, joprojām bija pieprasītas, lai izveidotu un uzturētu tīmekļa vietnē visitnorway.com publicējamus apskates objektus vai īsus informatīvus pārskatus.

meklēšanas

New Mind

tellUs

destinatora

visitnorway.com

| (36) | Lai gan augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi tika piedāvāti visām RTP un GVO, ne visām bija/ir interese par jauno pakalpojumu, jo migrēšana uz visitnorway.com cita starpā nozīmēja redakcijas nosacījumu un uzņēmuma IN noteikto ierobežojumu akceptēšanu (35). Tāpēc dažas RTP un GVO ir paturējušas standarta nolīgumus, atbilstīgi kuriem uzņēmums IN nodrošina tām popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumus (sk. iepriekš 28. apsvērumu). |
| --- | --- |

(36)

Lai gan augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi tika piedāvāti visām RTP un GVO, ne visām bija/ir interese par jauno pakalpojumu, jo migrēšana uz visitnorway.com cita starpā nozīmēja redakcijas nosacījumu un uzņēmuma IN noteikto ierobežojumu akceptēšanu (35). Tāpēc dažas RTP un GVO ir paturējušas standarta nolīgumus, atbilstīgi kuriem uzņēmums IN nodrošina tām popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumus (sk. iepriekš 28. apsvērumu).

visitnorway.com

IN

35

IN

| (37) | Tūrisma “jaunās struktūras” projektā visitnorway.com (sk. iepriekš 32. apsvērumu) 2013. gadā, proti, pirms 34. apsvērumā izklāstīto augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu parakstīšanas 2014. gadā, tika ietverti arī divi izmēģinājumprojekti – “Alfa” un “Beta”. Turpmāk šie projekti tiks izklāstīti sīkāk. |
| --- | --- |

(37)

Tūrisma “jaunās struktūras” projektā visitnorway.com (sk. iepriekš 32. apsvērumu) 2013. gadā, proti, pirms 34. apsvērumā izklāstīto augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu parakstīšanas 2014. gadā, tika ietverti arī divi izmēģinājumprojekti – “Alfa” un “Beta”. Turpmāk šie projekti tiks izklāstīti sīkāk.

visitnorway.com

Projekts “Izmēģinājums Alfa”

Projekts “Izmēģinājums Alfa”

| (38) | Uzņēmums IN kopā ar diviem izmēģinājumprojektā iesaistītiem klientiem – uzņēmumu VisitSørlandet un VisitTrondheim – 2013. gada martā sāka projektu “Izmēģinājums Alfa”. “Izmēģinājums Alfa” ir saistīts ar uzņēmuma Visit Sørlandet AS (36) (RTP) un Visit Trondheim AS (37) (GVO) tīmekļa vietņu migrāciju uz visitnorway.com platformu. |
| --- | --- |

(38)

Uzņēmums IN kopā ar diviem izmēģinājumprojektā iesaistītiem klientiem – uzņēmumu VisitSørlandet un VisitTrondheim – 2013. gada martā sāka projektu “Izmēģinājums Alfa”. “Izmēģinājums Alfa” ir saistīts ar uzņēmuma Visit Sørlandet AS (36) (RTP) un Visit Trondheim AS (37) (GVO) tīmekļa vietņu migrāciju uz visitnorway.com platformu.

IN

VisitSørlandet

VisitTrondheim

Visit Sørlandet AS

36

Visit Trondheim AS

37

visitnorway.com

| (39) | Šīs divas sabiedrības tika izraudzītas kā izmēģinājumprojekta dalībnieces un parakstīja augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu ar uzņēmumu IN par visitnorway.com izmantošanu. Atbilstīgi šiem nolīgumiem abas sabiedrības novirzīja savus URL (38) uz visitnorway.com un pārtrauca izmantot savas tīmekļa vietnes. Tajās lapās pieejamā informācija (t. i., vispārīga tūrisma informācija un konkrēts tūrisma saturs) tika migrēta uz visitnorway.com. |
| --- | --- |

(39)

Šīs divas sabiedrības tika izraudzītas kā izmēģinājumprojekta dalībnieces un parakstīja augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu ar uzņēmumu IN par visitnorway.com izmantošanu. Atbilstīgi šiem nolīgumiem abas sabiedrības novirzīja savus URL (38) uz visitnorway.com un pārtrauca izmantot savas tīmekļa vietnes. Tajās lapās pieejamā informācija (t. i., vispārīga tūrisma informācija un konkrēts tūrisma saturs) tika migrēta uz visitnorway.com.

IN

visitnorway.com

URL

38

visitnorway.com

visitnorway.com

| (40) | Kad abas sabiedrības izmantoja savas tīmekļa vietnes, tās bija sūdzības iesniedzēja klientes. Attiecīgi tās izmantoja uzņēmuma tellUs destinatora un tellUs meklēšanas funkciju un maksāja sūdzības iesniedzējam licences maksu par izmantošanu. Tomēr pēc savu URL novirzīšanas uz visitnorway.com un tīmekļa vietņu darbības izbeigšanas šīs sabiedrības lauza līgumus attiecībā uz meklēšanas funkciju, jo tehnisku iemeslu dēļ platformā visitnorway.com var izmantot tikai uzņēmuma IN meklēšanas funkciju (vienīgā meklētājprogramma attiecīgajā tīmekļa vietnē ir uzņēmuma IN izstrādātā un platformā uzstādītā meklētājprogramma). |
| --- | --- |

(40)

Kad abas sabiedrības izmantoja savas tīmekļa vietnes, tās bija sūdzības iesniedzēja klientes. Attiecīgi tās izmantoja uzņēmuma tellUs destinatora un tellUs meklēšanas funkciju un maksāja sūdzības iesniedzējam licences maksu par izmantošanu. Tomēr pēc savu URL novirzīšanas uz visitnorway.com un tīmekļa vietņu darbības izbeigšanas šīs sabiedrības lauza līgumus attiecībā uz meklēšanas funkciju, jo tehnisku iemeslu dēļ platformā visitnorway.com var izmantot tikai uzņēmuma IN meklēšanas funkciju (vienīgā meklētājprogramma attiecīgajā tīmekļa vietnē ir uzņēmuma IN izstrādātā un platformā uzstādītā meklētājprogramma).

tellUs destinatora

tellUs meklēšanas

URL

visitnorway.com

visitnorway.com

IN

IN

| (41) | Abām sabiedrībām joprojām bija līgums ar sūdzības iesniedzēju vai līdzīgu uzņēmumu attiecībā uz destinatora funkciju. Uzņēmums IN nenodrošina šo funkciju. Sūdzības iesniedzējs bija vienīgais GVS pakalpojumu sniedzējs Norvēģijas tirgū. Tomēr 2012.–2013. gadā tirgū ienāca starptautisks konkurents Citybreak, kas piedāvāja destinatora funkciju, t. i., ļāva tūrisma pakalpojumu sniedzējiem veidot datubāzi par apskates objektiem (39). |
| --- | --- |

(41)

Abām sabiedrībām joprojām bija līgums ar sūdzības iesniedzēju vai līdzīgu uzņēmumu attiecībā uz destinatora funkciju. Uzņēmums IN nenodrošina šo funkciju. Sūdzības iesniedzējs bija vienīgais GVS pakalpojumu sniedzējs Norvēģijas tirgū. Tomēr 2012.–2013. gadā tirgū ienāca starptautisks konkurents Citybreak, kas piedāvāja destinatora funkciju, t. i., ļāva tūrisma pakalpojumu sniedzējiem veidot datubāzi par apskates objektiem (39).

destinatora

IN

Citybreak

destinatora

39

| (42) | Tādēļ RTP un GVO, kas migrēja uz visitnorway.com, varēja izvēlēties starp vairākiem uzņēmumiem, kuri piedāvā destinatora funkciju (uzņēmums New Mind | tellUs vai CityBreak, vai jebkuru citu uzņēmumu, kas varētu ienākt tirgū), bet klienti, kuri lieto uzņēmuma tellUs meklēšanas pakalpojumus, varēja izmantot tikai uzņēmuma tellUs destinatora funkcijas. Kad uzņēmums New Mind | tellUs bija vienīgais tīmekļa un infrastruktūras pakalpojumu sniedzējs, visām RTP un GVO bija līgums ar uzņēmumu New Mind | tellUs gan attiecībā uz meklēšanas, gan destinatora funkciju. |
| --- | --- |

(42)

Tādēļ RTP un GVO, kas migrēja uz visitnorway.com, varēja izvēlēties starp vairākiem uzņēmumiem, kuri piedāvā destinatora funkciju (uzņēmums New Mind | tellUs vai CityBreak, vai jebkuru citu uzņēmumu, kas varētu ienākt tirgū), bet klienti, kuri lieto uzņēmuma tellUs meklēšanas pakalpojumus, varēja izmantot tikai uzņēmuma tellUs destinatora funkcijas. Kad uzņēmums New Mind | tellUs bija vienīgais tīmekļa un infrastruktūras pakalpojumu sniedzējs, visām RTP un GVO bija līgums ar uzņēmumu New Mind | tellUs gan attiecībā uz meklēšanas, gan destinatora funkciju.

visitnorway.com

destinatora

New Mind | tellUs

CityBreak

tellUs meklēšanas

tellUs destinatora

New Mind | tellUs

New Mind | tellUs

meklēšanas

destinatora

| (43) | Turpmākajā attēlā ir norādītas vairākas funkcijas, ko izmantoja pirms un pēc projekta “Izmēģinājums Alfa”:



  Teksts attēlu

  GVO tīmekļa vietne (pirms projekta “Izmēģinājums Alfa”)
  GVO tīmekļa vietne
  Uzņēmuma tellUs meklēšana
  Uzņēmuma tellUs destinators
  Uzņēmuma tellUs datubāze
  Galamērķa uzņēmums
  visitnorway.com (pēc projekta “Izmēģinājums Alfa”)
  Uzņēmuma tellUs destinators
  Uzņēmuma CityBreak datubāze
  Uzņēmuma CityBreak destinators
  Galamērķa uzņēmums
  Galamērķa uzņēmums
  Uzņēmuma tellUs datubāze
  visitnorway.com meklēšana
  visitnorway.com
  Uzņēmuma IN datubāze


  Avots: Iestāde, pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju (dokuments Nr. 688213). |
| --- | --- |

(43)

Turpmākajā attēlā ir norādītas vairākas funkcijas, ko izmantoja pirms un pēc projekta “Izmēģinājums Alfa”:

GVO tīmekļa vietne (pirms projekta “Izmēģinājums Alfa”)

GVO tīmekļa vietne

Uzņēmuma tellUs meklēšana

Uzņēmuma tellUs destinators

Uzņēmuma tellUs datubāze

Galamērķa uzņēmums

visitnorway.com (pēc projekta “Izmēģinājums Alfa”)

Uzņēmuma tellUs destinators

Uzņēmuma CityBreak datubāze

Uzņēmuma CityBreak destinators

Galamērķa uzņēmums

Galamērķa uzņēmums

Uzņēmuma tellUs datubāze

visitnorway.com meklēšana

visitnorway.com

Uzņēmuma IN datubāze

Avots: Iestāde, pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju (dokuments Nr. 688213).

Avots:

| (44) | Pakalpojumi, ko uzņēmums IN sniedza RTP un GVO pirms jaunās struktūras projekta īstenošanas (t. i., tiešsaistes reklamēšanas un popularizēšanas pakalpojumi tīmekļa vietnē visitnorway.com), tika sniegti par maksu, kas aprēķināta, pamatojoties uz to gada apgrozījumu, nevis uz saņemto pakalpojumu tirgus cenu (sk. iepriekš 28. apsvērumu). Šī cenu noteikšanas sistēma tika piemērota arī attiecībā uz projektu “Izmēģinājums Alfa”, nepieprasot papildu maksu par uzņēmuma IN sniegtajiem papildu pakalpojumiem (tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem). |
| --- | --- |

(44)

Pakalpojumi, ko uzņēmums IN sniedza RTP un GVO pirms jaunās struktūras projekta īstenošanas (t. i., tiešsaistes reklamēšanas un popularizēšanas pakalpojumi tīmekļa vietnē visitnorway.com), tika sniegti par maksu, kas aprēķināta, pamatojoties uz to gada apgrozījumu, nevis uz saņemto pakalpojumu tirgus cenu (sk. iepriekš 28. apsvērumu). Šī cenu noteikšanas sistēma tika piemērota arī attiecībā uz projektu “Izmēģinājums Alfa”, nepieprasot papildu maksu par uzņēmuma IN sniegtajiem papildu pakalpojumiem (tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem).

IN

visitnorway.com

IN

| (45) | Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas (40), ka iemesls, kāpēc nav pieprasīta papildu maksa par papildu pakalpojumiem, ir tāds, ka jaunie pakalpojumi bija izstrādes stadijā un abas izmēģinājumprojektā iesaistītās sabiedrības bija ieguldījušas ļoti daudz laika un pūliņus, palīdzot izstrādāt uzņēmuma IN jaunās funkcijas; tādējādi tās ir samaksājušas uzņēmumam IN, sniedzot vērtīgas atsauksmes un veicot ieguldījumu jaunajos pakalpojumos. |
| --- | --- |

(45)

Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas (40), ka iemesls, kāpēc nav pieprasīta papildu maksa par papildu pakalpojumiem, ir tāds, ka jaunie pakalpojumi bija izstrādes stadijā un abas izmēģinājumprojektā iesaistītās sabiedrības bija ieguldījušas ļoti daudz laika un pūliņus, palīdzot izstrādāt uzņēmuma IN jaunās funkcijas; tādējādi tās ir samaksājušas uzņēmumam IN, sniedzot vērtīgas atsauksmes un veicot ieguldījumu jaunajos pakalpojumos.

40

IN

IN

Projekts “Izmēģinājums Beta”

Projekts “Izmēģinājums Beta”

| (46) | No 2013. gada jūlija līdz 2013. gada novembrim uzņēmums IN īstenoja projektu “Izmēģinājums Beta”. Šā izmēģinājumprojekta laikā uzņēmums IN pētīja jaunus darījumdarbības modeļus, tostarp iespēju popularizēt jaunos augstākā līmeņa noslēgtos partnerattiecību nolīgumus ar visām GVO un RTP. |
| --- | --- |

(46)

No 2013. gada jūlija līdz 2013. gada novembrim uzņēmums IN īstenoja projektu “Izmēģinājums Beta”. Šā izmēģinājumprojekta laikā uzņēmums IN pētīja jaunus darījumdarbības modeļus, tostarp iespēju popularizēt jaunos augstākā līmeņa noslēgtos partnerattiecību nolīgumus ar visām GVO un RTP.

IN

IN

| (47) | No 2014. gada 1. janvāra uzņēmums IN piedāvā visām ieinteresētajām GVO un RTP bez diskriminācijas noslēgt augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumus. Uzņēmums IN iepazīstināja ar šo pakalpojumu jauno cenu modeli, atbilstīgi kuram – kā norāda Norvēģijas iestādes – noteiktā cena tika paredzēta, lai atspoguļotu uzņēmuma IN sniegto pakalpojumu izmaksas un saprātīgu peļņu. No 2014. gada 1. janvāra šo jauno cenu modeli piemēroja arī abiem izmēģinājumprojektiem, t. i., VisitSørlandet un VisitTrondheim. |
| --- | --- |

(47)

No 2014. gada 1. janvāra uzņēmums IN piedāvā visām ieinteresētajām GVO un RTP bez diskriminācijas noslēgt augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumus. Uzņēmums IN iepazīstināja ar šo pakalpojumu jauno cenu modeli, atbilstīgi kuram – kā norāda Norvēģijas iestādes – noteiktā cena tika paredzēta, lai atspoguļotu uzņēmuma IN sniegto pakalpojumu izmaksas un saprātīgu peļņu. No 2014. gada 1. janvāra šo jauno cenu modeli piemēroja arī abiem izmēģinājumprojektiem, t. i., VisitSørlandet un VisitTrondheim.

IN

IN

IN

VisitSørlandet

VisitTrondheim

| (48) | Tādējādi, kā turpmāk norādīts 2. attēlā, uzņēmums IN piedāvā RTP un GVO (41) divas dažādas iespējas: i) pakalpojumus saskaņā ar augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem (42) un ii) veicināšanas pakalpojumus saskaņā ar parastiem nolīgumiem (43). Tīmekļa vietnē visitnorway.com – neatkarīgi no attiecībām ar RTP un GVO – tiek veicināta Norvēģijas kā tūrisma galamērķa popularitāte, sniedzot par valsti vispārīgu informāciju (44). |
| --- | --- |

(48)

Tādējādi, kā turpmāk norādīts 2. attēlā, uzņēmums IN piedāvā RTP un GVO (41) divas dažādas iespējas: i) pakalpojumus saskaņā ar augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem (42) un ii) veicināšanas pakalpojumus saskaņā ar parastiem nolīgumiem (43). Tīmekļa vietnē visitnorway.com – neatkarīgi no attiecībām ar RTP un GVO – tiek veicināta Norvēģijas kā tūrisma galamērķa popularitāte, sniedzot par valsti vispārīgu informāciju (44).

IN

41

42

43

visitnorway.com

44

| (49) | Augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi tika parakstīti ar RTP un GVO, kas gribēja migrēt uz visitnorway.com. Attiecībā uz tām RTP un GVO, kas nevēlējās, lai to tīmekļa vietnes migrētu uz visitnorway.com (parastie partneri), uzņēmums IN piedāvāja tādus pašus popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumus kā iepriekš, noslēdzot standarta nolīgumus.

  2. attēls


  Pašreizējā visitnorway.com struktūra




  CBIS Product database
  Tellus Product database
  VisitNorway product database
  Full Ownership and full rights
  Full Ownership and full rights
  Standard Presentation OSLO
  Standard Presentation Fjord Norge
  RTB Fjord Norge
  DMO Oslo
  Right to edit
  Right to edit
  New Structure DMO Trondheim
  New Structure RTB Sørlandet
  NORWAY
  POWERED BY NATURE
  Generic Marketing
  DMO Specific
  Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

  Avots: uzņēmums IN. |
| --- | --- |

(49)

Augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi tika parakstīti ar RTP un GVO, kas gribēja migrēt uz visitnorway.com. Attiecībā uz tām RTP un GVO, kas nevēlējās, lai to tīmekļa vietnes migrētu uz visitnorway.com (parastie partneri), uzņēmums IN piedāvāja tādus pašus popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumus kā iepriekš, noslēdzot standarta nolīgumus.

visitnorway.com

visitnorway.com

IN

2. attēls

2. attēls

Pašreizējā visitnorway.com struktūra

Pašreizējā visitnorway.com

CBIS Product database

Tellus Product database

VisitNorway product database

Full Ownership and full rights

Full Ownership and full rights

Standard Presentation OSLO

Standard Presentation Fjord Norge

RTB Fjord Norge

DMO Oslo

Right to edit

Right to edit

New Structure DMO Trondheim

New Structure RTB Sørlandet

NORWAY

POWERED BY NATURE

Generic Marketing

DMO Specific

Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

Avots: uzņēmums IN.

Avots:

IN

3.   SŪDZĪBA

SŪDZĪBA

| (50) | Savā sūdzībā uzņēmums New Mind | tellUs apgalvo, ka atbilstīgi EEZ valsts atbalsta noteikumiem uzņēmuma IN veicināšanas pasākumus un uzdevumus, kas saistīti ar visitnorway.com – kā valsts tūrisma portālu –, var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP). |
| --- | --- |

(50)

Savā sūdzībā uzņēmums New Mind | tellUs apgalvo, ka atbilstīgi EEZ valsts atbalsta noteikumiem uzņēmuma IN veicināšanas pasākumus un uzdevumus, kas saistīti ar visitnorway.com – kā valsts tūrisma portālu –, var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP).

New Mind | tellUs

IN

visitnorway.com

| (51) | Tomēr 2013. gadā uzņēmums IN ienāca jaunā tirgū (45), piedāvājot RTP un GVO jaunus saimnieciskus pakalpojumus, kas ļauj tiem migrēt savas tīmekļa vietnes uz visitnorway.com (t. i., tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi). Uzņēmums New Mind | tellUs uzskata, ka šie pakalpojumi neietilpst uzņēmuma IN pilnvarās un netiek nodrošināti saskaņā ar Altmark (46) judikatūru. |
| --- | --- |

(51)

Tomēr 2013. gadā uzņēmums IN ienāca jaunā tirgū (45), piedāvājot RTP un GVO jaunus saimnieciskus pakalpojumus, kas ļauj tiem migrēt savas tīmekļa vietnes uz visitnorway.com (t. i., tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi). Uzņēmums New Mind | tellUs uzskata, ka šie pakalpojumi neietilpst uzņēmuma IN pilnvarās un netiek nodrošināti saskaņā ar Altmark (46) judikatūru.

IN

45

visitnorway.com

New Mind | tellUs

IN

Altmark

46

| (52) | Sūdzības iesniedzējs uzsver, ka, sniedzot saimnieciskus pakalpojumus, uzņēmums IN nedrīkst saņemt valsts atbalstu (47). |
| --- | --- |

(52)

Sūdzības iesniedzējs uzsver, ka, sniedzot saimnieciskus pakalpojumus, uzņēmums IN nedrīkst saņemt valsts atbalstu (47).

IN

47

| (53) | Jo īpaši šī sūdzība attiecas uz četriem atšķirīgiem iespējamā valsts atbalsta veidiem:






  a) | uzņēmuma IN saimnieciskās darbības pārskatu nenošķiršana; |
| --- | --- | --- |

(53)

Jo īpaši šī sūdzība attiecas uz četriem atšķirīgiem iespējamā valsts atbalsta veidiem:

a)

uzņēmuma IN saimnieciskās darbības pārskatu nenošķiršana;

IN

| b) | peļņa, kas nav gūta uzņēmuma IN saimniecisko darbību bezpeļņas rakstura dēļ; |
| --- | --- |

b)

peļņa, kas nav gūta uzņēmuma IN saimniecisko darbību bezpeļņas rakstura dēļ;

IN

| c) | iespējamais atbalsts RTP un GVO, kuru uzņēmums IN piešķīra tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu veidā par cenu, kas zemāka par tirgus cenu; un |
| --- | --- |

c)

iespējamais atbalsts RTP un GVO, kuru uzņēmums IN piešķīra tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu veidā par cenu, kas zemāka par tirgus cenu; un

IN

| d) | vispārējais ienākuma nodokļa atbrīvojums, kas piešķirts uzņēmumam IN un piemērojams arī uzņēmuma IN saimnieciskajām darbībām. |
| --- | --- |

d)

vispārējais ienākuma nodokļa atbrīvojums, kas piešķirts uzņēmumam IN un piemērojams arī uzņēmuma IN saimnieciskajām darbībām.

IN

IN

| (54) | Visbeidzot, uzņēmums New Mind | tellUs apgalvo arī, ka uzņēmums IN aicina klientus lauzt iepriekšējos līgumus ar uzņēmumu New Mind | tellUs, piedāvājot RTP un GVO bezmaksas translēšanas pakalpojumus to migrācijai uz visitnorway.com (48). |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot, uzņēmums New Mind | tellUs apgalvo arī, ka uzņēmums IN aicina klientus lauzt iepriekšējos līgumus ar uzņēmumu New Mind | tellUs, piedāvājot RTP un GVO bezmaksas translēšanas pakalpojumus to migrācijai uz visitnorway.com (48).

New Mind | tellUs

IN

New Mind | tellUs

visitnorway.com

48

4.   FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (55) | Iestāde 2014. gada 16. jūlijā pieņēma lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(55)

Iestāde 2014. gada 16. jūlijā pieņēma lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā.

| (56) | Tomēr Iestāde sašaurināja formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomu līdz trijiem sūdzības iesniedzēja norādītajiem pasākumiem: i) uzņēmuma IN saimniecisko darbību pārskatu nenošķiršana un izmaksu attiecināšanas mehānisma trūkums; ii) peļņa, kas nav gūta saimnieciskās darbības bezpeļņas rakstura dēļ; un iii) iespējamais atbalsts, ko uzņēmums IN sniedz RTP un GVO, nosakot cenas, kuras nav pietiekamas, lai iegūtu saprātīgus ienākumus no ieguldījumiem, nodrošinot tiem tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr Iestāde sašaurināja formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomu līdz trijiem sūdzības iesniedzēja norādītajiem pasākumiem: i) uzņēmuma IN saimniecisko darbību pārskatu nenošķiršana un izmaksu attiecināšanas mehānisma trūkums; ii) peļņa, kas nav gūta saimnieciskās darbības bezpeļņas rakstura dēļ; un iii) iespējamais atbalsts, ko uzņēmums IN sniedz RTP un GVO, nosakot cenas, kuras nav pietiekamas, lai iegūtu saprātīgus ienākumus no ieguldījumiem, nodrošinot tiem tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus.

IN

IN

| (57) | Uzņēmumam IN piešķirtais vispārējais atbrīvojums no ienākuma nodokļa tika izslēgts no lēmuma par procedūras sākšanu (49). Attiecībā uz šo jautājumu ir sākta pašreizējā atbalsta procedūra. |
| --- | --- |

(57)

Uzņēmumam IN piešķirtais vispārējais atbrīvojums no ienākuma nodokļa tika izslēgts no lēmuma par procedūras sākšanu (49). Attiecībā uz šo jautājumu ir sākta pašreizējā atbalsta procedūra.

IN

49

| (58) | Attiecībā uz pasākumiem, kas ietilpst procedūras sākšanas lēmuma darbības jomā, Iestāde sākotnēji uzskatīja, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšana ir saimnieciska darbība, kas nošķirama no Norvēģijas kā tūrisma galamērķa vienkāršas popularizēšanas. Šie jaunie pakalpojumi tika piedāvāti visām RTP un GVO tikai no 2014. gada 1. janvāra. Tādējādi Iestāde secināja, ka, ja pasākumi ir valsts atbalsts, tad tas ir jauns atbalsts (50). |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz pasākumiem, kas ietilpst procedūras sākšanas lēmuma darbības jomā, Iestāde sākotnēji uzskatīja, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšana ir saimnieciska darbība, kas nošķirama no Norvēģijas kā tūrisma galamērķa vienkāršas popularizēšanas. Šie jaunie pakalpojumi tika piedāvāti visām RTP un GVO tikai no 2014. gada 1. janvāra. Tādējādi Iestāde secināja, ka, ja pasākumi ir valsts atbalsts, tad tas ir jauns atbalsts (50).

50

| (59) | Turklāt Iestāde arī uzskatīja, ka, ja ir konstatēts, ka uzņēmums IN nav noteicis konkurētspējīgu tirgus cenu par pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO, tad nevar izslēgt, ka šīm struktūrām ir piešķirts jauns valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt Iestāde arī uzskatīja, ka, ja ir konstatēts, ka uzņēmums IN nav noteicis konkurētspējīgu tirgus cenu par pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO, tad nevar izslēgt, ka šīm struktūrām ir piešķirts jauns valsts atbalsts.

IN

| (60) | Visbeidzot, Iestāde apšaubīja, ka iespējamie valsts atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā atbalsts tūrisma pasākumu veicināšanai (51). |
| --- | --- |

(60)

Visbeidzot, Iestāde apšaubīja, ka iespējamie valsts atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā atbalsts tūrisma pasākumu veicināšanai (51).

51

| (61) | Ņemot vērā šos sākotnējos secinājumus, Iestāde uzskatīja, ka tai nav pietiekamas informācijas, lai izslēgtu valsts atbalsta esību vai tā neatbilstību EEZ līgumam. Tādēļ tika sākta formālā izmeklēšanas procedūra. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot vērā šos sākotnējos secinājumus, Iestāde uzskatīja, ka tai nav pietiekamas informācijas, lai izslēgtu valsts atbalsta esību vai tā neatbilstību EEZ līgumam. Tādēļ tika sākta formālā izmeklēšanas procedūra.

5.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LĒMUMU

TREŠO PERSONU PIEZĪMES PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LĒMUMU

| (62) | Apsvērumus par lēmumu sākt izmeklēšanas procedūru iesniedza tikai sūdzības iesniedzējs – uzņēmums New Mind | tellUs. |
| --- | --- |

(62)

Apsvērumus par lēmumu sākt izmeklēšanas procedūru iesniedza tikai sūdzības iesniedzējs – uzņēmums New Mind | tellUs.

New Mind | tellUs

| (63) | Attiecībā uz lietas būtību sūdzības iesniedzējs uzsver, ka uzņēmums IN ir iegājis jau labi funkcionējošā tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu (kas ir saimnieciskie pakalpojumi) tirgū. Ienākšana šajā tirgū neatbilst valsts norādījumiem un varētu būt pretrunā uzņēmuma IN galvenajam uzdevumam – veicināt privāto uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz lietas būtību sūdzības iesniedzējs uzsver, ka uzņēmums IN ir iegājis jau labi funkcionējošā tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu (kas ir saimnieciskie pakalpojumi) tirgū. Ienākšana šajā tirgū neatbilst valsts norādījumiem un varētu būt pretrunā uzņēmuma IN galvenajam uzdevumam – veicināt privāto uzņēmējdarbību.

IN

IN

| (64) | Uzņēmums New Mind | tellU atbalsta Iestādes sākotnējos secinājumus par valsts līdzekļu klātbūtni, attiecināmību, selektivitāti un iespējamu konkurences izkropļojumu. |
| --- | --- |

(64)

Uzņēmums New Mind | tellU atbalsta Iestādes sākotnējos secinājumus par valsts līdzekļu klātbūtni, attiecināmību, selektivitāti un iespējamu konkurences izkropļojumu.

New Mind | tellU

| (65) | Attiecībā uz priekšrocību sūdzības iesniedzējs uzskata, ka uzņēmums IN ir šķērssubsidējis savus tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus. Tas ir tādēļ, ka uzņēmums IN nav pienācīgi nošķīris pārskatus un atsakās no peļņas, sniedzot saimnieciskos pakalpojumus RTP un GVO. Sūdzības iesniedzējs uzsver arī to, ka uzņēmums IN sniedz translēšanas pakalpojumus bez maksas (sk. iepriekš 54. apsvērumu). |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz priekšrocību sūdzības iesniedzējs uzskata, ka uzņēmums IN ir šķērssubsidējis savus tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus. Tas ir tādēļ, ka uzņēmums IN nav pienācīgi nošķīris pārskatus un atsakās no peļņas, sniedzot saimnieciskos pakalpojumus RTP un GVO. Sūdzības iesniedzējs uzsver arī to, ka uzņēmums IN sniedz translēšanas pakalpojumus bez maksas (sk. iepriekš 54. apsvērumu).

IN

IN

IN

| (66) | Attiecībā uz iespējamo atbalstu RTP un GVO sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Norvēģijas iestādes nav informējušas tās par lēmumu sākt izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz iespējamo atbalstu RTP un GVO sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Norvēģijas iestādes nav informējušas tās par lēmumu sākt izmeklēšanas procedūru.

| (67) | Turklāt tiek apgalvots, ka izmēģinājumprojektu laikā projektiem izraudzītie klienti nemaksāja par saņemtajiem pakalpojumiem. Uzņēmuma IN turpmāk ieviestais cenu modelis nesedz visas attiecīgās izmaksas un nenodrošina saprātīgu peļņu. Jo īpaši uzņēmums IN nav iekļāvis aprēķinos visas izstrādes izmaksas par infrastruktūru, kas izveidota jaunajai struktūrai (18 miljoni Norvēģijas kronu), un nav aprēķinājis ienākumu no ieguldījumiem. Tāpēc RTP un GVO gūst priekšrocību. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt tiek apgalvots, ka izmēģinājumprojektu laikā projektiem izraudzītie klienti nemaksāja par saņemtajiem pakalpojumiem. Uzņēmuma IN turpmāk ieviestais cenu modelis nesedz visas attiecīgās izmaksas un nenodrošina saprātīgu peļņu. Jo īpaši uzņēmums IN nav iekļāvis aprēķinos visas izstrādes izmaksas par infrastruktūru, kas izveidota jaunajai struktūrai (18 miljoni Norvēģijas kronu), un nav aprēķinājis ienākumu no ieguldījumiem. Tāpēc RTP un GVO gūst priekšrocību.

IN

IN

| (68) | Attiecībā uz saderību sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgajā tirgū nepastāv tirgus nepilnības. Turklāt tas, ka uzņēmums IN sniedz bezmaksas vai subsidētus translēšanas pakalpojumus, lai RTP un GVO saturs tiktu migrēts uz visitnorway.com platformu, ir saistošs nosacījums, kas pārkāpj konkurences noteikumus, un tāpēc iespējamo valsts atbalstu nevar atzīt par saderīgu. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz saderību sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgajā tirgū nepastāv tirgus nepilnības. Turklāt tas, ka uzņēmums IN sniedz bezmaksas vai subsidētus translēšanas pakalpojumus, lai RTP un GVO saturs tiktu migrēts uz visitnorway.com platformu, ir saistošs nosacījums, kas pārkāpj konkurences noteikumus, un tāpēc iespējamo valsts atbalstu nevar atzīt par saderīgu.

IN

visitnorway.com

| (69) | Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 13. janvārī nosūtīja Iestādei 2015. gada valsts budžeta vēstules kopiju (52). Tas uzskata, ka šī vēstule apstiprina, ka uzņēmuma IN darbība tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu jomā neietilpst tā pilnvarās, atbilstīgi kurām uzņēmumam IN ir tikai vispārīgi jāpopularizē Norvēģija kā tūrisma galamērķis. |
| --- | --- |

(69)

Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 13. janvārī nosūtīja Iestādei 2015. gada valsts budžeta vēstules kopiju (52). Tas uzskata, ka šī vēstule apstiprina, ka uzņēmuma IN darbība tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu jomā neietilpst tā pilnvarās, atbilstīgi kurām uzņēmumam IN ir tikai vispārīgi jāpopularizē Norvēģija kā tūrisma galamērķis.

52

IN

IN

6.   NORVĒĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LĒMUMU UN PAR TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMĒM

NORVĒĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LĒMUMU UN PAR TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMĒM

| (70) | Norvēģijas iestādes atbildēja uz lēmumu par procedūras sākšanu (53), norādot, ka attiecīgie pasākumi nav valsts atbalsts un ka gadījumā, ja kāds no pasākumiem tomēr ir valsts atbalsts, tad šāds atbalsts būtu jāklasificē kā spēkā esošs atbalsts, jo Norvēģijas tūrisma veicināšana bija viens no uzņēmuma IN priekšteču uzdevumiem jau pirms EEZ līguma parakstīšanas. |
| --- | --- |

(70)

Norvēģijas iestādes atbildēja uz lēmumu par procedūras sākšanu (53), norādot, ka attiecīgie pasākumi nav valsts atbalsts un ka gadījumā, ja kāds no pasākumiem tomēr ir valsts atbalsts, tad šāds atbalsts būtu jāklasificē kā spēkā esošs atbalsts, jo Norvēģijas tūrisma veicināšana bija viens no uzņēmuma IN priekšteču uzdevumiem jau pirms EEZ līguma parakstīšanas.

53

IN

| (71) | Tomēr, ja tiktu konstatēts jauns atbalsts, tas būtu uzskatāms par saderīgu ar EEZ līgumu kā kompensācija par VTNP vai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā atbalsts tūrisma nozares veicināšanai. |
| --- | --- |

(71)

Tomēr, ja tiktu konstatēts jauns atbalsts, tas būtu uzskatāms par saderīgu ar EEZ līgumu kā kompensācija par VTNP vai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā atbalsts tūrisma nozares veicināšanai.

| (72) | Norvēģijas iestādes norāda, ka, “ja saimniecisku darbību var nošķirt no publiskas struktūras uzdevuma, tad šo struktūru var uzskatīt par uzņēmumu, kas pilda šo funkciju. Tomēr visas darbības ir uzskatāmas par tādām, kas nav saimnieciskas, ja šīs darbības nav iespējams nošķirt vienu no otras” (54). Pamatojoties uz šo apgalvojumu, Norvēģijas iestādes uzskata, ka Iestāde ir pārpratusi faktus, jo attiecīgie pakalpojumi, t. i., tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi, netiek sniegti atsevišķi, bet tikai kā integrēta to pakalpojumu daļa, kurus sniedz, izmantojot visitnorway.com, un kuri kopumā ir uzskatāmi par darbību, kas nav saimnieciska darbība. Šo pakalpojumu sniegšana RTP un GVO ietilpst uzņēmuma IN pienākumos popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, un minētie pienākumi ir daļa no valsts tūrisma stratēģijas darījumdarbības veicināšanai. Tādējādi tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus nevar novērtēt atsevišķi, bet tikai kā daļu no uzņēmuma IN veicināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(72)

Norvēģijas iestādes norāda, ka, “ja saimniecisku darbību var nošķirt no publiskas struktūras uzdevuma, tad šo struktūru var uzskatīt par uzņēmumu, kas pilda šo funkciju. Tomēr visas darbības ir uzskatāmas par tādām, kas nav saimnieciskas, ja šīs darbības nav iespējams nošķirt vienu no otras” (54). Pamatojoties uz šo apgalvojumu, Norvēģijas iestādes uzskata, ka Iestāde ir pārpratusi faktus, jo attiecīgie pakalpojumi, t. i., tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi, netiek sniegti atsevišķi, bet tikai kā integrēta to pakalpojumu daļa, kurus sniedz, izmantojot visitnorway.com, un kuri kopumā ir uzskatāmi par darbību, kas nav saimnieciska darbība. Šo pakalpojumu sniegšana RTP un GVO ietilpst uzņēmuma IN pienākumos popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, un minētie pienākumi ir daļa no valsts tūrisma stratēģijas darījumdarbības veicināšanai. Tādējādi tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus nevar novērtēt atsevišķi, bet tikai kā daļu no uzņēmuma IN veicināšanas pasākumiem.

54

visitnorway.com

IN

IN

| (73) | Jebkurā gadījumā, kad uzņēmums IN noslēdz līgumus par maksas pakalpojumu sniegšanu, tas izmanto pamata izmaksu modeli, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā visas attiecīgās izmaksas par uzņēmuma IN pakalpojumiem. Šī metodika tika apkopota “Pamatnostādnēs par lietotāju maksājumiem”, kas ir izraksts no 2011. gada budžeta vēstules (55) un ko uzņēmums IN ir piemērojis kopš 2011. gada. Uzņēmums IN ir izmantojis šo izmaksu attiecināšanas metodiku arī augstākā līmeņa nolīgumos, un tas ļāva uzņēmumam IN segt visas ar augstākā līmeņa nolīgumiem saistītās izmaksas. Uzņēmums IN ir arī iekļāvis savā budžetā un cenās paredzamo peļņu [... % līdz ... %]. Norvēģijas iestādes paskaidroja arī, ka tūrisma nozare un jo īpaši tīmekļa infrastruktūras pakalpojumu tirgus ir ļoti dinamiska nozare. Tāpēc uzņēmumam IN un visitnorway.com ir jāpielāgo pakalpojumi, kas tiek sniegti saskaņā ar tehnoloģiju un tirgus attīstību. |
| --- | --- |

(73)

Jebkurā gadījumā, kad uzņēmums IN noslēdz līgumus par maksas pakalpojumu sniegšanu, tas izmanto pamata izmaksu modeli, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā visas attiecīgās izmaksas par uzņēmuma IN pakalpojumiem. Šī metodika tika apkopota “Pamatnostādnēs par lietotāju maksājumiem”, kas ir izraksts no 2011. gada budžeta vēstules (55) un ko uzņēmums IN ir piemērojis kopš 2011. gada. Uzņēmums IN ir izmantojis šo izmaksu attiecināšanas metodiku arī augstākā līmeņa nolīgumos, un tas ļāva uzņēmumam IN segt visas ar augstākā līmeņa nolīgumiem saistītās izmaksas. Uzņēmums IN ir arī iekļāvis savā budžetā un cenās paredzamo peļņu [... % līdz ... %]. Norvēģijas iestādes paskaidroja arī, ka tūrisma nozare un jo īpaši tīmekļa infrastruktūras pakalpojumu tirgus ir ļoti dinamiska nozare. Tāpēc uzņēmumam IN un visitnorway.com ir jāpielāgo pakalpojumi, kas tiek sniegti saskaņā ar tehnoloģiju un tirgus attīstību.

IN

IN

55

IN

IN

IN

IN

IN

visitnorway.com

| (74) | Attiecībā uz saderību Norvēģijas iestādes min argumentus VTNP noteikumu piemērošanai. Ja saskaņā ar Norvēģijas iestādēm šajā lietā novērtētie pakalpojumi tiktu uzskatīti par saimnieciskām darbībām un tiktu konstatēts atbalsts, tad šāds atbalsts būtu jāvērtē atbilstīgi VTNP saderības noteikumiem (56). Norvēģijas iestādes uzskata, ka šo pakalpojumu sniegšana ir saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2012/21/ES (57). |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz saderību Norvēģijas iestādes min argumentus VTNP noteikumu piemērošanai. Ja saskaņā ar Norvēģijas iestādēm šajā lietā novērtētie pakalpojumi tiktu uzskatīti par saimnieciskām darbībām un tiktu konstatēts atbalsts, tad šāds atbalsts būtu jāvērtē atbilstīgi VTNP saderības noteikumiem (56). Norvēģijas iestādes uzskata, ka šo pakalpojumu sniegšana ir saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2012/21/ES (57).

56

57

| (75) | Norvēģijas iestādes arī apgalvo, ka attiecīgie pasākumi būtu atzīstami par saderīgiem ar EEZ līguma darbību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā valsts atbalsts tūrisma nozares veicināšanai. |
| --- | --- |

(75)

Norvēģijas iestādes arī apgalvo, ka attiecīgie pasākumi būtu atzīstami par saderīgiem ar EEZ līguma darbību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā valsts atbalsts tūrisma nozares veicināšanai.

| (76) | Norvēģijas iestādes uzsver, ka tas, ka RTP un GVO tika piešķirta piekļuve platformai, ir palielinājis konkurenci lejupējā destinatora pakalpojumu tirgū. Tas jāņem vērā, lai līdzsvarotu jebkādu iespējamu negatīvu ietekmi uz iespējamo atbalstu. Norvēģijas iestādes skaidro, ka, tā kā tīmekļa vietnē visitnorway.com tiek apkopota informācija par tūrisma produktiem no visiem iespējamiem konkurentiem, t. i., uzņēmuma New Mind | tellUs vai Citybreak, vai jebkura cita uzņēmuma, kas varētu ienākt tirgū, konkurences spiediens šajā tirgū ir palielinājies. Iepriekš uzņēmums New Mind | tellUs bija vienīgais šo pakalpojumu sniedzējs tirgū. Turklāt uzņēmums IN nodrošina platformu RTP un GVO, kas nekonkurē ar uzņēmumiem ārpus Norvēģijas robežām. |
| --- | --- |

(76)

Norvēģijas iestādes uzsver, ka tas, ka RTP un GVO tika piešķirta piekļuve platformai, ir palielinājis konkurenci lejupējā destinatora pakalpojumu tirgū. Tas jāņem vērā, lai līdzsvarotu jebkādu iespējamu negatīvu ietekmi uz iespējamo atbalstu. Norvēģijas iestādes skaidro, ka, tā kā tīmekļa vietnē visitnorway.com tiek apkopota informācija par tūrisma produktiem no visiem iespējamiem konkurentiem, t. i., uzņēmuma New Mind | tellUs vai Citybreak, vai jebkura cita uzņēmuma, kas varētu ienākt tirgū, konkurences spiediens šajā tirgū ir palielinājies. Iepriekš uzņēmums New Mind | tellUs bija vienīgais šo pakalpojumu sniedzējs tirgū. Turklāt uzņēmums IN nodrošina platformu RTP un GVO, kas nekonkurē ar uzņēmumiem ārpus Norvēģijas robežām.

destinatora

visitnorway.com

New Mind | tellUs

Citybreak

New Mind | tellUs

IN

| (77) | Norvēģijas iestādes apstrīd, ka uzņēmums IN sniedz bezmaksas translēšanas pakalpojumus RTP un GVO, kuras ir parakstījušas augstākā līmeņa nolīgumus, un ir izskaidrojušas, kā uzņēmums IN atbalsta translēšanas izmaksas dažādos scenārijos. Kopumā uzņēmums IN sedz daļu no RTP un GVO translēšanas izmaksām attiecībā uz vispārējas nozīmes informāciju, jo tā pienākumos ietilpst popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi. Tomēr tas sedz tikai 50 % no RTP un GVO konkrēto apskates objektu translēšanas izmaksām (58). Tas ir vispārīgs noteikums, kas attiecas uz visām RTP un GVO. Tomēr attiecībā uz RTP un GVO, kas ir migrējušas uz visitnorway.com (t. i., augstākā līmeņa partneriem), uzņēmums IN nesedz nekādas translēšanas izmaksas. Citiem vārdiem sakot, augstākā līmeņa partneri zaudē translēšanas atvieglojumus. Tādējādi – pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem – nav nekāda stimula parakstīt augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu, lai saņemtu kompensāciju par translēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(77)

Norvēģijas iestādes apstrīd, ka uzņēmums IN sniedz bezmaksas translēšanas pakalpojumus RTP un GVO, kuras ir parakstījušas augstākā līmeņa nolīgumus, un ir izskaidrojušas, kā uzņēmums IN atbalsta translēšanas izmaksas dažādos scenārijos. Kopumā uzņēmums IN sedz daļu no RTP un GVO translēšanas izmaksām attiecībā uz vispārējas nozīmes informāciju, jo tā pienākumos ietilpst popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi. Tomēr tas sedz tikai 50 % no RTP un GVO konkrēto apskates objektu translēšanas izmaksām (58). Tas ir vispārīgs noteikums, kas attiecas uz visām RTP un GVO. Tomēr attiecībā uz RTP un GVO, kas ir migrējušas uz visitnorway.com (t. i., augstākā līmeņa partneriem), uzņēmums IN nesedz nekādas translēšanas izmaksas. Citiem vārdiem sakot, augstākā līmeņa partneri zaudē translēšanas atvieglojumus. Tādējādi – pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem – nav nekāda stimula parakstīt augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu, lai saņemtu kompensāciju par translēšanas izmaksām.

IN

IN

IN

58

visitnorway.com

IN

| (78) | Atbildot uz sūdzības iesniedzēja piezīmēm, Norvēģijas iestādes uzsver, ka uzņēmums IN nav uzņēmuma New Mind | tellUs konkurents. Tā ir taisnība, ka tas apstāklis, ka RTP un GVO ir piešķirta piekļuve tīmekļa vietnei visitnorway.com, ir izraisījis to, ka pakalpojumi, kurus iepriekš sniedza ārēji IT uzņēmumi, ir kļuvuši daļēji lieki, taču uzņēmums IN tieši nekonkurē ar sūdzības iesniedzēju. Citiem vārdiem sakot, uzņēmums IN nav aizstājis uzņēmumu New Mind | tellUs kā IT pakalpojumu sniedzēju, taču dažas funkcijas (piemēram, uzņēmuma TellUs meklēšana) vairs nav nepieciešamas vai tehniski iespējamas. |
| --- | --- |

(78)

Atbildot uz sūdzības iesniedzēja piezīmēm, Norvēģijas iestādes uzsver, ka uzņēmums IN nav uzņēmuma New Mind | tellUs konkurents. Tā ir taisnība, ka tas apstāklis, ka RTP un GVO ir piešķirta piekļuve tīmekļa vietnei visitnorway.com, ir izraisījis to, ka pakalpojumi, kurus iepriekš sniedza ārēji IT uzņēmumi, ir kļuvuši daļēji lieki, taču uzņēmums IN tieši nekonkurē ar sūdzības iesniedzēju. Citiem vārdiem sakot, uzņēmums IN nav aizstājis uzņēmumu New Mind | tellUs kā IT pakalpojumu sniedzēju, taču dažas funkcijas (piemēram, uzņēmuma TellUs meklēšana) vairs nav nepieciešamas vai tehniski iespējamas.

IN

New Mind | tellUs

visitnorway.com

IN

IN

New Mind | tellUs

TellUs meklēšana

| (79) | Norvēģijas iestādes ir arī iesniegušas Iestādei pierādījumus, kas apliecina, ka uzņēmums IN ir informējis RTP un GVO par procedūras sākšanas lēmumu. Uzņēmums IN nosūtīja e-pasta ziņojumus visiem augstākā līmeņa partneriem (iespējamiem valsts atbalsta saņēmējiem), kā arī uzņēmuma IN tīmekļa vietnē tika iekļauta atsauce uz lēmumu par procedūras sākšanu (59). |
| --- | --- |

(79)

Norvēģijas iestādes ir arī iesniegušas Iestādei pierādījumus, kas apliecina, ka uzņēmums IN ir informējis RTP un GVO par procedūras sākšanas lēmumu. Uzņēmums IN nosūtīja e-pasta ziņojumus visiem augstākā līmeņa partneriem (iespējamiem valsts atbalsta saņēmējiem), kā arī uzņēmuma IN tīmekļa vietnē tika iekļauta atsauce uz lēmumu par procedūras sākšanu (59).

IN

IN

IN

59

| (80) | Visbeidzot, atbildot uz jaunāko vēstuli, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja (60) (iepriekš minēta 69. apsvērumā), Norvēģijas iestādes uzskatīja, ka uz uzņēmuma New Mind | tellUs norādīto jautājumu jau ir pienācīgi atbildēts. Tāpēc papildu paskaidrojumi nebija vajadzīgi (61). |
| --- | --- |

(80)

Visbeidzot, atbildot uz jaunāko vēstuli, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja (60) (iepriekš minēta 69. apsvērumā), Norvēģijas iestādes uzskatīja, ka uz uzņēmuma New Mind | tellUs norādīto jautājumu jau ir pienācīgi atbildēts. Tāpēc papildu paskaidrojumi nebija vajadzīgi (61).

60

New Mind | tellUs

61

II.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

VALSTS ATBALSTA ESĪBA

| (81) | EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts:

  “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.” |
| --- | --- |

(81)

EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

| (82) | Pasākums ir valsts atbalsts atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 1. punktam, ja tas atbilst četriem nosacījumiem. Pirmkārt, pasākums jāfinansē valstij vai no valsts līdzekļiem un tam jābūt attiecināmam uz valsti. Otrkārt, pasākumam jārada priekšrocības. Treškārt, pasākumam ir jāsniedz labums izraudzītiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām. Ceturtkārt, pasākumam jāietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un jārada konkurences izkropļojumi EEZ. |
| --- | --- |

(82)

Pasākums ir valsts atbalsts atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 1. punktam, ja tas atbilst četriem nosacījumiem. Pirmkārt, pasākums jāfinansē valstij vai no valsts līdzekļiem un tam jābūt attiecināmam uz valsti. Otrkārt, pasākumam jārada priekšrocības. Treškārt, pasākumam ir jāsniedz labums izraudzītiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām. Ceturtkārt, pasākumam jāietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un jārada konkurences izkropļojumi EEZ.

| (83) | Lai noteiktu valsts atbalstu, jābūt ievērotiem visiem 61. panta 1. punktā minētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem (62). |
| --- | --- |

(83)

Lai noteiktu valsts atbalstu, jābūt ievērotiem visiem 61. panta 1. punktā minētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem (62).

62

1.1.   ŠĀ LĒMUMA DARBĪBAS JOMA

| (84) | Lēmums par procedūras sākšanu attiecas uz iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam IN, kā arī RTP un GVO. Iestādes bažas, ņemot vērā no sūdzības iesniedzēja un Norvēģijas iestādēm saņemto informāciju, attiecās uz tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem, ko uzņēmums IN sniedz RTP un GVO, pamatojoties uz augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem. |
| --- | --- |

(84)

Lēmums par procedūras sākšanu attiecas uz iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam IN, kā arī RTP un GVO. Iestādes bažas, ņemot vērā no sūdzības iesniedzēja un Norvēģijas iestādēm saņemto informāciju, attiecās uz tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem, ko uzņēmums IN sniedz RTP un GVO, pamatojoties uz augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem.

IN

IN

| (85) | Tomēr formālās izmeklēšanas procedūras laikā Iestāde ir secinājusi, ka, lai novērtētu uzņēmuma IN darbību tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu tirgū, ir jānovērtē arī citi komercpakalpojumi, ko uzņēmums IN sniedza RTP un GVO, t. i., pakalpojumi saistībā ar konkrēta satura popularizēšanu un reklamēšanu. Tas ir tādēļ, ka uzņēmuma IN uzņēmējdarbības plāns par jauno struktūru attiecas uz abiem pakalpojumu veidiem. |
| --- | --- |

(85)

Tomēr formālās izmeklēšanas procedūras laikā Iestāde ir secinājusi, ka, lai novērtētu uzņēmuma IN darbību tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu tirgū, ir jānovērtē arī citi komercpakalpojumi, ko uzņēmums IN sniedza RTP un GVO, t. i., pakalpojumi saistībā ar konkrēta satura popularizēšanu un reklamēšanu. Tas ir tādēļ, ka uzņēmuma IN uzņēmējdarbības plāns par jauno struktūru attiecas uz abiem pakalpojumu veidiem.

IN

IN

IN

| (86) | Tādējādi, pat ja konkrēti popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumi netika ietverti lēmumā par procedūras sākšanu un netiek ietverti šajā lēmumā, Iestāde atsauksies uz tiem pēc vajadzības, lai lemtu par iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(86)

Tādējādi, pat ja konkrēti popularizēšanas un reklamēšanas pakalpojumi netika ietverti lēmumā par procedūras sākšanu un netiek ietverti šajā lēmumā, Iestāde atsauksies uz tiem pēc vajadzības, lai lemtu par iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar tīmekļa infrastruktūras un saistītajiem pakalpojumiem.

1.2.   IESPĒJAMIE VALSTS ATBALSTA PASĀKUMI UZŅĒMUMAM IN

IN

1.2.1.   
  Vai uzņēmumu IN var uzskatīt par “uzņēmumu”

Vai uzņēmumu IN var uzskatīt par “uzņēmumu”

| (87) | No EEZ līguma 61. panta 1. punkta izriet, ka, lai tiktu noteikts valsts atbalsts, pasākumiem ir jādod priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. EEZ līguma 61. panta 1. punkts ir piemērojams tikai tad, ja atbalsta saņēmējs ir uzņēmums. Tādējādi ir jāpārbauda, vai uzņēmums IN ir uzskatāms par uzņēmumu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(87)

No EEZ līguma 61. panta 1. punkta izriet, ka, lai tiktu noteikts valsts atbalsts, pasākumiem ir jādod priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. EEZ līguma 61. panta 1. punkts ir piemērojams tikai tad, ja atbalsta saņēmējs ir uzņēmums. Tādējādi ir jāpārbauda, vai uzņēmums IN ir uzskatāms par uzņēmumu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

IN

| (88) | Uzņēmumi ir struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida (63). Saimnieciskās darbības ir darbības, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (64). Visas struktūras, kas ir juridiski nošķirtas no valsts un iesaistās saimnieciskās darbības, tiek uzskatītas par “uzņēmumiem”. EEZ līguma 61. panta 1. punkts attiecas uz visiem publiskajiem un privātajiem uzņēmumiem (65). |
| --- | --- |

(88)

Uzņēmumi ir struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida (63). Saimnieciskās darbības ir darbības, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (64). Visas struktūras, kas ir juridiski nošķirtas no valsts un iesaistās saimnieciskās darbības, tiek uzskatītas par “uzņēmumiem”. EEZ līguma 61. panta 1. punkts attiecas uz visiem publiskajiem un privātajiem uzņēmumiem (65).

63

64

65

| (89) | Ja struktūra veic saimniecisko darbību, tā ir uzskatāms par uzņēmumu attiecībā tikai uz šiem konkrētajiem pakalpojumiem, neapsverot veidu, kādā būtu jāklasificē citas tā darbības (66). |
| --- | --- |

(89)

Ja struktūra veic saimniecisko darbību, tā ir uzskatāms par uzņēmumu attiecībā tikai uz šiem konkrētajiem pakalpojumiem, neapsverot veidu, kādā būtu jāklasificē citas tā darbības (66).

66

| (90) | Norvēģijas iestādes ir uzsvērušas, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšanu nevar noteikt kā saimniecisku darbību. Tās uzskata, ka šie pakalpojumi nav nošķirami no pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO, lai popularizētu Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, izmantojot platformu visitnorway.com. Tā kā šīs platformas izstrāde un pārvaldība atbilst mērķim popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi un šo galveno uzdevumu nevar noteikt kā saimniecisku darbību, tad šajā gadījumā arī konkrētos IT pakalpojumus nevar noteikt par saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(90)

Norvēģijas iestādes ir uzsvērušas, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšanu nevar noteikt kā saimniecisku darbību. Tās uzskata, ka šie pakalpojumi nav nošķirami no pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO, lai popularizētu Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, izmantojot platformu visitnorway.com. Tā kā šīs platformas izstrāde un pārvaldība atbilst mērķim popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi un šo galveno uzdevumu nevar noteikt kā saimniecisku darbību, tad šajā gadījumā arī konkrētos IT pakalpojumus nevar noteikt par saimniecisku darbību.

visitnorway.com

| (91) | Iestāde atbalsta pretējo secinājumu, apstiprinot savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(91)

Iestāde atbalsta pretējo secinājumu, apstiprinot savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā par procedūras sākšanu.

| (92) | Iestāde norāda, ka, pirmkārt, ņemot vērā 2013. gada budžeta vēstuli (67), uzņēmumam IN ir ļauts veikt gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kas nav saimnieciskas darbības, ņemot vērā, ka atšķirība tiek noteikta pēc šo darbību finansējuma, proti, saimnieciskās darbības ir jāveic atbilstīgi tirgus nosacījumiem, un tāpēc tās finansē klienti. Tādējādi uzņēmumam IN ir likumīga iespēja vienlaicīgi sniegt gan saimnieciskus, gan ar saimniecisko darbību nesaistītus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(92)

Iestāde norāda, ka, pirmkārt, ņemot vērā 2013. gada budžeta vēstuli (67), uzņēmumam IN ir ļauts veikt gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kas nav saimnieciskas darbības, ņemot vērā, ka atšķirība tiek noteikta pēc šo darbību finansējuma, proti, saimnieciskās darbības ir jāveic atbilstīgi tirgus nosacījumiem, un tāpēc tās finansē klienti. Tādējādi uzņēmumam IN ir likumīga iespēja vienlaicīgi sniegt gan saimnieciskus, gan ar saimniecisko darbību nesaistītus pakalpojumus.

67

IN

IN

| (93) | Otrkārt, Iestāde uzskata, ka tas, ka konkrētos gadījumos uzņēmums IN darbojas kā valsts instruments, lai nodrošinātu Norvēģijas vispārēju popularizēšanu, un šajā saistībā nesniedz pakalpojumus vai preces tirgū, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka uzņēmums IN nepiedāvā citus saimnieciskus pakalpojumus tūrisma nozarē. |
| --- | --- |

(93)

Otrkārt, Iestāde uzskata, ka tas, ka konkrētos gadījumos uzņēmums IN darbojas kā valsts instruments, lai nodrošinātu Norvēģijas vispārēju popularizēšanu, un šajā saistībā nesniedz pakalpojumus vai preces tirgū, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka uzņēmums IN nepiedāvā citus saimnieciskus pakalpojumus tūrisma nozarē.

IN

IN

| (94) | Treškārt, Iestāde piekrīt, ka Norvēģijas kā tūrisma galamērķa popularizēšana nav saimnieciska darbība. Tomēr attiecīgajā platformā uzņēmums IN sniedz dažāda veida pakalpojumus. Uzņēmums IN izplata un popularizē ne tikai vispārīgu saturu par Norvēģiju, t. i., vispārīgu informāciju par valsts baltajām naktīm, laika apstākļiem, ģeogrāfiskajiem apstākļiem u. c., bet arī konkrētu tūrisma saturu, t. i., reklamē viesnīcas, restorānus vai citus uzņēmumus. Vispārīgas informācijas izplatīšana par Norvēģiju nav saimnieciska darbība, bet konkrētu tūrisma uzņēmumu reklamēšana ir uzskatāma par saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(94)

Treškārt, Iestāde piekrīt, ka Norvēģijas kā tūrisma galamērķa popularizēšana nav saimnieciska darbība. Tomēr attiecīgajā platformā uzņēmums IN sniedz dažāda veida pakalpojumus. Uzņēmums IN izplata un popularizē ne tikai vispārīgu saturu par Norvēģiju, t. i., vispārīgu informāciju par valsts baltajām naktīm, laika apstākļiem, ģeogrāfiskajiem apstākļiem u. c., bet arī konkrētu tūrisma saturu, t. i., reklamē viesnīcas, restorānus vai citus uzņēmumus. Vispārīgas informācijas izplatīšana par Norvēģiju nav saimnieciska darbība, bet konkrētu tūrisma uzņēmumu reklamēšana ir uzskatāma par saimniecisku darbību.

IN

IN

| (95) | Iestāde nevar piekrist argumentam, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšana RTP un GVO nav uzskatāma par saimniecisku darbību, jo galīgais mērķis ir veikt darbību, kas nav saimnieciska darbība, proti, vispārīgi popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi. Iestāde uzskata, ka šis Norvēģijas iestāžu mērķis nav būtisks, nosakot, vai uzņēmums IN veic saimniecisku darbību. Iestāde uzskata, ka privāta tūrisma uzņēmuma reklamēšana ir saistīta ar saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(95)

Iestāde nevar piekrist argumentam, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšana RTP un GVO nav uzskatāma par saimniecisku darbību, jo galīgais mērķis ir veikt darbību, kas nav saimnieciska darbība, proti, vispārīgi popularizēt Norvēģiju kā tūrisma galamērķi. Iestāde uzskata, ka šis Norvēģijas iestāžu mērķis nav būtisks, nosakot, vai uzņēmums IN veic saimniecisku darbību. Iestāde uzskata, ka privāta tūrisma uzņēmuma reklamēšana ir saistīta ar saimniecisku darbību.

IN

| (96) | Atsevišķos gadījumos judikatūrā ir atzīts, ka “preces pirkums nav jānošķir no vēlākas pircēja iegādātās preces izmantošanas, lai novērtētu šī pirkuma raksturu, un pirkuma raksturs ir jānosaka atkarībā no tā, vai nopirktā prece vēlāk tiek vai netiek izmantota saimnieciskai darbībai” (68). Tomēr Iestāde atgādina, ka uzņēmuma IN IT pakalpojumu saņēmēji – RTP un GVO – arī izmanto šos pakalpojumus, lai sniegtu gan saimnieciskus, gan ar saimniecisko darbību nesaistītus pakalpojumus. RTP un GVO ne tikai vispārīgi popularizē tūrismu saistībā ar to attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, bet arī veicina konkrētus tūrisma pasākumus savu akcionāru un klientu vārdā. Tādējādi Iestāde secina, ka uzņēmums IN sniedz saimnieciskus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(96)

Atsevišķos gadījumos judikatūrā ir atzīts, ka “preces pirkums nav jānošķir no vēlākas pircēja iegādātās preces izmantošanas, lai novērtētu šī pirkuma raksturu, un pirkuma raksturs ir jānosaka atkarībā no tā, vai nopirktā prece vēlāk tiek vai netiek izmantota saimnieciskai darbībai” (68). Tomēr Iestāde atgādina, ka uzņēmuma IN IT pakalpojumu saņēmēji – RTP un GVO – arī izmanto šos pakalpojumus, lai sniegtu gan saimnieciskus, gan ar saimniecisko darbību nesaistītus pakalpojumus. RTP un GVO ne tikai vispārīgi popularizē tūrismu saistībā ar to attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, bet arī veicina konkrētus tūrisma pasākumus savu akcionāru un klientu vārdā. Tādējādi Iestāde secina, ka uzņēmums IN sniedz saimnieciskus pakalpojumus.

68

IN

IN

| (97) | Ceturtkārt, Iestāde uzskata – pretēji Norvēģijas iestāžu izvirzītajam argumentam (sk. iepriekš 90. apsvērumu) –, ka, lai popularizētu Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, nav jāsniedz arī tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi. Faktiski līdz 2013. gadam uzņēmums IN sekmīgi veicināja tūrismu Norvēģijā, lai gan tikai no šā laika tas sniedz minētos tīmekļa pakalpojumus, pamatojoties uz augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem. Iestāde uzsver, ka Norvēģijas iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus, lai varētu secināt, ka, ja minētie tīmekļa pakalpojumi netiek sniegti, izmantojot visitnorway.com, uzņēmuma IN tūrisma veicināšanas centieni valstī nebūs efektīvi. Tādēļ Iestāde nepiekrīt, ka, lai popularizētu Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, ir jāsniedz arī tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi. Tādējādi Iestāde neuzskata, ka šie pakalpojumi nav nošķirami. |
| --- | --- |

(97)

Ceturtkārt, Iestāde uzskata – pretēji Norvēģijas iestāžu izvirzītajam argumentam (sk. iepriekš 90. apsvērumu) –, ka, lai popularizētu Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, nav jāsniedz arī tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi. Faktiski līdz 2013. gadam uzņēmums IN sekmīgi veicināja tūrismu Norvēģijā, lai gan tikai no šā laika tas sniedz minētos tīmekļa pakalpojumus, pamatojoties uz augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem. Iestāde uzsver, ka Norvēģijas iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus, lai varētu secināt, ka, ja minētie tīmekļa pakalpojumi netiek sniegti, izmantojot visitnorway.com, uzņēmuma IN tūrisma veicināšanas centieni valstī nebūs efektīvi. Tādēļ Iestāde nepiekrīt, ka, lai popularizētu Norvēģiju kā tūrisma galamērķi, ir jāsniedz arī tīmekļa infrastruktūras un saistītie pakalpojumi. Tādējādi Iestāde neuzskata, ka šie pakalpojumi nav nošķirami.

IN

visitnorway.com

IN

| (98) | Piektkārt, Iestāde atgādina, ka, nosakot pakalpojumu kā saimniecisku darbību, būtisks faktors ir tas, vai konkrētajā tirgū ir konkurence, t. i., vai tirgū ir citas struktūras, kas piedāvā tādas pašas vai aizstājamas preces un pakalpojumus (69). Tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus sniedz arī privātie uzņēmēji, piemēram, sūdzības iesniedzējs, un tādēļ Iestāde secina, ka izskatāmajā lietā šis nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(98)

Piektkārt, Iestāde atgādina, ka, nosakot pakalpojumu kā saimniecisku darbību, būtisks faktors ir tas, vai konkrētajā tirgū ir konkurence, t. i., vai tirgū ir citas struktūras, kas piedāvā tādas pašas vai aizstājamas preces un pakalpojumus (69). Tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus sniedz arī privātie uzņēmēji, piemēram, sūdzības iesniedzējs, un tādēļ Iestāde secina, ka izskatāmajā lietā šis nosacījums ir izpildīts.

69

| (99) | Savā judikatūrā Eiropas Savienības Tiesa ir uzsvērusi, ka saimnieciskas darbības parasti tiek veiktas par maksu (70). Gan sūdzības iesniedzējs, gan uzņēmums IN sniedz tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus par maksu, tādēļ Iestāde uzskata to par vēl vienu iemeslu, kāpēc šie pakalpojumi būtu jādefinē kā saimnieciski pakalpojumi. |
| --- | --- |

(99)

Savā judikatūrā Eiropas Savienības Tiesa ir uzsvērusi, ka saimnieciskas darbības parasti tiek veiktas par maksu (70). Gan sūdzības iesniedzējs, gan uzņēmums IN sniedz tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus par maksu, tādēļ Iestāde uzskata to par vēl vienu iemeslu, kāpēc šie pakalpojumi būtu jādefinē kā saimnieciski pakalpojumi.

70

IN

| (100) | Iestāde uzskata, ka šis secinājums ir spēkā, pat ja uzņēmums IN nesniedz tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus kā atsevišķu pakalpojumu; ja RTP un GVO tīmekļa vietnes ir integrētas platformā visitnorway.com, RTP un GVO saņem no šīs platformas pakalpojumus, kurus tās iepriekš mēdza iegādāties no privātajiem uzņēmumiem par maksu. Tādēļ nav svarīgi, ka šie pakalpojumi tiek sniegti tikai RTP un GVO, nevis citiem galamērķa vadības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(100)

Iestāde uzskata, ka šis secinājums ir spēkā, pat ja uzņēmums IN nesniedz tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus kā atsevišķu pakalpojumu; ja RTP un GVO tīmekļa vietnes ir integrētas platformā visitnorway.com, RTP un GVO saņem no šīs platformas pakalpojumus, kurus tās iepriekš mēdza iegādāties no privātajiem uzņēmumiem par maksu. Tādēļ nav svarīgi, ka šie pakalpojumi tiek sniegti tikai RTP un GVO, nevis citiem galamērķa vadības uzņēmumiem.

IN

visitnorway.com

| (101) | Tādējādi Iestāde secina, ka uzņēmums IN ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja tas sniedz tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(101)

Tādējādi Iestāde secina, ka uzņēmums IN ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja tas sniedz tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus.

IN

1.2.2.   
  Ekonomiskā priekšrocība

Ekonomiskā priekšrocība

| (102) | Kā jau minēts, Norvēģijas iestādes ir apgalvojušas, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšana jāskata uzņēmuma IN tūrisma veicināšanas darbību kontekstā – kā daļa no Norvēģijas mērķa samazināt RTP un GVO skaitu un padarīt tūrisma nozari efektīvāku. Iestāde atgādina, ka EEZ līguma 61. panta 1. punktā valsts iejaukšanās pasākumi nav nošķirti pēc to cēloņiem vai mērķiem, bet noteikti atbilstoši to sekām (71). Eiropas Savienības Tiesa ir norādījusi, ka “no tā izriet, ka valsts atbalsta jēdziens ir objektīvs; jāpārbauda, vai valsts pasākums piešķir priekšrocību vienam vai vairākiem konkrētiem uzņēmumiem” (72). Tādēļ Norvēģijas jaunās tūrisma struktūras mērķi nav būtiski, lai noteiktu, vai iespējamie pasākumi ir saistīti ar priekšrocību un valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(102)

Kā jau minēts, Norvēģijas iestādes ir apgalvojušas, ka tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu sniegšana jāskata uzņēmuma IN tūrisma veicināšanas darbību kontekstā – kā daļa no Norvēģijas mērķa samazināt RTP un GVO skaitu un padarīt tūrisma nozari efektīvāku. Iestāde atgādina, ka EEZ līguma 61. panta 1. punktā valsts iejaukšanās pasākumi nav nošķirti pēc to cēloņiem vai mērķiem, bet noteikti atbilstoši to sekām (71). Eiropas Savienības Tiesa ir norādījusi, ka “no tā izriet, ka valsts atbalsta jēdziens ir objektīvs; jāpārbauda, vai valsts pasākums piešķir priekšrocību vienam vai vairākiem konkrētiem uzņēmumiem” (72). Tādēļ Norvēģijas jaunās tūrisma struktūras mērķi nav būtiski, lai noteiktu, vai iespējamie pasākumi ir saistīti ar priekšrocību un valsts atbalstu.

IN

71

72

| (103) | Šajā gadījumā priekšrocības esība ir atkarīga no tā, i) vai uzņēmums IN ir šķērssubsidējis savas saimnieciskās darbības no valsts līdzekļiem, kas saņemti, lai kompensētu tā darbības, kurām nav saimnieciska rakstura; un ii) vai uzņēmums IN ir pieprasījis pienācīgu ienākumu no kapitāla (saprātīgu peļņu) par saimnieciskajiem pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO. |
| --- | --- |

(103)

Šajā gadījumā priekšrocības esība ir atkarīga no tā, i) vai uzņēmums IN ir šķērssubsidējis savas saimnieciskās darbības no valsts līdzekļiem, kas saņemti, lai kompensētu tā darbības, kurām nav saimnieciska rakstura; un ii) vai uzņēmums IN ir pieprasījis pienācīgu ienākumu no kapitāla (saprātīgu peļņu) par saimnieciskajiem pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO.

IN

IN

| (104) | Šie divi jautājumi tiks novērtēti turpmākajos divos apakšpunktos. Lai veiktu novērtējumu, Iestāde noteiks, vai par pakalpojumiem, kas saņemti no uzņēmuma IN, RTP un GVO bija jāmaksā cena, kura zemāka par to līmeni, kas dominē konkurētspējīgā tirgus vidē (t. i., kurai nav ietekmes tirgū). Iestāde uzskata, ka saprātīga aizstājējvērtība šādam konkurētspējīgam līmenim ir cena, kas ir pietiekama, lai segtu papildizmaksas, t. i., tieši attiecināmas mainīgās izmaksas un attiecīgu daļu no kopējām (fiksētām) izmaksām, kā arī pietiekama atdeve no kapitāla (73). |
| --- | --- |

(104)

Šie divi jautājumi tiks novērtēti turpmākajos divos apakšpunktos. Lai veiktu novērtējumu, Iestāde noteiks, vai par pakalpojumiem, kas saņemti no uzņēmuma IN, RTP un GVO bija jāmaksā cena, kura zemāka par to līmeni, kas dominē konkurētspējīgā tirgus vidē (t. i., kurai nav ietekmes tirgū). Iestāde uzskata, ka saprātīga aizstājējvērtība šādam konkurētspējīgam līmenim ir cena, kas ir pietiekama, lai segtu papildizmaksas, t. i., tieši attiecināmas mainīgās izmaksas un attiecīgu daļu no kopējām (fiksētām) izmaksām, kā arī pietiekama atdeve no kapitāla (73).

IN

73

1.2.2.1.   Tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu šķērssubsidēšana

Tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu šķērssubsidēšana

| (105) | Ja struktūra veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kam nav saimnieciska rakstura, būtu jāievieš izmaksu uzskaites sistēma, lai nodrošinātu, ka saimnieciskās darbības netiek subsidētas no valsts līdzekļiem, kuri piešķirti tādu darbību veikšanai, kas nav minētās struktūras saimnieciskās darbības (74). |
| --- | --- |

(105)

Ja struktūra veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kam nav saimnieciska rakstura, būtu jāievieš izmaksu uzskaites sistēma, lai nodrošinātu, ka saimnieciskās darbības netiek subsidētas no valsts līdzekļiem, kuri piešķirti tādu darbību veikšanai, kas nav minētās struktūras saimnieciskās darbības (74).

74

| (106) | Būtu jāizstrādā objektīvi un pārredzami izmaksu attiecināšanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka no valsts līdzekļiem, kas piešķirti minētās struktūras darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura, netiek segtas papildizmaksas, kas saistītas ar saimniecisko darbību. Ja šādi mehānismi nav izstrādāti, saimnieciskās darbības var gūt priekšrocības no valsts līdzekļiem, kas piešķirti darbībām bez saimnieciska rakstura. Turklāt iekšējos pārskatos būtu jāspēj noteikt izmaksas un ienākumus, kas atbilst dažādiem pakalpojumiem (75). |
| --- | --- |

(106)

Būtu jāizstrādā objektīvi un pārredzami izmaksu attiecināšanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka no valsts līdzekļiem, kas piešķirti minētās struktūras darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura, netiek segtas papildizmaksas, kas saistītas ar saimniecisko darbību. Ja šādi mehānismi nav izstrādāti, saimnieciskās darbības var gūt priekšrocības no valsts līdzekļiem, kas piešķirti darbībām bez saimnieciska rakstura. Turklāt iekšējos pārskatos būtu jāspēj noteikt izmaksas un ienākumus, kas atbilst dažādiem pakalpojumiem (75).

75

| (107) | Tādējādi Iestāde pārbaudīs, vai uzņēmums IN ir izstrādājis metodiku, kas ļauj tam nošķirt izmaksas un ienākumus no tā saimnieciskajām darbībām un darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura, kā līdzekli, lai izslēgtu risku saistībā ar uzņēmuma IN dažādo darbību šķērssubsidēšanu. Iestāde arī novērtēs uzņēmuma IN pārskatus par saimnieciskajiem pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO. |
| --- | --- |

(107)

Tādējādi Iestāde pārbaudīs, vai uzņēmums IN ir izstrādājis metodiku, kas ļauj tam nošķirt izmaksas un ienākumus no tā saimnieciskajām darbībām un darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura, kā līdzekli, lai izslēgtu risku saistībā ar uzņēmuma IN dažādo darbību šķērssubsidēšanu. Iestāde arī novērtēs uzņēmuma IN pārskatus par saimnieciskajiem pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO.

IN

IN

IN

Izmaksu attiecināšanas mehānisms

Izmaksu attiecināšanas mehānisms

| (108) | Kā jau minēts, publiskam uzņēmumam, kas veic saimnieciskas darbības un darbības bez saimnieciska rakstura, jāievieš grāmatvedības sistēmas un procedūras, kuras ļauj tam iekļaut visas papildizmaksas, kas rodas, sniedzot saimniecisko pakalpojumu, saimniecisko darbību pārskatos (76). |
| --- | --- |

(108)

Kā jau minēts, publiskam uzņēmumam, kas veic saimnieciskas darbības un darbības bez saimnieciska rakstura, jāievieš grāmatvedības sistēmas un procedūras, kuras ļauj tam iekļaut visas papildizmaksas, kas rodas, sniedzot saimniecisko pakalpojumu, saimniecisko darbību pārskatos (76).

76

| (109) | Pamatojoties uz uzņēmuma IN sniegto informāciju, Iestāde ir secinājusi, ka vispārējās izmaksas ir šādas: i) jaunās struktūras projekta izstrādes izmaksas; ii) vispārējās darbības izmaksas, t. i., pārraudzības, administrācijas, tīmekļa pārziņa atbalsta u. c. izmaksas; un iii) platformas tehniskās ekspluatācijas izmaksas, t. i., IT konsultantu atalgojums, programmatūras licences gada maksa, aparatūras un programmatūras uzturēšanas u. c. izmaksas (77). |
| --- | --- |

(109)

Pamatojoties uz uzņēmuma IN sniegto informāciju, Iestāde ir secinājusi, ka vispārējās izmaksas ir šādas: i) jaunās struktūras projekta izstrādes izmaksas; ii) vispārējās darbības izmaksas, t. i., pārraudzības, administrācijas, tīmekļa pārziņa atbalsta u. c. izmaksas; un iii) platformas tehniskās ekspluatācijas izmaksas, t. i., IT konsultantu atalgojums, programmatūras licences gada maksa, aparatūras un programmatūras uzturēšanas u. c. izmaksas (77).

IN

77

| (110) | Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka izstrādes izmaksas ir izmaksas saistībā ar projekta vadību, koncepcijas izstrādi, tehnisko attīstību un uzlabojumiem, testēšanu un darbu, ko veic konsultanti, lai sagatavotu platformu visitnorway.com jaunās struktūras projektam. Izstrādes izmaksas 2013. gadā bija aptuveni 18 miljoni Norvēģijas kronu (78). |
| --- | --- |

(110)

Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka izstrādes izmaksas ir izmaksas saistībā ar projekta vadību, koncepcijas izstrādi, tehnisko attīstību un uzlabojumiem, testēšanu un darbu, ko veic konsultanti, lai sagatavotu platformu visitnorway.com jaunās struktūras projektam. Izstrādes izmaksas 2013. gadā bija aptuveni 18 miljoni Norvēģijas kronu (78).

izstrādes izmaksas

visitnorway.com

78

| (111) | Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu (79) saimnieciskajiem pakalpojumiem, kurus sniedz, izmantojot platformu, tika piešķirti četri miljoni Norvēģijas kronu. Saskaņā ar sniegto informāciju, ņemot vērā izmaksu sadali, kas pamatojas uz pilnīgu pārredzamību starp vispārīgu popularizēšanu un konkrētu reklamēšanu (80), jaunās struktūras darbības un tehnisko izmaksu lielākā daļa (aptuveni 89 %) ir saistīta ar Norvēģijas vispārīgu popularizēšanu (darbība, kam nav saimnieciska rakstura). Tādēļ uzņēmuma IN darījumdarbības modelī kā ieguldījumu izmaksas tika iekļautas izstrādes izmaksas četru miljonu Norvēģijas kronu apmērā. Norvēģijas iestādes ir sniegušas informāciju, kas apliecina, ka tas ir saprātīgs izstrādes izmaksu sadalījums. Savukārt uzņēmums IN ir informējis Iestādi, ka, pārbaudot 15 766 redaktorlapas un 19 000 sarakstus, ir aprēķināts, ka laikposmā no 2014. gada 23. marta līdz 2015. gada 23. martam 84,3 % no visiem lapas skatījumiem tiek definēti kā vispārīga popularizēšana un 15,7 % no visiem lapas skatījumiem ir uzņēmumu saraksti (81). Tāpēc izstrādes izmaksu lielākā daļa būtu jāattiecina uz platformas pakalpojumiem, kas nav saistīti ar saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu (79) saimnieciskajiem pakalpojumiem, kurus sniedz, izmantojot platformu, tika piešķirti četri miljoni Norvēģijas kronu. Saskaņā ar sniegto informāciju, ņemot vērā izmaksu sadali, kas pamatojas uz pilnīgu pārredzamību starp vispārīgu popularizēšanu un konkrētu reklamēšanu (80), jaunās struktūras darbības un tehnisko izmaksu lielākā daļa (aptuveni 89 %) ir saistīta ar Norvēģijas vispārīgu popularizēšanu (darbība, kam nav saimnieciska rakstura). Tādēļ uzņēmuma IN darījumdarbības modelī kā ieguldījumu izmaksas tika iekļautas izstrādes izmaksas četru miljonu Norvēģijas kronu apmērā. Norvēģijas iestādes ir sniegušas informāciju, kas apliecina, ka tas ir saprātīgs izstrādes izmaksu sadalījums. Savukārt uzņēmums IN ir informējis Iestādi, ka, pārbaudot 15 766 redaktorlapas un 19 000 sarakstus, ir aprēķināts, ka laikposmā no 2014. gada 23. marta līdz 2015. gada 23. martam 84,3 % no visiem lapas skatījumiem tiek definēti kā vispārīga popularizēšana un 15,7 % no visiem lapas skatījumiem ir uzņēmumu saraksti (81). Tāpēc izstrādes izmaksu lielākā daļa būtu jāattiecina uz platformas pakalpojumiem, kas nav saistīti ar saimniecisko darbību.

79

80

IN

IN

81

| (112) | Pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju, Iestāde norāda, ka uz uzņēmuma IN saimnieciskajiem pakalpojumiem attiecināmo izstrādes izmaksu procentuālā daļa pārsniedz 20 %, tādējādi tā ir lielāka nekā to izmaksu faktiskā daļa, kas saistītas ar konkrēta satura reklamēšanu, kā minēts iepriekš. Tādēļ Iestāde secina, ka četru miljonu Norvēģijas kronu piešķiršana augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu darījumdarbības modelim ir saprātīga un pamatota. |
| --- | --- |

(112)

Pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju, Iestāde norāda, ka uz uzņēmuma IN saimnieciskajiem pakalpojumiem attiecināmo izstrādes izmaksu procentuālā daļa pārsniedz 20 %, tādējādi tā ir lielāka nekā to izmaksu faktiskā daļa, kas saistītas ar konkrēta satura reklamēšanu, kā minēts iepriekš. Tādēļ Iestāde secina, ka četru miljonu Norvēģijas kronu piešķiršana augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu darījumdarbības modelim ir saprātīga un pamatota.

IN

| (113) | Tomēr sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka izstrādes izmaksās būtu jāiekļauj arī to izmaksu daļas, kas saistītas ar pašas platformas izveidi 2007. gadā. |
| --- | --- |

(113)

Tomēr sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka izstrādes izmaksās būtu jāiekļauj arī to izmaksu daļas, kas saistītas ar pašas platformas izveidi 2007. gadā.

| (114) | Uzņēmums IN apstiprina, ka šīs izmaksas nav iekļautas izmaksu aprēķinā. Uzņēmums IN apgalvo, ka platforma eksistēja jau pirms augstākā līmeņa nolīgumu parakstīšanas un ka RTP un GVO jau bija noslēgušas sadarbības nolīgumus, maksājot gada dalības maksu, kas veicināja platformas izveidi (82). Turklāt sākotnējās izmaksas nebija iekļautas, jo tās nebija kapitalizētas (83), kā to atļauj Norvēģijas grāmatvedības standarti (NRS 19) (84). NRS 19 attiecas uz atbilstošām tiešajām izmaksām un izmaksu kapitalizāciju. Saskaņā ar šo standartu nemateriālie aktīvi, t. i., nemonetārie aktīvi bez fiziska satura, kurus uzņēmums izmanto preču un pakalpojumu ražošanā vai pārdošanā, nav jākapitalizē. Tāpēc, ņemot vērā šos noteikumus, visitnorway.com gadījumā izstrādes izmaksas vispār nav kapitalizētas. |
| --- | --- |

(114)

Uzņēmums IN apstiprina, ka šīs izmaksas nav iekļautas izmaksu aprēķinā. Uzņēmums IN apgalvo, ka platforma eksistēja jau pirms augstākā līmeņa nolīgumu parakstīšanas un ka RTP un GVO jau bija noslēgušas sadarbības nolīgumus, maksājot gada dalības maksu, kas veicināja platformas izveidi (82). Turklāt sākotnējās izmaksas nebija iekļautas, jo tās nebija kapitalizētas (83), kā to atļauj Norvēģijas grāmatvedības standarti (NRS 19) (84). NRS 19 attiecas uz atbilstošām tiešajām izmaksām un izmaksu kapitalizāciju. Saskaņā ar šo standartu nemateriālie aktīvi, t. i., nemonetārie aktīvi bez fiziska satura, kurus uzņēmums izmanto preču un pakalpojumu ražošanā vai pārdošanā, nav jākapitalizē. Tāpēc, ņemot vērā šos noteikumus, visitnorway.com gadījumā izstrādes izmaksas vispār nav kapitalizētas.

IN

IN

82

83

NRS 19

84

NRS 19

visitnorway.com

| (115) | Turklāt Norvēģijas iestādes paskaidro, ka 2015. gadā saistībā ar visitnorway.com tiks ieviesta jauna, mākonī izvietota GVS platforma. Pašreizējā platforma ar visu saturu, rutīnprogrammām, programmatūras licencēm utt. saglabāsies līdz 2015. gada beigām, bet pēc tam tās darbība tiks pārtraukta. Uz jauno platformu tiks pārvietots tikai teksts un fotoattēli, un, ņemot vērā tehnikas attīstību tirgū, iepriekšējā tehniskajā platformā netiks saglabātas nekādas vērtības. Tādēļ – saskaņā ar uzņēmuma IN uzskatu – nav nekāda ekonomiska pamatojuma kapitalizēt tādus IT projektus kā visitnorway.com. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt Norvēģijas iestādes paskaidro, ka 2015. gadā saistībā ar visitnorway.com tiks ieviesta jauna, mākonī izvietota GVS platforma. Pašreizējā platforma ar visu saturu, rutīnprogrammām, programmatūras licencēm utt. saglabāsies līdz 2015. gada beigām, bet pēc tam tās darbība tiks pārtraukta. Uz jauno platformu tiks pārvietots tikai teksts un fotoattēli, un, ņemot vērā tehnikas attīstību tirgū, iepriekšējā tehniskajā platformā netiks saglabātas nekādas vērtības. Tādēļ – saskaņā ar uzņēmuma IN uzskatu – nav nekāda ekonomiska pamatojuma kapitalizēt tādus IT projektus kā visitnorway.com.

visitnorway.com

IN

visitnorway.com

| (116) | Iestāde atzīst šo argumentu, ņemot vērā to, ka Norvēģijas grāmatvedības standarti pieļauj šāda veida izmaksu nekapitalizēšanu. Iestāde uzskata, ka tiktāl, ciktāl visi uzņēmumi Norvēģijā ir tiesīgi nekapitalizēt šāda veida izmaksas, pat ja šo apstākli varētu uzskatīt par priekšrocību, minētā iespēja nav selektīva. Šis pasākums (iespēja nekapitalizēt izmaksas) ir pieejams visām ekonomikas nozarēm, visiem uzņēmumiem un visiem ražošanas veidiem. Tādēļ, ja rodas izdevumi, uz ko attiecas NRS 19 noteikumi, konkrētais pasākums nebūtu uzskatāms ne par selektīvu priekšrocību, ne par valsts atbalstu (85). |
| --- | --- |

(116)

Iestāde atzīst šo argumentu, ņemot vērā to, ka Norvēģijas grāmatvedības standarti pieļauj šāda veida izmaksu nekapitalizēšanu. Iestāde uzskata, ka tiktāl, ciktāl visi uzņēmumi Norvēģijā ir tiesīgi nekapitalizēt šāda veida izmaksas, pat ja šo apstākli varētu uzskatīt par priekšrocību, minētā iespēja nav selektīva. Šis pasākums (iespēja nekapitalizēt izmaksas) ir pieejams visām ekonomikas nozarēm, visiem uzņēmumiem un visiem ražošanas veidiem. Tādēļ, ja rodas izdevumi, uz ko attiecas NRS 19 noteikumi, konkrētais pasākums nebūtu uzskatāms ne par selektīvu priekšrocību, ne par valsts atbalstu (85).

NRS 19

85

| (117) | Attiecībā uz vispārējām darbības izmaksām laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam dažādu izmaksu attiecināšanai uzņēmums IN piemēro stundas pilno izmaksu metodiku (86). Šīs metodikas pamatā ir iepriekš 73. apsvērumā norādītās pamatnostādnes, kas pieņemtas 2011. gadā un kopš tā laika arī piemērotas. Saskaņā ar šo metodiku pakalpojumu cena ir atkarīga no tā, cik stundu darbinieki ir veltījuši šādu pakalpojumu sniegšanai (87). Uzņēmuma IN stundas izmaksas ietver tiešās personāla izmaksas personai, kas veic darbu, un pieskaitāmās izmaksas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu, ka šī persona spēj darīt savu darbu (88). Pieskaitāmās izmaksās tiek iekļautas īres, biroja, telefonijas, pārvaldības un kopīgo dienestu, piemēram, finanšu, IT, cilvēkresursu utt., izmaksas. Katru gadu, sākot no 2014. gada, uzņēmums IN palielina stundas maksu par 3 %, lai nodrošinātu nepārtrauktu visu izmaksu segšanu (89). |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz vispārējām darbības izmaksām laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam dažādu izmaksu attiecināšanai uzņēmums IN piemēro stundas pilno izmaksu metodiku (86). Šīs metodikas pamatā ir iepriekš 73. apsvērumā norādītās pamatnostādnes, kas pieņemtas 2011. gadā un kopš tā laika arī piemērotas. Saskaņā ar šo metodiku pakalpojumu cena ir atkarīga no tā, cik stundu darbinieki ir veltījuši šādu pakalpojumu sniegšanai (87). Uzņēmuma IN stundas izmaksas ietver tiešās personāla izmaksas personai, kas veic darbu, un pieskaitāmās izmaksas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu, ka šī persona spēj darīt savu darbu (88). Pieskaitāmās izmaksās tiek iekļautas īres, biroja, telefonijas, pārvaldības un kopīgo dienestu, piemēram, finanšu, IT, cilvēkresursu utt., izmaksas. Katru gadu, sākot no 2014. gada, uzņēmums IN palielina stundas maksu par 3 %, lai nodrošinātu nepārtrauktu visu izmaksu segšanu (89).

vispārējām darbības izmaksām

IN

86

87

IN

88

IN

89

| (118) | Piemērojot šo metodiku, uzņēmums IN nodrošina, ka dažādus projektus finansē no atlīdzības, kas saņemta no atsevišķiem klientiem, sedzot izmaksas, kuras uzņēmumam IN radušās, sniedzot tiem konkrēto pakalpojumu. |
| --- | --- |

(118)

Piemērojot šo metodiku, uzņēmums IN nodrošina, ka dažādus projektus finansē no atlīdzības, kas saņemta no atsevišķiem klientiem, sedzot izmaksas, kuras uzņēmumam IN radušās, sniedzot tiem konkrēto pakalpojumu.

IN

IN

| (119) | Tādējādi Iestāde uzskata, ka šī metodika – vismaz šajā gadījumā – ir pietiekama vispārējo izmaksu attiecināšanai. |
| --- | --- |

(119)

Tādējādi Iestāde uzskata, ka šī metodika – vismaz šajā gadījumā – ir pietiekama vispārējo izmaksu attiecināšanai.

| (120) | Iestāde norāda, ka izmēģinājuma pētījuma laikā (2012.–2013. gads) stundas izmaksas, kas noteiktas abu izmēģinājuma pētījumu pārskatos, bija zemākas nekā standarta pilno izmaksu stundas likme, kuru noteicis uzņēmums IN (90). Tomēr šī samazinātā stundas maksa tika kompensēta, ņemot vērā laiku, ko RTP un GVO veltīja, lai nodrošinātu saturu, atsauksmes un palīdzību, izstrādājot jauno struktūru (91). |
| --- | --- |

(120)

Iestāde norāda, ka izmēģinājuma pētījuma laikā (2012.–2013. gads) stundas izmaksas, kas noteiktas abu izmēģinājuma pētījumu pārskatos, bija zemākas nekā standarta pilno izmaksu stundas likme, kuru noteicis uzņēmums IN (90). Tomēr šī samazinātā stundas maksa tika kompensēta, ņemot vērā laiku, ko RTP un GVO veltīja, lai nodrošinātu saturu, atsauksmes un palīdzību, izstrādājot jauno struktūru (91).

IN

90

91

| (121) | Attiecībā uz tehnisko izmaksu sadalījumu uzņēmums IN izmanto metodiku, kas pamatojas uz “izmaksām par lapas skatījumu” (92). Saskaņā ar šo metodiku uzņēmums IN aprēķina izmaksas par lapas skatījumu platformā un pēc tam aprēķina to tehnisko izmaksu daļu, kas būtu jāmaksā RTP/GVO, pamatojoties uz to reālo lapas skatījumu daļu. Iestāde uzskata, ka šī metodika ļauj uzņēmumam IN atbilstoši sadalīt izmaksas starp vispārīgiem popularizēšanas pakalpojumiem un komercpakalpojumiem. Saskaņā ar šo metodiku līdz 2018. gadam uzņēmuma IN uzņēmējdarbības plānā ir paredzēta maksa par saimnieciskajiem pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO. |
| --- | --- |

(121)

Attiecībā uz tehnisko izmaksu sadalījumu uzņēmums IN izmanto metodiku, kas pamatojas uz “izmaksām par lapas skatījumu” (92). Saskaņā ar šo metodiku uzņēmums IN aprēķina izmaksas par lapas skatījumu platformā un pēc tam aprēķina to tehnisko izmaksu daļu, kas būtu jāmaksā RTP/GVO, pamatojoties uz to reālo lapas skatījumu daļu. Iestāde uzskata, ka šī metodika ļauj uzņēmumam IN atbilstoši sadalīt izmaksas starp vispārīgiem popularizēšanas pakalpojumiem un komercpakalpojumiem. Saskaņā ar šo metodiku līdz 2018. gadam uzņēmuma IN uzņēmējdarbības plānā ir paredzēta maksa par saimnieciskajiem pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO.

tehnisko izmaksu

IN

92

IN

IN

IN

| (122) | Tādējādi Iestāde uzskata, ka ir izstrādāts objektīvs un pārredzams izmaksu attiecināšanas mehānisms, kas ļauj uzņēmumam IN nodrošināt, ka tiek izmantoti tikai ienākumi no saimnieciskajām darbībām, lai segtu ar tā darbībām saistītās izmaksas (tostarp papildizmaksas un atbilstošu vispārējo izmaksu daļu). |
| --- | --- |

(122)

Tādējādi Iestāde uzskata, ka ir izstrādāts objektīvs un pārredzams izmaksu attiecināšanas mehānisms, kas ļauj uzņēmumam IN nodrošināt, ka tiek izmantoti tikai ienākumi no saimnieciskajām darbībām, lai segtu ar tā darbībām saistītās izmaksas (tostarp papildizmaksas un atbilstošu vispārējo izmaksu daļu).

IN

Pārskatu nošķiršana

Pārskatu nošķiršana

| (123) | Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Norvēģijas iestādes ir sniegušas Iestādei papildu informāciju par uzņēmuma IN grāmatvedības sistēmu. |
| --- | --- |

(123)

Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Norvēģijas iestādes ir sniegušas Iestādei papildu informāciju par uzņēmuma IN grāmatvedības sistēmu.

IN

| (124) | Uzņēmuma IN gada pārskatos ir ietverti uzņēmuma konsolidētie pārskati, tostarp peļņas un zaudējumu aprēķini, bilance un piezīmes atbilstīgi Norvēģijas grāmatvedības likumam. Šo pārskatu revīziju veic ārējais revidents, tos apstiprina uzņēmuma IN pilnsapulce, un tie tiek iesniegti Norvēģijas Valsts uzņēmumu reģistrā. Šos konsolidētos pārskatus var sadalīt astoņos dažādos apakšpārskatos, no kuriem katrs attiecas uz uzņēmuma IN īstenotajām darbībām/programmām (aizdevumiem, fondiem, projektiem utt.). Šiem apakšpārskatiem ir savi peļņas un zaudējumu aprēķini, kā arī bilances pārskati. |
| --- | --- |

(124)

Uzņēmuma IN gada pārskatos ir ietverti uzņēmuma konsolidētie pārskati, tostarp peļņas un zaudējumu aprēķini, bilance un piezīmes atbilstīgi Norvēģijas grāmatvedības likumam. Šo pārskatu revīziju veic ārējais revidents, tos apstiprina uzņēmuma IN pilnsapulce, un tie tiek iesniegti Norvēģijas Valsts uzņēmumu reģistrā. Šos konsolidētos pārskatus var sadalīt astoņos dažādos apakšpārskatos, no kuriem katrs attiecas uz uzņēmuma IN īstenotajām darbībām/programmām (aizdevumiem, fondiem, projektiem utt.). Šiem apakšpārskatiem ir savi peļņas un zaudējumu aprēķini, kā arī bilances pārskati.

IN

IN

IN

| (125) | Platforma visitnorway.com ir iekļauta pārskatā par projekta pasākumiem. Turklāt uzņēmums IN ir paskaidrojis, ka katram individuālam projektam – līdzīgi kā visitnorway.com – ir īpašs apakšpārskats. Jo īpaši projektiem ir atsevišķi projekta numuri, kas piešķirti ārējām komercdarbībām (93). Šādā veidā tiek nodrošināts, ka visu uzņēmuma IN darbību ienākumus un izmaksas var pareizi klasificēt un attiecināt. |
| --- | --- |

(125)

Platforma visitnorway.com ir iekļauta pārskatā par projekta pasākumiem. Turklāt uzņēmums IN ir paskaidrojis, ka katram individuālam projektam – līdzīgi kā visitnorway.com – ir īpašs apakšpārskats. Jo īpaši projektiem ir atsevišķi projekta numuri, kas piešķirti ārējām komercdarbībām (93). Šādā veidā tiek nodrošināts, ka visu uzņēmuma IN darbību ienākumus un izmaksas var pareizi klasificēt un attiecināt.

visitnorway.com

IN

visitnorway.com

93

IN

| (126) | Uz platformu visitnorway.com attiecas četri projekta pārskati, starp kuriem uzņēmums IN sadala visas izmaksas un ienākumus, kas attiecas uz platformas izmantošanu (94). Ir četri projekta apakšpārskati: i) redakcijas darba pakalpojumu ārējie konsultanti; ii) modernizācijas un uzturēšanas pakalpojumu ārējie konsultanti; iii) tehniskās ekspluatācijas ārējie pakalpojumi; un iv) jaunas struktūras ārējie pakalpojumi (95). Jaunās struktūras ārējo pakalpojumu projekta pārskatā augstākā līmeņa nolīgumu izmaksas un ienākumi ir kodificēti (96). |
| --- | --- |

(126)

Uz platformu visitnorway.com attiecas četri projekta pārskati, starp kuriem uzņēmums IN sadala visas izmaksas un ienākumus, kas attiecas uz platformas izmantošanu (94). Ir četri projekta apakšpārskati: i) redakcijas darba pakalpojumu ārējie konsultanti; ii) modernizācijas un uzturēšanas pakalpojumu ārējie konsultanti; iii) tehniskās ekspluatācijas ārējie pakalpojumi; un iv) jaunas struktūras ārējie pakalpojumi (95). Jaunās struktūras ārējo pakalpojumu projekta pārskatā augstākā līmeņa nolīgumu izmaksas un ienākumi ir kodificēti (96).

visitnorway.com

IN

94

95

96

| (127) | Šajos četros projekta apakšpārskatos ir iekļautas platformas visitnorway.com izmaksas un ienākumi kopumā. Saimniecisko un ar saimniecisko darbību nesaistīto pakalpojumu izmaksas un ienākumi ir skaidri norādīti, taču kodificēti kopā. Iestāde nav konstatējusi nekādas norādes, ka izmaksas un ienākumi nav pareizi norādīti kā saimnieciski vai ar saimniecisko darbību nesaistīti. Tādēļ var secināt, ka pārskati nav oficiāli nošķirti, taču dažāda veida pakalpojumu izmaksas un ienākumus joprojām var skaidri noteikt. |
| --- | --- |

(127)

Šajos četros projekta apakšpārskatos ir iekļautas platformas visitnorway.com izmaksas un ienākumi kopumā. Saimniecisko un ar saimniecisko darbību nesaistīto pakalpojumu izmaksas un ienākumi ir skaidri norādīti, taču kodificēti kopā. Iestāde nav konstatējusi nekādas norādes, ka izmaksas un ienākumi nav pareizi norādīti kā saimnieciski vai ar saimniecisko darbību nesaistīti. Tādēļ var secināt, ka pārskati nav oficiāli nošķirti, taču dažāda veida pakalpojumu izmaksas un ienākumus joprojām var skaidri noteikt.

visitnorway.com

oficiāli

| (128) | Formālās izmeklēšanas procedūras laikā (97) uzņēmums IN ir apņēmies, sākot no 2014. gada 1. janvāra, palielināt grāmatvedības sistēmas pārredzamību attiecībā uz saimnieciskām darbībām, kas saistītas ar tūrisma nozari, kā arī sagatavot sīkāk izstrādātus pārskatus. |
| --- | --- |

(128)

Formālās izmeklēšanas procedūras laikā (97) uzņēmums IN ir apņēmies, sākot no 2014. gada 1. janvāra, palielināt grāmatvedības sistēmas pārredzamību attiecībā uz saimnieciskām darbībām, kas saistītas ar tūrisma nozari, kā arī sagatavot sīkāk izstrādātus pārskatus.

97

IN

| (129) | Lai pašreizējā grāmatvedības sistēmā nodrošinātu papildu pārredzamību, uzņēmums IN pārbaudīs tos četrus pārskatus, kas jau ir visitnorway.com projekta pārskata ietvaros. Izmaksas un ienākumi katrā no četriem pārskatiem tiks tālāk nošķirti starp saimnieciskām darbībām un darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura. Tātad, sākot no 2014. gada janvāra, pārskati būs oficiāli nošķirti. |
| --- | --- |

(129)

Lai pašreizējā grāmatvedības sistēmā nodrošinātu papildu pārredzamību, uzņēmums IN pārbaudīs tos četrus pārskatus, kas jau ir visitnorway.com projekta pārskata ietvaros. Izmaksas un ienākumi katrā no četriem pārskatiem tiks tālāk nošķirti starp saimnieciskām darbībām un darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura. Tātad, sākot no 2014. gada janvāra, pārskati būs oficiāli nošķirti.

IN

visitnorway.com

| (130) | Iestāde uzskata, ka precīza un oficiāla pārskatu nošķiršana, sākot no 2014. gada 1. janvāra, būs pietiekama, lai novērstu to saimniecisko pakalpojumu šķērssubsidēšanu, kurus sniedz, izmantojot augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumus. Iestāde norāda, ka pirms 2014. gada uzņēmums IN sniedza izmēģinājumprojekta klientiem tikai saimnieciskos pakalpojumus, un no 2014. gada 1. janvāra uzņēmums IN noteica izmēģinājumprojekta klientiem tādas pašas cenas, kādas ir pārējiem augstākā līmeņa nolīgumu klientiem. |
| --- | --- |

(130)

Iestāde uzskata, ka precīza un oficiāla pārskatu nošķiršana, sākot no 2014. gada 1. janvāra, būs pietiekama, lai novērstu to saimniecisko pakalpojumu šķērssubsidēšanu, kurus sniedz, izmantojot augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumus. Iestāde norāda, ka pirms 2014. gada uzņēmums IN sniedza izmēģinājumprojekta klientiem tikai saimnieciskos pakalpojumus, un no 2014. gada 1. janvāra uzņēmums IN noteica izmēģinājumprojekta klientiem tādas pašas cenas, kādas ir pārējiem augstākā līmeņa nolīgumu klientiem.

IN

IN

| (131) | Iestāde uzsver, ka tas apstāklis, ka faktiski ir iespējams izveidot astoņus pārskatus, norāda, ka pašreizējie pārskati jau ir pietiekami pārredzami. Tādējādi Iestāde uzskata, ka uzņēmuma IN līdz šim izmantotā grāmatvedības sistēma ļauj pietiekami precīzi nošķirt saimniecisku un ar saimniecisko darbību nesaistītu pakalpojumu izmaksas pat tad, ja pārskati attiecībā uz saimnieciskiem un ar saimniecisko darbību nesaistītiem pakalpojumiem nav oficiāli nošķirti. |
| --- | --- |

(131)

Iestāde uzsver, ka tas apstāklis, ka faktiski ir iespējams izveidot astoņus pārskatus, norāda, ka pašreizējie pārskati jau ir pietiekami pārredzami. Tādējādi Iestāde uzskata, ka uzņēmuma IN līdz šim izmantotā grāmatvedības sistēma ļauj pietiekami precīzi nošķirt saimniecisku un ar saimniecisko darbību nesaistītu pakalpojumu izmaksas pat tad, ja pārskati attiecībā uz saimnieciskiem un ar saimniecisko darbību nesaistītiem pakalpojumiem nav oficiāli nošķirti.

IN

oficiāli

| (132) | Nobeigumā Iestāde pieņem zināšanai Norvēģijas iestāžu piedāvāto priekšlikumu un secina, ka pašreizējā grāmatvedības sistēma jau ļauj noteikt tādu saimniecisku un ar saimniecisko darbību nesaistītu pakalpojumu izmaksas un ienākumus, kas sniegti, izmantojot visitnorway.com, un ka nav pierādījumu par šķērssubsidēšanu, novirzot to darbību līdzekļus, kas nav saimnieciskas darbības, uz saimnieciskām darbībām. |
| --- | --- |

(132)

Nobeigumā Iestāde pieņem zināšanai Norvēģijas iestāžu piedāvāto priekšlikumu un secina, ka pašreizējā grāmatvedības sistēma jau ļauj noteikt tādu saimniecisku un ar saimniecisko darbību nesaistītu pakalpojumu izmaksas un ienākumus, kas sniegti, izmantojot visitnorway.com, un ka nav pierādījumu par šķērssubsidēšanu, novirzot to darbību līdzekļus, kas nav saimnieciskas darbības, uz saimnieciskām darbībām.

visitnorway.com

1.2.2.2.   Negūtā iespējamā peļņa

Negūtā iespējamā peļņa

| (133) | Publiskiem uzņēmumiem jārīkojas tirgū kā parastiem ekonomikas dalībniekiem (98). EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē valsts nav piešķīrusi priekšrocības, ja ir paredzams, ka privāts ieguldītājs rīkosies līdzīgi, t. i., ja publisks uzņēmums rīkojas saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP) (99). |
| --- | --- |

(133)

Publiskiem uzņēmumiem jārīkojas tirgū kā parastiem ekonomikas dalībniekiem (98). EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē valsts nav piešķīrusi priekšrocības, ja ir paredzams, ka privāts ieguldītājs rīkosies līdzīgi, t. i., ja publisks uzņēmums rīkojas saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP) (99).

98

99

| (134) | Lai veiktu ieguldījumus komercuzņēmumos, ikviens uzņēmuma īpašnieks vai ieguldītājs parasti vēlas gūt peļņu no saviem ieguldījumiem (100). Šādās rentabilitātes prognozēs tiek ietvertas parastas un paredzamas uzņēmuma darbības izmaksas. Tādējādi nav nekādu priekšrocību saistībā ar finansējumu no valsts līdzekļiem, ja publisks uzņēmums sedz izmaksas (mainīgās izmaksas un atbilstošos ieguldījumus vispārējās izmaksās) un gūst pietiekamu atdevi no kapitālieguldījumiem (101). |
| --- | --- |

(134)

Lai veiktu ieguldījumus komercuzņēmumos, ikviens uzņēmuma īpašnieks vai ieguldītājs parasti vēlas gūt peļņu no saviem ieguldījumiem (100). Šādās rentabilitātes prognozēs tiek ietvertas parastas un paredzamas uzņēmuma darbības izmaksas. Tādējādi nav nekādu priekšrocību saistībā ar finansējumu no valsts līdzekļiem, ja publisks uzņēmums sedz izmaksas (mainīgās izmaksas un atbilstošos ieguldījumus vispārējās izmaksās) un gūst pietiekamu atdevi no kapitālieguldījumiem (101).

100

101

| (135) | Ražošanas nozares pamatnostādnēs Iestāde jau ir norādījusi, ka, “[j]a publiskajam uzņēmumam ir nepietiekama atdeves likme, EBTA Uzraudzības iestāde varētu uzskatīt, ka šī situācija liecina par atbalsta elementiem, kas būtu jāanalizē atbilstīgi 61. pantam. Šajos apstākļos publiskais uzņēmums efektīvi panāk, ka tā kapitāls kļūst lētāks nekā tirgus likme, t. i., līdzvērtīgs subsīdijai” (102). |
| --- | --- |

(135)

Ražošanas nozares pamatnostādnēs Iestāde jau ir norādījusi, ka, “[j]a publiskajam uzņēmumam ir nepietiekama atdeves likme, EBTA Uzraudzības iestāde varētu uzskatīt, ka šī situācija liecina par atbalsta elementiem, kas būtu jāanalizē atbilstīgi 61. pantam. Šajos apstākļos publiskais uzņēmums efektīvi panāk, ka tā kapitāls kļūst lētāks nekā tirgus likme, t. i., līdzvērtīgs subsīdijai” (102).

102

| (136) | Tomēr Iestāde arī atgādina, ka saskaņā ar tām pašām pamatnostādnēm ieguldītājam ir plaša rīcības brīvība un “saistībā ar šo plašo rīcības brīvību ieguldītāja principa izmantošanu nevar uzskatīt par tādu, kas saistīta valsts atbalstu”. No tā izriet, ka “[t]ikai tad, ja nav objektīvu iemeslu pamatoti cerēt, ka ieguldījums dos pietiekamu peļņu, kas būtu pieņemama privātam ieguldītājam salīdzināmā privātā uzņēmumā, kurš darbojas parastos tirgus apstākļos, valsts atbalsts ir iesaistīts arī gadījumā, ja tas tiek pilnībā vai daļēji finansēts no publiskiem līdzekļiem” (103). |
| --- | --- |

(136)

Tomēr Iestāde arī atgādina, ka saskaņā ar tām pašām pamatnostādnēm ieguldītājam ir plaša rīcības brīvība un “saistībā ar šo plašo rīcības brīvību ieguldītāja principa izmantošanu nevar uzskatīt par tādu, kas saistīta valsts atbalstu”. No tā izriet, ka “[t]ikai tad, ja nav objektīvu iemeslu pamatoti cerēt, ka ieguldījums dos pietiekamu peļņu, kas būtu pieņemama privātam ieguldītājam salīdzināmā privātā uzņēmumā, kurš darbojas parastos tirgus apstākļos, valsts atbalsts ir iesaistīts arī gadījumā, ja tas tiek pilnībā vai daļēji finansēts no publiskiem līdzekļiem” (103).

103

| (137) | Tādējādi Iestāde ir novērtējusi uzņēmuma IN cenu politiku attiecībā uz saimnieciskajiem pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar izmēģinājumprojektiem, kā arī saskaņā ar augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem, izmantojot platformu visitnorway.com. Attiecīgais mērķis ir novērtēt, vai uzņēmuma IN darījumdarbības modelī attiecībā uz IT pakalpojumiem, kas sniegti saistībā ar visitnorway.com jauno struktūru (t. i., augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem), ir ietvertas saprātīgas peļņas prognozes. |
| --- | --- |

(137)

Tādējādi Iestāde ir novērtējusi uzņēmuma IN cenu politiku attiecībā uz saimnieciskajiem pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar izmēģinājumprojektiem, kā arī saskaņā ar augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem, izmantojot platformu visitnorway.com. Attiecīgais mērķis ir novērtēt, vai uzņēmuma IN darījumdarbības modelī attiecībā uz IT pakalpojumiem, kas sniegti saistībā ar visitnorway.com jauno struktūru (t. i., augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem), ir ietvertas saprātīgas peļņas prognozes.

IN

visitnorway.com

IN

visitnorway.com

| (138) | Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas (104), ka uzņēmuma IN cenu politika nodrošina, ka tiek segtas visas attiecīgās izmaksas un no saimniecisko darbību ienākumiem tiek gūta saprātīga peļņa (105). Pat tad, ja tās uzskata, ka uzņēmuma IN darbības šajā nozarē nav saimnieciskas pēc rakstura, komercnolīgumi ir izstrādāti, lai uzņēmums IN segtu visas izmaksas, kā arī gūtu peļņu. |
| --- | --- |

(138)

Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas (104), ka uzņēmuma IN cenu politika nodrošina, ka tiek segtas visas attiecīgās izmaksas un no saimniecisko darbību ienākumiem tiek gūta saprātīga peļņa (105). Pat tad, ja tās uzskata, ka uzņēmuma IN darbības šajā nozarē nav saimnieciskas pēc rakstura, komercnolīgumi ir izstrādāti, lai uzņēmums IN segtu visas izmaksas, kā arī gūtu peļņu.

104

IN

105

IN

IN

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto izmaksu attiecināšanas metodiku (sk. iepriekš 108.–122. apsvērumu), Norvēģijas iestādes ir izskaidrojušas cenu modeli, kuru izmantoja izmēģinājumprojektu laikā un saistībā ar augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem, lai pierādītu, ka to tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu cenas, kas sniegti RTP un GVO, ir pietiekamas, lai gūtu saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto izmaksu attiecināšanas metodiku (sk. iepriekš 108.–122. apsvērumu), Norvēģijas iestādes ir izskaidrojušas cenu modeli, kuru izmantoja izmēģinājumprojektu laikā un saistībā ar augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem, lai pierādītu, ka to tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu cenas, kas sniegti RTP un GVO, ir pietiekamas, lai gūtu saprātīgu peļņu.

| (140) | Šī rentabilitāte netiek noteikta attiecībā uz platformu visitnorway.com kopumā (106), bet gan attiecībā uz saimnieciskajām darbībām (saimnieciskajiem pakalpojumiem, kuri tiek sniegti RTP un GVO atbilstīgi augstākā līmeņa un standarta nolīgumiem) rentabilitāti. Uzņēmuma IN sākotnējā uzņēmējdarbības plānā attiecībā uz jauno struktūru tika iekļauti ienākumi no pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO atbilstīgi divu veidu nolīgumiem, proti: i) augstākā līmeņa nolīgumiem un ii) standarta nolīgumiem. |
| --- | --- |

(140)

Šī rentabilitāte netiek noteikta attiecībā uz platformu visitnorway.com kopumā (106), bet gan attiecībā uz saimnieciskajām darbībām (saimnieciskajiem pakalpojumiem, kuri tiek sniegti RTP un GVO atbilstīgi augstākā līmeņa un standarta nolīgumiem) rentabilitāti. Uzņēmuma IN sākotnējā uzņēmējdarbības plānā attiecībā uz jauno struktūru tika iekļauti ienākumi no pakalpojumiem, kas sniegti RTP un GVO atbilstīgi divu veidu nolīgumiem, proti: i) augstākā līmeņa nolīgumiem un ii) standarta nolīgumiem.

visitnorway.com

106

IN

| (141) | Ņemot vērā sniegtās informācijas sīki veikto novērtējumu, nav nekādu pierādījumu, ka uzņēmums IN nav mēģinājis gūt saprātīgu peļņu no komercnolīgumiem, tostarp no augstākā līmeņa nolīgumiem. Tieši pretēji, ir pierādījumi, ka patiesībā uzņēmums IN paredzēja gūt peļņu no šīs saimnieciskās darbības laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam. Uzņēmums IN ir iesniedzis Iestādei ekonomisku pamatojumu, kas balstās uz aplēstajām izmaksām un ienākumiem saistībā ar komercnolīgumiem, kuri norāda uz pozitīvu neto pašreizējo vērtību (107), izmantojot diskonta likmi 7 % apmērā. Proti, uzņēmuma IN darījumdarbības modelī tika aplēsta neto peļņa robežās no [... % līdz ... %] (108). |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā sniegtās informācijas sīki veikto novērtējumu, nav nekādu pierādījumu, ka uzņēmums IN nav mēģinājis gūt saprātīgu peļņu no komercnolīgumiem, tostarp no augstākā līmeņa nolīgumiem. Tieši pretēji, ir pierādījumi, ka patiesībā uzņēmums IN paredzēja gūt peļņu no šīs saimnieciskās darbības laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam. Uzņēmums IN ir iesniedzis Iestādei ekonomisku pamatojumu, kas balstās uz aplēstajām izmaksām un ienākumiem saistībā ar komercnolīgumiem, kuri norāda uz pozitīvu neto pašreizējo vērtību (107), izmantojot diskonta likmi 7 % apmērā. Proti, uzņēmuma IN darījumdarbības modelī tika aplēsta neto peļņa robežās no [... % līdz ... %] (108).

IN

IN

IN

107

IN

108

| (142) | Formālās izmeklēšanas procedūras laikā uzņēmums IN ir arī paskaidrojis (109), ka tas īsteno pārmaiņas, lai pārietu uz jauno, mākonī izvietoto galamērķa vadības sistēmu (GVS), kur tam ir [...]. |
| --- | --- |

(142)

Formālās izmeklēšanas procedūras laikā uzņēmums IN ir arī paskaidrojis (109), ka tas īsteno pārmaiņas, lai pārietu uz jauno, mākonī izvietoto galamērķa vadības sistēmu (GVS), kur tam ir [...].

IN

109

| (143) | Iestāde norāda, ka publisko un privāto uzņēmumu rīcība ir jāsalīdzina, atsaucoties uz privāto uzņēmumu nostāju ieguldījumu vai uzņēmējdarbības plāna izstrādes laikā, “ņemot vērā pieejamo informāciju un tajā brīdī paredzamo attīstību” (110). Tāpēc pārmaiņas, kas platformā visitnorway.com veiktas pēc jaunās struktūras darījumdarbības modeļa izstrādes, netiek novērtētas saistībā ar valsts atbalstu. Attiecīgais jautājums ir, vai sākotnējā darījumdarbības modelī bija paredzēts gūt peļņu no pakalpojumu sniegšanas RTP un GVO. |
| --- | --- |

(143)

Iestāde norāda, ka publisko un privāto uzņēmumu rīcība ir jāsalīdzina, atsaucoties uz privāto uzņēmumu nostāju ieguldījumu vai uzņēmējdarbības plāna izstrādes laikā, “ņemot vērā pieejamo informāciju un tajā brīdī paredzamo attīstību” (110). Tāpēc pārmaiņas, kas platformā visitnorway.com veiktas pēc jaunās struktūras darījumdarbības modeļa izstrādes, netiek novērtētas saistībā ar valsts atbalstu. Attiecīgais jautājums ir, vai sākotnējā darījumdarbības modelī bija paredzēts gūt peļņu no pakalpojumu sniegšanas RTP un GVO.

110

visitnorway.com

| (144) | Abu izmēģinājumprojektu analīzē – izmēģinājuma Alfa posmā – Norvēģijas iestādes uzsver, ka VisitSørlandet un VisitTrondheim aktīvi palīdzēja izstrādāt modeli un ieguldīja daudz laika projektos. Uzņēmuma IN atbildes uz lēmumu par procedūras sākšanu 6. pielikumā (111) ir sniegts konkrēts saraksts ar tiem papilddarbiem, kuri veikti izmēģinājumprojektu laikā 2013. gadā, plānojot jaunu struktūru platformai visitnorway.com. Starp papildu darbiem, kurus veica izmēģinājumprojektā iesaistītie klienti, uzņēmums IN min šādus: i) novērtēt, kādam saturam būtu jāpaliek platformā; ii) plānot saišu pāreju no pašreizējiem risinājumiem, lai meklētājprogrammā saglabātu pašreizējā satura rangu; iii) izveidot/novērtēt pamatstruktūru, sākumlapu, apakšlapas un mapju struktūru saturam, kas nav to lapās, utt. |
| --- | --- |

(144)

Abu izmēģinājumprojektu analīzē – izmēģinājuma Alfa posmā – Norvēģijas iestādes uzsver, ka VisitSørlandet un VisitTrondheim aktīvi palīdzēja izstrādāt modeli un ieguldīja daudz laika projektos. Uzņēmuma IN atbildes uz lēmumu par procedūras sākšanu 6. pielikumā (111) ir sniegts konkrēts saraksts ar tiem papilddarbiem, kuri veikti izmēģinājumprojektu laikā 2013. gadā, plānojot jaunu struktūru platformai visitnorway.com. Starp papildu darbiem, kurus veica izmēģinājumprojektā iesaistītie klienti, uzņēmums IN min šādus: i) novērtēt, kādam saturam būtu jāpaliek platformā; ii) plānot saišu pāreju no pašreizējiem risinājumiem, lai meklētājprogrammā saglabātu pašreizējā satura rangu; iii) izveidot/novērtēt pamatstruktūru, sākumlapu, apakšlapas un mapju struktūru saturam, kas nav to lapās, utt.

VisitSørlandet

VisitTrondheim

IN

111

visitnorway.com

IN

| (145) | Tādējādi izmēģinājumprojekta rentabilitāti nevar novērtēt atsevišķi, bet tikai kā daļu no ilgtermiņa projekta. Jautājums ir nevis par to, vai uzņēmums IN īsā laikā varētu gūt peļņu no izmēģinājumprojektiem, bet gan par to, vai jaunā struktūra un augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi varētu nodrošināt ilgtermiņa rentabilitāti (112). Patiesībā publiski vai privāti uzņēmumi īsteno izmēģinājumprojektus, ņemot vērā to raksturu, nevis tādēļ, ka cer uz tūlītēju rentabilitāti, bet gan tādēļ, lai novērtētu to ekonomisko un komerciālo pamatojumu (113). Judikatūrā atzīts, ka katrs gadījums, kad valsts negūst ienākumus, nav automātiski uzskatāms par valsts atbalstu. Patiesībā, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (114) un Komisijas praksi (115), Iestāde uzskata, ka samazinātas cenas nenozīmē valsts atbalstu, ja to pamatā ir objektīvi ekonomiski iemesli. |
| --- | --- |

(145)

Tādējādi izmēģinājumprojekta rentabilitāti nevar novērtēt atsevišķi, bet tikai kā daļu no ilgtermiņa projekta. Jautājums ir nevis par to, vai uzņēmums IN īsā laikā varētu gūt peļņu no izmēģinājumprojektiem, bet gan par to, vai jaunā struktūra un augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi varētu nodrošināt ilgtermiņa rentabilitāti (112). Patiesībā publiski vai privāti uzņēmumi īsteno izmēģinājumprojektus, ņemot vērā to raksturu, nevis tādēļ, ka cer uz tūlītēju rentabilitāti, bet gan tādēļ, lai novērtētu to ekonomisko un komerciālo pamatojumu (113). Judikatūrā atzīts, ka katrs gadījums, kad valsts negūst ienākumus, nav automātiski uzskatāms par valsts atbalstu. Patiesībā, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (114) un Komisijas praksi (115), Iestāde uzskata, ka samazinātas cenas nenozīmē valsts atbalstu, ja to pamatā ir objektīvi ekonomiski iemesli.

IN

112

113

114

115

| (146) | Turklāt Iestāde norāda, ka kopš 2014. gada abiem izmēģinājumprojekta klientiem ir piedāvāta tāda pati cenu struktūra attiecībā uz augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu kā pārējām RTP un GVO (116). Patiesībā tas izskaidro sūdzības iesniedzēja pieminēto atsauci uz “cenas paaugstinājumu” starp iepriekšējiem augstākā līmeņa nolīgumiem un jaunajiem augstākā līmeņa nolīgumiem. Patiešām, 2014. gadā parakstītajos partnerattiecību nolīgumos ir paredzēta augstāka maksa nekā izmēģinājuma posmu laikā pieprasītā maksa (sk. iepriekš 44. apsvērumu) (117). |
| --- | --- |

(146)

Turklāt Iestāde norāda, ka kopš 2014. gada abiem izmēģinājumprojekta klientiem ir piedāvāta tāda pati cenu struktūra attiecībā uz augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu kā pārējām RTP un GVO (116). Patiesībā tas izskaidro sūdzības iesniedzēja pieminēto atsauci uz “cenas paaugstinājumu” starp iepriekšējiem augstākā līmeņa nolīgumiem un jaunajiem augstākā līmeņa nolīgumiem. Patiešām, 2014. gadā parakstītajos partnerattiecību nolīgumos ir paredzēta augstāka maksa nekā izmēģinājuma posmu laikā pieprasītā maksa (sk. iepriekš 44. apsvērumu) (117).

116

117

| (147) | Iestādei nosūtītie dati (118) pierāda, ka vidējā peļņa, kuru sākotnēji paredzēts gūt no augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam (robežās no [... % līdz ... %]), atbilst to privāto uzņēmumu gūtajai normai, kas sniedz tīmekļa pakalpojumus RTP un GVO (119). |
| --- | --- |

(147)

Iestādei nosūtītie dati (118) pierāda, ka vidējā peļņa, kuru sākotnēji paredzēts gūt no augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam (robežās no [... % līdz ... %]), atbilst to privāto uzņēmumu gūtajai normai, kas sniedz tīmekļa pakalpojumus RTP un GVO (119).

118

119

| (148) | Atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu uzņēmums IN ir paskaidrojis (120), ka, pat nezinot konkurentu cenu modeļus, tas tomēr ir apkopojis publiski pieejamos gada pārskatus par vadošajiem tīmekļa izstrādes uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus RTP un GVO. Saskaņā ar uzņēmuma IN viedokli to privāto uzņēmumu vidējā peļņas norma, kas sniedz tīmekļa pakalpojumus RTP un GVO, ir [...] (121). Tādēļ uzņēmums IN uzsver, ka tā aplēstā peļņas norma – robežās no [... % līdz ... %] – atbilst tirgū sasniedzamām normām (122). |
| --- | --- |

(148)

Atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu uzņēmums IN ir paskaidrojis (120), ka, pat nezinot konkurentu cenu modeļus, tas tomēr ir apkopojis publiski pieejamos gada pārskatus par vadošajiem tīmekļa izstrādes uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus RTP un GVO. Saskaņā ar uzņēmuma IN viedokli to privāto uzņēmumu vidējā peļņas norma, kas sniedz tīmekļa pakalpojumus RTP un GVO, ir [...] (121). Tādēļ uzņēmums IN uzsver, ka tā aplēstā peļņas norma – robežās no [... % līdz ... %] – atbilst tirgū sasniedzamām normām (122).

IN

120

IN

121

IN

122

| (149) | Iestāde atgādina, ka saskaņā ar judikatūru nozares vidējo peļņu var izmantot kā atbalsta neesības rādītāju (123). Tādēļ Iestāde konstatē, ka, tā kā peļņas norma [...] %, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus, būtu pieņemama tirgus ieguldītājam, uzņēmuma IN darījumdarbības modelis atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(149)

Iestāde atgādina, ka saskaņā ar judikatūru nozares vidējo peļņu var izmantot kā atbalsta neesības rādītāju (123). Tādēļ Iestāde konstatē, ka, tā kā peļņas norma [...] %, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus, būtu pieņemama tirgus ieguldītājam, uzņēmuma IN darījumdarbības modelis atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

123

IN

| (150) | Visbeidzot, uzņēmums IN sniedza informāciju (124) par sūdzības iesniedzēja izvirzīto argumentu, saskaņā ar kuru platforma visitnorway.com pati par sevi ir vērtība zīmola un domēna dēļ (jo tā ir viena no apmeklētākajām tūrisma platformām Norvēģijā), taču tā nav ņemta vērā. Iestāde saprot, ka sūdzības iesniedzēja arguments ir tāds, ka, tā kā visitnorway.com zīmolam ir ekonomiska vērtība, RTP un GVO būtu jāmaksā arī par šā zīmola izmantošanas netiešo peļņu. |
| --- | --- |

(150)

Visbeidzot, uzņēmums IN sniedza informāciju (124) par sūdzības iesniedzēja izvirzīto argumentu, saskaņā ar kuru platforma visitnorway.com pati par sevi ir vērtība zīmola un domēna dēļ (jo tā ir viena no apmeklētākajām tūrisma platformām Norvēģijā), taču tā nav ņemta vērā. Iestāde saprot, ka sūdzības iesniedzēja arguments ir tāds, ka, tā kā visitnorway.com zīmolam ir ekonomiska vērtība, RTP un GVO būtu jāmaksā arī par šā zīmola izmantošanas netiešo peļņu.

IN

124

visitnorway.com

visitnorway.com

| (151) | Uzņēmums IN uzskata, ka šī vērtība ir neliela. Lai pamatotu savu secinājumu, uzņēmums IN nolīga ārējo konsultantu NetNames, kurš aplēsa domēna vērtību 20 000 ASV dolāru apmērā (125). Domēna vērtības pamatā bija salīdzinājums ar citiem, taču līdzīgiem domēniem. Ņemot vērā visitnorway.com izmaksas, ārējais eksperts apstiprināja uzņēmuma IN secinājumus, ka domēna vērtība ir neliela. Iestādei nav pamata apšaubīt šo secinājumu. |
| --- | --- |

(151)

Uzņēmums IN uzskata, ka šī vērtība ir neliela. Lai pamatotu savu secinājumu, uzņēmums IN nolīga ārējo konsultantu NetNames, kurš aplēsa domēna vērtību 20 000 ASV dolāru apmērā (125). Domēna vērtības pamatā bija salīdzinājums ar citiem, taču līdzīgiem domēniem. Ņemot vērā visitnorway.com izmaksas, ārējais eksperts apstiprināja uzņēmuma IN secinājumus, ka domēna vērtība ir neliela. Iestādei nav pamata apšaubīt šo secinājumu.

IN

IN

NetNames

125

visitnorway.com

IN

| (152) | Tādējādi Iestāde uzskata, ka uzņēmums IN attiecībā uz RTP un GVO rīkojās pareizi, neiekļaujot zīmola visitnorway.com izmantošanu kā papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(152)

Tādējādi Iestāde uzskata, ka uzņēmums IN attiecībā uz RTP un GVO rīkojās pareizi, neiekļaujot zīmola visitnorway.com izmantošanu kā papildu izmaksas.

IN

visitnorway.com

| (153) | Tādēļ Iestāde secina, ka uzņēmuma IN komercnolīgumi, tostarp augstākā līmeņa nolīgumi, ir noslēgti atbilstīgi prognozēm par ilgtermiņa rentabilitāti un saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP). |
| --- | --- |

(153)

Tādēļ Iestāde secina, ka uzņēmuma IN komercnolīgumi, tostarp augstākā līmeņa nolīgumi, ir noslēgti atbilstīgi prognozēm par ilgtermiņa rentabilitāti un saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP).

IN

1.2.3.   
  Secinājums

Secinājums

| (154) | Iestāde secina, ka, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus RTP un GVO, uzņēmums IN ir izstrādājis atbilstošu izmaksu attiecināšanas mehānismu un grāmatvedības sistēmu, kas ļauj precīzi noteikt ar šiem pakalpojumiem saistītās izmaksas un ienākumus. |
| --- | --- |

(154)

Iestāde secina, ka, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus RTP un GVO, uzņēmums IN ir izstrādājis atbilstošu izmaksu attiecināšanas mehānismu un grāmatvedības sistēmu, kas ļauj precīzi noteikt ar šiem pakalpojumiem saistītās izmaksas un ienākumus.

IN

| (155) | Ir arī konstatēts, ka uzņēmums IN nav zaudējis peļņu no šo pakalpojumu sniegšanas. Uzņēmums IN ir rīkojies saskaņā ar TEIP. |
| --- | --- |

(155)

Ir arī konstatēts, ka uzņēmums IN nav zaudējis peļņu no šo pakalpojumu sniegšanas. Uzņēmums IN ir rīkojies saskaņā ar TEIP.

IN

IN

| (156) | Iestāde attiecīgi secina, ka uzņēmums IN nav saņēmis valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus RTP un GVO atbilstīgi augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem. |
| --- | --- |

(156)

Iestāde attiecīgi secina, ka uzņēmums IN nav saņēmis valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus RTP un GVO atbilstīgi augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumiem.

IN

1.2.4.   
  Iespējamais valsts atbalsts par labu RTP un GVO

Iespējamais valsts atbalsts par labu RTP un GVO

1.2.5.   
  Vai RTP un GVO var uzskatīt par “uzņēmumiem”

Vai RTP un GVO var uzskatīt par “uzņēmumiem”

| (157) | Kā jau skaidrots iepriekš (sk. 87. apsvērumu), EEZ līguma 61. panta 1. punktu piemēro tikai tad, ja valsts atbalsta saņēmēji ir uzņēmumi. |
| --- | --- |

(157)

Kā jau skaidrots iepriekš (sk. 87. apsvērumu), EEZ līguma 61. panta 1. punktu piemēro tikai tad, ja valsts atbalsta saņēmēji ir uzņēmumi.

| (158) | Kā jau iepriekš minēts 18. apsvērumā, Iestāde norāda, ka RTP un GVO nav nodibinātas, lai palielinātu pašas struktūras vai tā akcionāru peļņu, bet drīzāk tādēļ, lai uzlabotu un veicinātu to akcionāru un klientu darījumdarbību. |
| --- | --- |

(158)

Kā jau iepriekš minēts 18. apsvērumā, Iestāde norāda, ka RTP un GVO nav nodibinātas, lai palielinātu pašas struktūras vai tā akcionāru peļņu, bet drīzāk tādēļ, lai uzlabotu un veicinātu to akcionāru un klientu darījumdarbību.

| (159) | Tomēr Iestāde atgādina, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošana nav atkarīga no tā, vai šī struktūra ir nodibināta peļņas gūšanai. Pamatojoties uz judikatūru, arī bezpeļņas struktūras var tirgū piedāvāt preces un pakalpojumus (126). Šajā gadījumā uz pakalpojuma sniedzējiem, kuru mērķis nav gūt peļņu, joprojām attiecas valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(159)

Tomēr Iestāde atgādina, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošana nav atkarīga no tā, vai šī struktūra ir nodibināta peļņas gūšanai. Pamatojoties uz judikatūru, arī bezpeļņas struktūras var tirgū piedāvāt preces un pakalpojumus (126). Šajā gadījumā uz pakalpojuma sniedzējiem, kuru mērķis nav gūt peļņu, joprojām attiecas valsts atbalsta noteikumi.

126

| (160) | Iestāde uzskata, ka līdzīgi uzņēmumam IN arī RTP un GVO sniedz saimnieciskus un ar saimniecisko darbību nesaistītus pakalpojumus. Konkrētu tūrisma pakalpojumu veicināšana ir saimnieciska darbība (sk. iepriekš 28. apsvērumu). Tādēļ attiecībā uz šiem pakalpojumiem minētās struktūras uzskatāmas par uzņēmumu. |
| --- | --- |

(160)

Iestāde uzskata, ka līdzīgi uzņēmumam IN arī RTP un GVO sniedz saimnieciskus un ar saimniecisko darbību nesaistītus pakalpojumus. Konkrētu tūrisma pakalpojumu veicināšana ir saimnieciska darbība (sk. iepriekš 28. apsvērumu). Tādēļ attiecībā uz šiem pakalpojumiem minētās struktūras uzskatāmas par uzņēmumu.

IN

1.2.6.   
  RTP un GVO piešķirtās priekšrocības

RTP un GVO piešķirtās priekšrocības

| (161) | Uzņēmums IN ir pierādījis, ka pat tad, ja tā ir bezpeļņas organizācija, augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi ir parakstīti, ņemot vērā saprātīgas ilgtermiņa rentabilitātes prognozes. Uzņēmuma IN cenu modelī ir paredzēta peļņa [... % līdz ... %] apmērā (sk. iepriekš 1.2.2.2. iedaļu). Uzņēmuma IN sniegtie dati liecina, ka praksē šī plānotā rentabilitāte arī ir sasniegta. Dati liecina, ka uzņēmuma IN ieguldījumi visitnorway.com jaunajā struktūrā ir ļāvuši gūt peļņu 2013. gadā. Paredzams, ka 2014. un 2015. gadā peļņa būs negatīva, savukārt laikposmā no 2016. gada līdz 2018. gadam paredzēta stabila un saprātīga peļņa. Vidējā peļņa atbilst privāta uzņēmuma peļņai, kurš sniedz tīmekļa pakalpojumus RTP un GVO (127). |
| --- | --- |

(161)

Uzņēmums IN ir pierādījis, ka pat tad, ja tā ir bezpeļņas organizācija, augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumi ir parakstīti, ņemot vērā saprātīgas ilgtermiņa rentabilitātes prognozes. Uzņēmuma IN cenu modelī ir paredzēta peļņa [... % līdz ... %] apmērā (sk. iepriekš 1.2.2.2. iedaļu). Uzņēmuma IN sniegtie dati liecina, ka praksē šī plānotā rentabilitāte arī ir sasniegta. Dati liecina, ka uzņēmuma IN ieguldījumi visitnorway.com jaunajā struktūrā ir ļāvuši gūt peļņu 2013. gadā. Paredzams, ka 2014. un 2015. gadā peļņa būs negatīva, savukārt laikposmā no 2016. gada līdz 2018. gadam paredzēta stabila un saprātīga peļņa. Vidējā peļņa atbilst privāta uzņēmuma peļņai, kurš sniedz tīmekļa pakalpojumus RTP un GVO (127).

IN

IN

IN

IN

visitnorway.com

127

| (162) | Tādējādi Iestāde secina, ka RTP un/vai GVO negūst priekšrocības no tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu saņemšanas par maksu, kas zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(162)

Tādējādi Iestāde secina, ka RTP un/vai GVO negūst priekšrocības no tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu saņemšanas par maksu, kas zemāka par tirgus cenu.

| (163) | Turklāt pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem (sk. iepriekš 54. un 65. apsvērumu) Iestāde ir pārliecināta, ka tām RTP un GVO, kas migrē uz uzņēmumu IN, netiek sniegti bezmaksas translēšanas pakalpojumi. |
| --- | --- |

(163)

Turklāt pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem (sk. iepriekš 54. un 65. apsvērumu) Iestāde ir pārliecināta, ka tām RTP un GVO, kas migrē uz uzņēmumu IN, netiek sniegti bezmaksas translēšanas pakalpojumi.

IN

| (164) | Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka augstākā līmeņa partneri nevis saņem bezmaksas translēšanas pakalpojumus, bet tieši pretēji – tiem sniegtais translēšanas atbalsts ir mazāks nekā tas, ko piedāvā parastiem partneriem, t. i., RTP un GVO, kuras nemigrē uz visitnorway.com (sk. iepriekš 77. apsvērumu). |
| --- | --- |

(164)

Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka augstākā līmeņa partneri nevis saņem bezmaksas translēšanas pakalpojumus, bet tieši pretēji – tiem sniegtais translēšanas atbalsts ir mazāks nekā tas, ko piedāvā parastiem partneriem, t. i., RTP un GVO, kuras nemigrē uz visitnorway.com (sk. iepriekš 77. apsvērumu).

visitnorway.com

| (165) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde secina, ka nav iespējamā saistošā nosacījuma attiecībā uz augstākā līmeņa nolīgumu parakstīšanu. |
| --- | --- |

(165)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde secina, ka nav iespējamā saistošā nosacījuma attiecībā uz augstākā līmeņa nolīgumu parakstīšanu.

1.2.7.   
  Secinājums

Secinājums

| (166) | Pamatojoties uz šiem apgalvojumiem, Iestāde konstatē, ka RTP un GVO, saņemot no uzņēmuma IN tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus, nav saņēmušas valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(166)

Pamatojoties uz šiem apgalvojumiem, Iestāde konstatē, ka RTP un GVO, saņemot no uzņēmuma IN tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus, nav saņēmušas valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

IN

2.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (167) | Tā kā Iestāde pašreiz ir secinājusi, ka ne uzņēmums IN, ne RTP un GVO nav saņēmuši priekšrocības, tad vairs nav jānovērtē, vai ir ievēroti pārējie EEZ līguma 61. panta 1. punkta nosacījumi, |
| --- | --- |

(167)

Tā kā Iestāde pašreiz ir secinājusi, ka ne uzņēmums IN, ne RTP un GVO nav saņēmuši priekšrocības, tad vairs nav jānovērtē, vai ir ievēroti pārējie EEZ līguma 61. panta 1. punkta nosacījumi,

IN

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Uzņēmums Innovasjon Norge nav saņēmis valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, šķērssubsidējot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus tūrisma nozarē no valsts līdzekļiem, kas saņemti, lai kompensētu ar saimniecisko darbību nesaistītos pakalpojumus tajā pašā nozarē, t. i., Norvēģijas kā tūrisma galamērķa vispārīgo popularizēšanu. Uzņēmums Innovasjon Norge ir izstrādājis izmaksu attiecināšanas mehānismu un grāmatvedības metodiku, kas ļauj tam pienācīgi noteikt tīmekļa infrastruktūras un saistīto pakalpojumu izmaksas un ienākumus.

2.   Uzņēmums Innovasjon Norge nav saņēmis valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, kad atteicās no peļņas, sniedzot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus reģionālajām tūrisma padomēm un galamērķa vadības organizācijām.

2. pants

Reģionālās tūrisma padomes un galamērķa vadības organizācijas, saņemot tīmekļa infrastruktūras un saistītos pakalpojumus par cenām, kas zemākas par konkurētspējīgu tirgus cenu, nav saņēmušas valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

4. pants

Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2015. gada 4. novembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Sven Erik SVEDMAN

Kolēģijas locekle

Helga JÓNSDÓTTIR

---

(1)  Dokuments Nr. 678002 un dokumentu Nr. 678003–678007, 678010–678013 un 678017 pielikumi.

1

(2)  2013. gada oktobrī sākotnējais sūdzības iesniedzējs uzņēmums tellUs IT AS apvienojās ar uzņēmumu New Mind, izveidojot jaunu uzņēmumu New Mind | tellUs. Sk. www.newmind.co.uk.

2

tellUs IT AS

New Mind

New Mind | tellUs

(3)  Publicēts OV C 334, 25.9.2014., 8. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 53, 25.9.2014., 1. lpp.

3

(4)  Dokuments Nr. 720775 kopā ar 12 pielikumiem (dokumenti Nr. 720776–720788).

4

(5)  Dokuments Nr. 726058.

5

(6)  Dokuments Nr. 725167.

6

(7)  Dokuments Nr. 725174.

7

(8)  Dokumenti Nr. 730559, 730560 un 730561.

8

(9)  Iestāde ir saņēmusi vairākus e-pasta ziņojumus no sūdzības iesniedzēja un uzņēmuma IN, kas sniedza papildu informāciju. Uzņēmums tellUs nosūtīja e-pasta ziņojumu 2015. gada 1. janvārī (dokuments Nr. 734800). Uzņēmums IN nosūtīja vairākus e-pasta ziņojumus (2015. gada 16. janvārī – dokumentu Nr. 742759, 2015. gada 5. februārī – dokumentu Nr. 744264, 2015. gada 14. aprīlī – dokumentu Nr. 753927, 2015. gada 17. aprīlī – dokumentu Nr. 754218, 2015. gada 20. maijā – dokumentu Nr. 757843 un 2015. gada 29. maijā – dokumentu Nr. 758656), kā arī 2015. gada 16. aprīlī piedalījās konferencsarunā.

9

IN

tellUs

IN

(10)  Proti, 2013. gadā tīmekļa vietnei visitnorway.com bija 22,5 miljoni apmeklējumu un 50 miljoni lapas skatījumu, bet 2014. gadā – 21,3 miljoni apmeklējumu un 50,3 miljoni lapas skatījumu. Sk. informāciju, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom un dokumentā Nr. 758656.

10

visitnorway.com

(11)  Norvēģu valodā: Regionalt selskap.

11

Regionalt selskap

(12)  Norvēģu valodā: Destinasjonsselskap.

12

Destinasjonsselskap

(13)  Iestāde sniedz šo pakalpojumu aprakstu 2.2. un 2.3. iedaļā.

13

(14)  LOV-2003-12-19-130 (norvēģu valodā: Lov om Innovasjon Norge), pieejams tīmekļa vietnē: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

14

Lov om Innovasjon Norge

(15)  
  IN likuma 2. iedaļa.

15

IN

(16)  Uzdevumus, kurus pašlaik veic uzņēmums IN, iepriekš veica, vispārīgi runājot, četras citas organizācijas: Norvēģijas Rūpniecības un reģionālās attīstības fonds (SND), Valdības konsultatīvais birojs izgudrotājiem (SVO), Norvēģijas Tūrisma padome (NTP) un Norvēģijas Eksporta padome (NEP). Norvēģu valodā: Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, Statens Veiledningskontor for Oppfinnere, Norges Turistråd un Norges Eksportråd. 2004. gadā šo četru struktūru darbība tika pārtraukta, apvienojot tos uzņēmumā IN.

16

IN

SND

SVO

NTP

NEP

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

Statens Veiledningskontor for Oppfinnere

Norges Turistråd

Norges Eksportråd

IN

(17)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688213).

17

IN

(18)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688213).

18

IN

(19)  Sk. dokumentu The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry, Norvēģijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrija, 2012. gada 10. aprīlis, 44. lpp. Šis dokuments tika nosūtīts Iestādei kā 4. pielikums (dokuments Nr. 688216) ar uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstuli (dokuments Nr. 688213).

19

The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry

IN

(20)  Turpat.

20

(21)  Piemēram, uzņēmuma Visit Trondheim AS (RTP) darbības profilā norādīts, ka šis uzņēmums nav paredzēts, lai nodrošinātu akcionāriem tiešu saimniecisku labumu (brīvs tulkojums). Norvēģu valodā: “
  Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte
  ” (izcēlums pievienots). Sk. informāciju, kas publiski pieejama Centrālajā juridisko personu koordinācijas reģistrā, kurš ietilpst Brenneisunnas reģistru grupā. Saite ir pieejama tīmekļa vietnē: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

21

Visit Trondheim AS

Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte

Attiecībā uz uzņēmumu Visit Sørlandet AS (GVO) ir norādīts, ka uzņēmuma darbības nav paredzētas, lai nodrošinātu peļņu tā akcionāriem. Norvēģu valodā: “
  Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet.

  Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte

  Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap
  ” (izcēlums pievienots). Sk. uzņēmuma darbības profilu, kas pieejams Centrālajā juridisko personu koordinācijas reģistrā, kurš ietilpst Brenneisunnas reģistru grupā, tīmekļa vietnē: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

Visit Sørlandet AS

Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet.

Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte

Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap

(22)  Definētas kā “[s]istēmas, kas konsolidē un izplata visaptverošu tūrisma produktu klāstu, izmantojot dažādus kanālus un platformas, un kas parasti ir piemērotas konkrētam reģionam un atbalsta galamērķa vadības organizāciju darbības minētajā reģionā. GVS mēģina izmantot uz klientu orientētu pieeju, lai vadītu un popularizētu galamērķi kā holistisku vienību, parasti nodrošinot ar galamērķi cieši saistītu informāciju, reāllaika rezervācijas un galamērķa vadības instrumentus un pievēršot īpašu uzmanību mazo un neatkarīgo tūrisma pakalpojumu sniedzēju atbalstam”. “GVS” definīcija pieejama tīmekļa vietnē: http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

22

(23)  
  “Galamērķa vadības uzņēmumi” (GVU) ir termins, ko tūrisma nozarē izmanto tādu profesionālo pakalpojumu uzņēmumu apzīmēšanai, kuri vietējā līmenī nodrošina zināšanas, kompetenci un resursus un specializējas pasākumu, darbību, ekskursiju, transportēšanas pakalpojumu u. c. aktivitāšu izstrādē un īstenošanā. Vispārīgi runājot, šis termins attiecas uz ceļojumu tirdzniecības profesionālo pakalpojumu uzņēmumiem.

23

(24)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 20. decembra vēstule (dokuments Nr. 694258). Nacionālā tūrisma apvienība, kas bija kopīga valsts, pašvaldību un privātā sektora ieinteresēto personu organizācija tūrisma nozarē, tika nodibināta 1903. gadā un turpināja darbu līdz 1984. gadam. No minētā laika Nacionālās tūrisma apvienības darbu popularizēšanas jomā turpināja nodibinājums NORTRA, kas 1999. gadā mainīja savu nosaukumu uz NTC. Kopš 2004. gada NTC uzdevumus ir veicis uzņēmums IN pēc šo divu struktūru apvienošanās. Papildu informācija par uzņēmumiem, kam tradicionāli piešķirtas pilnvaras popularizēt Norvēģiju kā brīvdienu galamērķi, arī tika sniegta uzņēmuma IN
  2013. gada 20. decembra vēstulē (dokuments Nr. 694258).

24

IN

NORTRA

NTC

NTC

IN

IN

(25)  Dokuments Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, 14. lpp., pieejams tīmekļa vietnē: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf.

25

Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge

Dokuments Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, pieejams tīmekļa vietnē: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf.

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge

Dokuments Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, pieejams tīmekļa vietnē: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf.

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge

(26)  Sk. dokumentu The Government's tourism strategy. Valuable experiences. National Strategy for the Tourism Industry, Norvēģijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrija, 2007. gada 18. decembris. Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstules (dokuments Nr. 688213) 1. pielikums (dokuments Nr. 688214).

26

The Government's tourism strategy. Valuable experiences. National Strategy for the Tourism Industry

IN

(27)  Turpat, 7.5. apakšpunkts. Visitnorway.com, 68. lpp.

27

Visitnorway.com

(28)  Sk. dokumentu The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry, Norvēģijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrija, 2012. gada 10. aprīlis. Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstules (dokuments Nr. 688213) 4. pielikums (dokuments Nr. 688216). Pieejams tīmekļa vietnē: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf.

28

The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry

IN

(29)  Papildu informāciju sk. Tirdzniecības, rūpniecības un zivsaimniecības ministrijas izstrādātajā jaunas valsts tūrisma struktūras projekta plānā (2013. gada 20. jūnija 1.2. versija): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf.

29

(30)  Sk. iepriekš 25. zemsvītras piezīmi.

30

(31)  2014. gada budžeta vēstulē norādīts, ka “uzņēmums Innovasjon Norge turpina attīstīt nacionālo tūrisma portālu internetā visitnorway.com (..)”.

31

Innovasjon Norge

visitnorway.com

(32)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688213).

32

IN

(33)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688213).

33

IN

(34)  Pretēji uzņēmuma IN datubāzes pakalpojumiem uzņēmuma New Mind | tellUs risinājums tiek piedāvāts visiem uzņēmumiem tūrisma nozarē (ne tikai RTP un GVO), un šis uzņēmums izplata datubāzē ievadīto informāciju vienlaikus vairākiem atšķirīgiem plašsaziņas līdzekļu kanāliem.

34

IN

New Mind | tellUs

(35)  Savā atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775) uzņēmums IN paskaidroja, ka visām RTP un GVO tiek piedāvāts vienāds nolīgums (ir izstrādāta nolīguma veidne, kuras kopija tika nosūtīta Iestādei). Tomēr uzņēmuma IN noteikto ierobežojumu dēļ vairākas RTP un GVO nav ieinteresētas parakstīt augstākā līmeņa nolīgumus. Piemēram: i) daudzas GVO uzskata, ka reģiona iekļaušana kopējā valsts sistēmā visitnorway.com drīzāk veicina atsvešināšanos; ii) uzņēmuma IN redaktors var apturēt vai mainīt saturu, ko augstākā līmeņa partneris ir publicējis savā lapā, ja ir interešu konflikts vai ja saturs nav piemērots visitnorway.com profilam; iii) ja kāda GVO izbeidz savu tīmekļa vietņu darbību, tā zaudē domēna nosaukumu utt.

35

IN

IN

visitnorway.com

IN

visitnorway.com

(36)  Šī RTP tika nodibināta 2010. gadā kā reģionāla sabiedrība Eustagderē un Vestagderē. Šīs sabiedrības īpašnieki ir apgabala un vietējās iestādes un vairāki privātie uzņēmumi, piemēram, uzņēmums Color Line, Fjord Line, Amusement Park. Sk. dokumentu “
  The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry
  ” Sk. 19. zemsvītras piezīmi. Papildu informāciju par šo sabiedrību sniedz Centrālais juridisko personu koordinācijas reģistrs, kas ietilpst Brenneisunnas reģistru grupā, tīmekļa vietnē: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

36

tika

Color Line

Fjord Line

Amusement Park

The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry

(37)  Sabiedrība Visit Trondheim AS tika nodibināta 1989. gadā ar mērķi attīstīt tūrisma nozari Tronheimā. Tās akcionāri ir: uzņēmums Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) un citi (73,11 %).

37

Visit Trondheim AS

Rezidor Hotels Norway AS

Bo-hotell AS

Realinvest AS

Tās darbības profilā norādīts, ka“uzņēmums Visit Trondheim ir galamērķa vadības uzņēmums organizācijām, iestādēm, uzņēmumiem un valdības struktūrvienībām, kuru intereses ir saistītas ar tūrisma nozari Tronheimā un Tronheimas reģionā. Ceļojumu galamērķa attīstība tiek koordinēta ar sabiedrības, darījumdarbības un tūrisma attīstību. Uzņēmums Visit Trondheim nosaka un sniedz viesošanās un profila tirdzniecības pakalpojumus, kā arī pārdod, reklamē un veicina Tronheimas un Tronheimas reģiona – kā tūrisma, konferenču, kultūras un pasākumu galamērķa – attīstību. Uzņēmums Visit Trondheim pārliecinās, vai visas iesaistītās personas darbojas vienoti, lai nodrošinātu, ka Tronheima sasniedz vēlamo stāvokli kā ceļojuma galamērķis un ka tiek panākti tās mērķi attiecībā uz pievilcību un reputāciju. Šā uzņēmuma mērķis nav nodrošināt saviem īpašniekiem tiešus ekonomiskus ieguvumus. Uzņēmuma likvidācijas gadījumā visa peļņa tiks nodota uzņēmuma vajadzībām” (brīvs tulkojums). Papildu informāciju par šo sabiedrību sniedz Centrālais juridisko personu koordinācijas reģistrs, kas ietilpst Brenneisunnas reģistru grupā: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

Visit Trondheim

Visit Trondheim

Visit Trondheim

(38)  
  URL ir vienotais resursu vietrādis. URL ir formatēta teksta virkne, ko izmanto tīmekļa pārlūkprogrammās, e-pastos un citās programmatūrās, lai noteiktu tīkla resursu internetā.

38

URL

URL

(39)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688213).

39

IN

(40)  Uzņēmuma IN otrā 2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688215). Sk. arī uzņēmuma IN atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

40

IN

IN

(41)  Pakalpojumi 2. attēlā noteikti kā “paredzēti GVO”.

41

(42)  Pakalpojumi 2. attēlā noteikti kā “jauna struktūra”.

42

(43)  Pakalpojumi 2. attēlā noteikti kā “standarta prezentācija”.

43

(44)  Vispārīga informācija 2. attēlā noteikta kā “vispārīga popularizēšana”.

44

(45)  Sūdzības iesniedzējs norāda, ka “līdz šim uzņēmuma IN darbība nebija saistīta ar IT platformas infrastruktūras pakalpojumu sniegšanu tūrisma nozarei”. Sūdzība (dokuments Nr. 678002), 8. lpp.

45

IN

(46)  Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg (EU:C:2003:415) kompensācija par pakalpojumiem, kas atbilst četriem sprieduma 89.–93. punktā noteiktajiem kritērijiem, nav saistīta ar valsts atbalstu.

46

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(47)  Sīkāku informāciju par sūdzību sk. procedūras sākšanas lēmumā, kas iepriekš minēts 2. apsvērumā.

47

(48)  E-pasta 2013. gada 15. novembra ziņojums (dokuments Nr. 690346).

48

(49)  Sīkāku informāciju sk. procedūras sākšanas lēmuma 61. un 62. apsvērumā.

49

(50)  Sīkāku informāciju sk. procedūras sākšanas lēmuma 115.–126. apsvērumā.

50

(51)  Sīkāku informāciju par iestādes argumentāciju saderības jautājumā sk. procedūras sākšanas lēmuma 129.–137. apsvērumā.

51

(52)  Papildu informācija no sūdzības iesniedzēja (sūdzības iesniedzēja 2015. gada 13. janvāra e-pasta ziņojums (dokuments Nr. 734800)).

52

(53)  Uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

53

IN

(54)  Turpat.

54

(55)  Norvēģijas iestādes nosūtīja Iestādei kā 2. pielikumu savai atbildei uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720777) “Pārskata par piešķīrumiem uzņēmuma IN darījumdarbības attīstībai un administrācijai” tulkojumu angļu valodā (2421. nodaļa, 70. punkts). Izmaksu modeļa pamatā ir to stundu skaits, kuras uzņēmums IN ir iztērējis maksas pakalpojumu sniegšanai.

55

IN

IN

(56)  Norvēģijas iestādes apgalvo, ka valsts atbalsta nav, nevis pamatojoties uz Altmark nosacījumu piemērošanu, bet gan uz VTNP lēmuma piemērošanu, lai secinātu par iespējamo valsts atbalsta pasākumu saderību.

56

Altmark

(57)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums 2012/21/ES par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

57

(58)  Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka tīmekļa vietnē visitnorway.com ir pieejama vispārīga informācija un informācija par produktu. Vispārīga informācija attiecas uz sabiedriskas nozīmes informāciju, piemēram, ziņām par nakts apgaismojumu u. tml. Produkta informācija attiecas uz konkrētām komercdarbībām, t. i., viesnīcām, tūrisma pasākumiem utt. Sk. iepriekš 48. apsvērumu.

58

visitnorway.com

(59)  Uzņēmuma IN
  2014. gada 24. novembra vēstules I pielikums. Piezīmes par uzņēmuma New Mind | tellUs apsvērumiem (dokuments Nr. 730560).

59

IN

New Mind | tellUs

(60)  Papildu informācija no sūdzības iesniedzēja. Sūdzības iesniedzēja 2015. gada 13. janvāra e-pasta ziņojums (dokuments Nr. 734800).

60

(61)  Norvēģijas iestāžu atbilde uz sūdzības iesniedzēja 2015. gada 13. janvāra e-pasta ziņojumu, sk. iepriekš minēto zemsvītras piezīmi (dokuments Nr. 742759).

61

(62)  Tiesas 1990. gada 21. marta spriedums lietā C-142/87 Beļģija/Komisija (Tubemeuse), EU:C:1990:125, 25. punkts, un Vispārējās tiesas 2015. gada 2. jūlija spriedums apvienotajās lietās T-425/04 RENV un T-444/04 RENV France Télécom (Bouygues), EU:T:2015:450, 186. punkts.

62

Tubemeuse

France Télécom

Bouygues

(63)  Tiesas 1991. gada 23. aprīļa spriedums lietā C-41/90 Höfner un Elser pretMacroton, EU:C:2011:732, 21.–23. punkts, Tiesas 2000. gada 12. septembra spriedums apvienotajās lietās no C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi, EU:C:2000:428, un Tiesas 2008. gada 21. februāra spriedums lietā E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund pret EBTA (2008), EBTA tiesas ziņojums, 62. lpp., 78. punkts.

63

Höfner

Elser

Macroton

Pavlov

Private Barnehagers Landsforbund

(64)  Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedums lietā C-222/04 Ministero dell'Economica e delle Finanze pret Cassa di Risparmio di Firenze SpA, EU:C:2006:8, 108. punkts.

64

Ministero dell'Economica e delle Finanze pret Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(65)  Tiesas 1993. gada 12. oktobra spriedums lietā C-37/92 Banco Exterior de España, EU:C:1993:836, 11. punkts.

65

Banco Exterior de España

(66)  Tāpēc saimnieciskas darbības un darbības, kas nav saimnieciskas darbības, var pastāvēt līdzās vienā sektorā, un dažreiz tās pat var veikt viena organizācija. Šajā scenārijā struktūra jāuzskata par uzņēmumu tikai attiecībā uz tā saimnieciskajām darbībām. Sk. Tiesas 1987. gada 16. jūnija spriedumu lietā C-118/85 Komisija/Itālija, EU:C:1987:283, 7. punkts. Sk. arī Eiropas Komisijas 2005. gada 2. marta Lēmumu 2006/225/EK par atbalstu shēmu, ko īstenojusi Itālija profesionālās izglītības iestāžu restrukturēšanai (OV L 81, 18.3.2006., 25. lpp.), 43. apsvērums.

66

(67)  Pieejams tīmekļa vietnē: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1.

67

(68)  Sk. Tiesas 2006. gada 11. jūlija spriedumu lietā C-205/03 Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Komisija, EU:C:2006:453, 26. punkts.

68

Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria

FENIN

(69)  Ģenerāladvokāta M. Pojareša Maduru secinājumi lietā C-205/03 Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Komisija, EU:C:2005:666, 31. punkts.

69

Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria

FENIN

/

(70)  Sk. Tiesas 2000. gada 12. septembra spriedumu apvienotajās lietās no C-180/98 līdz C-184/98 Pavel Pavlov u. c., EU:C:2000:428, 76. punkts, un 2001. gada 25. oktobra spriedumu lietā C-475/99 Ambulanz Glöckner, EU:C:2001:577, 20. punkts.

70

Pavel Pavlov

Ambulanz Glöckner

(71)  Spriedums lietā E-6/98 Norvēģija pret EBTA Uzraudzības iestādi (1999), EBTA Tiesas ziņojums, 242. lpp., 34. punkts. Sk. arī Tiesas 2011. gada 15. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-106/09 un C-107/09 Komisija un Spānija/Gibraltāra valdība un Apvienotā Karaliste, EU:C:2011:732, un 1996. gada 26. septembra spriedumu lietā C-241/94 Francija/Komisija, EU:C:1996:353, 19. un 20. punkts.

71

(72)  Pirmās instances tiesas 1998. gada 27. janvāra spriedums lietā T-67/94 Ladbroke Racing/Komisija, EU:T:1998:7, 52. punkts, un 2000. gada 10. maija spriedums lietā T-46/97 SIC/Komisija, EU:T:2000:123, 83. punkts.

72

Ladbroke Racing

SIC

(73)  Tiesas 2003. gada 3. jūlija spriedums apvienotajās lietās C-83/01 P, C-93/01 P un C-94/01 P Chronopost SA/Komisija, EU:C:2003:388, 40. punkts.

73

Chronopost SA/

(74)  Sk., piemēram, Iestādes lēmumus Nr. 84/15/COL par Redningsselskapet un Trumses Universitātes sniegto jūrniecības jomas mācību kursu iespējamo šķērssubsidēšanu (OV C 193, 11.6.2015., 9. lpp.), pieejams tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf, Nr. 142/03/COL par valsts līdzekļu reorganizāciju un nodošanu Darba pētniecības institūtam (OV C 248, 16.10.2003., 6. lpp.), Nr. 343/09/COL par īpašuma darījumiem Tīmes (Time) pašvaldībā attiecībā uz īpašumiem ar numuriem 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 un 2/32 (OV L 123, 12.5.2011.,72. lpp.), Nr. 496/13/COL par Harpa koncertzāles un konferenču centra finansējumu (OV L 172, 12.6.2014., 36. lpp.), 56. apsvērums un tajā minētie lēmumi, kā arī Nr. 174/13/COL par pašvaldības atkritumu savācēju finansēšanu (OV C 263, 12.9.2013., 5. lpp.). Tāpat arī Nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai noteikts, ka: “Ja viens un tas pats subjekts veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kam nav saimnieciska rakstura, tad darbību bez saimnieciska rakstura finansēšana no publiskiem līdzekļiem neietilps EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības jomā, ja abus darbību veidus un to izmaksas, finansējumu un ieņēmumus var skaidri nodalīt tā, lai efektīvi tiktu novērsta saimnieciskās darbības šķērssubsidēšana. Pierādījumi par izmaksu, finansējuma un ieņēmumu pienācīgu sadalījumu var būt gada finanšu pārskati par attiecīgo subjektu” (18. punkts, izcēlums pievienots).

74

Redningsselskapet

Time

Harpa

(75)  Šie nosacījumi ir izklāstīti Pārredzamības direktīvā (Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.) un iekļauti EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2007. gada 8. jūnija Lēmumu Nr. 55/2007 (OV L 266, 11.10.2007., 15. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 48, 11.10.2007., 12. lpp.).

75

(76)  Tiesas 2003. gada 3. jūlija spriedums apvienotajās lietās C-83/01 P, C-93/01 P un C-94/01 P Chronopost SA/Komisija, EU:C:2003:388, 40. punkts.

76

Chronopost SA/

(77)  Atsauce ir izdarīta uz grafiku, kas iekļauts uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstulē (dokuments Nr. 688215).

77

IN

(78)  Iestāde norāda, ka izstrādes izmaksas tika ņemtas vērā uzņēmuma IN 2013. gada – gada, kurā radās izdevumi, – budžetā. Sk. sīkāku informāciju 113.–115. apsvērumā.

78

IN

(79)  Uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

79

IN

(80)  Pielikums uzņēmuma IN
  2015. gada 14. aprīļa e-pasta ziņojumam Iestādei (dokuments Nr. 753927).

80

IN

(81)  Uzņēmuma IN
  2015. gada 14. aprīļa e-pasta ziņojuma 2. pielikums (dokuments Nr. 753927).

81

IN

(82)  Uzņēmuma IN atbildes uz lēmumu par procedūras sākšanu 3. pielikums (dokuments Nr. 720778).

82

IN

(83)  Uzņēmuma bilancē kapitalizētas izmaksas tiek atzītas par pamatlīdzekļa daļu, nevis pieskaitītas izdevumiem, kas radušies attiecīgajā periodā. Tādējādi nekapitalizētās izmaksas ir izdevumi tikai par to gadu, kurā tie tiek veikti.

83

(84)  
  NRS 19 eksemplārs tika nosūtīts Iestādei kā II pielikums 2014. gada 24. novembra vēstulei (dokuments Nr. 730560).

84

NRS

(85)  Saskaņā ar judikatūru pasākums, kas ir potenciāli pieejams visiem uzņēmumiem, nav selektīvs. Sk. cita starpā Tiesas 2000. gada 19. septembra spriedumu lietā C-156/98 Vācija/Komisija, EU:C:2000:467, 22. punkts.

85

(86)  Iestāde norāda, ka kopš 2013. gada šī metodika tiek konsekventi piemērota visiem augstākā līmeņa nolīgumiem, tostarp nolīgumiem, kas attiecas uz diviem pirmajiem izmēģinājumprojektiem, t. i., VisitSØrlandet un VisitTrondheim. Uzņēmums IN 4. pielikumā, kas pievienots atbildei uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720779), iesniedza Iestādei visu parakstīto augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu kopijas.

86

VisitSØrlandet

VisitTrondheim

IN

(87)  Stundas pilno izmaksu modelis atšķiras no pamata izmaksu modeļa, kur dažas vispārējās izmaksas var atskaitīt no kopējām izmaksām. Uzņēmums IN šo modeli nav piemērojis attiecībā uz partnerattiecību nolīgumiem. Uzņēmums IN paskaidroja, ka kopš 2011. gadā ir pieņemtas Pamatnostādnes par lietotāju maksājumiem, šis modelis nav izmantots. Pilno izmaksu metodika tiek izmantota attiecībā uz visiem uzņēmuma IN pakalpojumiem, ja to pašu pakalpojumu var sniegt privāti uzņēmumi (dokuments Nr. 720775, atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu).

87

pilno

pamata

IN

IN

IN

(88)  Tā laika procentuālā daļa, ko darbinieki velta projekta īstenošanai, arī tiek noteikta iepriekš (dokuments Nr. 720778, 3. pielikums uzņēmuma IN atbildei uz lēmumu par procedūras sākšanu).

88

IN

(89)  Iestāde norāda, ka 2013. gadā tika parakstīti tikai izmēģinājumprojekti.

89

(90)  Uzņēmuma IN
  2014. gada 24. novembra vēstule (dokuments Nr. 730560).

90

IN

(91)  Atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775) uzņēmums IN paskaidro sīkāk, ka RTP un GVO ir iesaistītas jaunās struktūras projektā kopš 2013. gada. RTP un GVO ir ieguldījušas gan laiku, gan resursus. To tiešā iesaistīšanās un līdzdalība projektā attaisno stundas likmi, kas ir zemāka nekā vispārīgā stundas likme, kuru aprēķinājis uzņēmums IN. Pilnīgs saraksts ar izmēģinājumprojektu papildu izmaksām tika iesniegts Iestādei kā 6. pielikums uzņēmuma IN atbildei uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720781).

91

IN

IN

IN

(92)  Šo cenu metodiku ir izmantojuši citi privāti uzņēmumi, kas aktīvi darbojas šajā tirgū. Informācija par šo izmaksu attiecināšanas metodi atrodama tīmekļa vietnē: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html vai http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Piemēram, šo metodiku izmanto Google attiecībā uz vairākiem saviem pakalpojumiem (informācija pieejama tīmekļa vietnē: https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

92

Google

(93)  Uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

93

IN

(94)  Uzņēmuma IN
  2015. gada 14. aprīļa e-pasta ziņojums Iestādei (dokuments Nr. 753927).

94

IN

(95)  Uzņēmuma IN
  2015. gada 20. maija e-pasta ziņojums Iestādei (dokuments Nr. 757843). Šā pārskata kopija tika iesniegta Iestādei kā pielikums uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstulei (dokuments Nr. 688215) un kā 3. pielikums uzņēmuma IN atbildei uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720778).

95

IN

IN

IN

(96)  Uzņēmuma IN
  2015. gada 20. maija e-pasta ziņojums Iestādei (dokuments Nr. 757843).

96

IN

(97)  Uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775). Sk. arī uzņēmuma IN
  2015. gada 14. aprīļa e-pasta ziņojumu (dokuments Nr. 753927).

97

IN

IN

(98)  Pirmās instances tiesas 2000. gada 13. jūnija spriedums apvienotajās lietās T-204/97 un T-270/97 EPAC/Komisija, EU:T:2000:148, 122. punkts.

98

EPAC

(99)  Pirmās instances tiesas 2003. gada 6. marta spriedums apvienotajās lietās T-228/99 un T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale un Land Nordrhein-Westfalen/Komisija (West-LB), EU:T:2006:405, 207. punkts.

99

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Land Nordrhein-Westfalen/

West-LB

(100)  Spriedums lietā West-LB, sk. iepriekš, 314. punkts, un Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums lietā C-303/88 Itālija/Komisija (Eni-Lanerossi), EU:C:1991:136, 22. punkts.

100

West-LB

Eni-Lanerossi

(101)  Tiesas 2003. gada 3. jūlija spriedums apvienotajās lietās C-83/01 P, C-93/01 P un C-94/01 P Chronopost SA/Komisija, EU:C:2003:388, 40. punkts.

101

Chronopost SA/

(102)  Ražošanas nozares pamatnostādņu 1. panta 2. punkts, kurā noteikts, ka “[š]ajā nodaļā, no vienas puses, uzmanība galvenokārt ir pievērsta tiesību aktam, kas minēts EEZ līguma XV pielikuma 1. punktā (turpmāk” Pārredzamības direktīva“), un, no otras puses, tajā tiek attīstīts princips, ka, ja valsts piešķir finanses uzņēmumam atbilstīgi nosacījumiem, kas nebūtu piemērojami ieguldītājam, kurš darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos, tad tā to dara pretēji tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un ir iesaistīts valsts atbalsts”. Ražošanas nozares pamatnostādnes ir pieejamas tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (OV L 274, 26.10.2000., EEZ papildinājums Nr. 48, tas pats datums).

102

(103)  Turpat, iedaļas “Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa praktiskums” 1. punkts.

103

(104)  Uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

104

IN

(105)  Tas atbilst pilnvarām, kas piešķirtas attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem. Piemēram, Apraides pamatnostādnēs Iestāde uzskata, ka nav nekāda pamata pieprasīt peļņu no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas. Turpretī attiecībā uz saimnieciskām darbībām peļņas elements, kas ietver taisnīgu samaksu par kapitālu, ņemot vērā risku, ir pamatots. Sk. minēto pamatnostādņu 72. punktu.

105

(106)  Uzņēmums IN sniedz saimnieciskus un ar saimniecisko darbību nesaistītus pakalpojumus, izmantojot platformu visitnorway.com. Platformas vispārējā darbība ne vienmēr nodrošina peļņu. Tomēr šā lēmuma darbības joma attiecas tikai uz to, vai uzņēmums IN gūst saprātīgu peļņu no saimnieciskajiem pakalpojumiem. Rādītāji par tādu pakalpojumu sniegšanu, kam nav saimnieciska rakstura, neietilpst valsts atbalsta noteikumu darbības jomā.

106

IN

visitnorway.com

IN

(107)  Uzņēmuma IN atbildes uz lēmumu par procedūras sākšanu 3. pielikums (dokuments Nr. 720778). Iestādei tika nosūtītas sīki izstrādātas Excel lapas par augstākā līmeņa partnerattiecību nolīgumu izmaksām un izmaksu sadalījuma ekonomiskais modelis (dokuments Nr. 727330).

107

IN

Excel

(108)  Uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

108

IN

(109)  Uzņēmuma IN
  2014. gada 24. novembra vēstule (dokuments Nr. 730560).

109

IN

(110)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums lietā C-482/99 Francijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju (Stardust Marine), EU:C:2002:294, 70. punkts. Saskaņā ar Tiesas spriedumu “[i]r jāatgriežas tā laikposma kontekstā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija” (71. punkts).

110

(Stardust Marine)

(111)  Dokuments Nr. 720781.

111

(112)  Judikatūrā atzīts, ka publiski uzņēmumi varētu pievērsties ilgtermiņa peļņas palielināšanai. Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums lietā C-303/88 Itālija/Komisija (Lanerossi), EU:C:1991:136, 22. punkts, Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Alfa-FIAT), EU:C:1991:142, 20. punkts, un Vispārējās tiesas 2014. gada 3. jūlija spriedums apvienotajās lietās T-319/12 un T-321/12 Ciudad de la Luz/Komisija, EU:T:2014:604, 41. punkts.

112

Lanerossi

(Alfa-FIAT)

Ciudad de la Luz

(113)  Vispārējā tiesa ir uzsvērusi, ka publiskiem uzņēmumiem ir jāpierāda savu projektu ekonomiskais pamatojums. Sk. Vispārējās tiesas 2012. gada 11. septembra spriedumu lietā T-565/08 Corsica Ferries, EU:T:2012:415, 84. punkts.

113

Corsica Ferries

(114)  Tiesas 1988. gada 2. februāra spriedums apvienotajās lietās C-67/85, C-68/85 un C-70/85 van der Kooy/Komisija, EU:C:1988:38, 29. un 30. punkts, un Tiesas 1996. gada 29. februāra spriedums lietā C-56/93 Beļģija/Komisija, EU:C:1996:64, 10. punkts.

114

van der Kooy

(115)  
  SFMI-Chronopost lēmumā Komisija secināja, ka būtu tikai pareizi, ja sākuma periodā jaunā uzņēmuma maksājumi par mātesuzņēmuma sniegto loģistikas un tirdzniecības atbalstu segtu vienīgi mainīgās izmaksas. (Komisijas 1997. gada 1. oktobra Lēmums 98/365/EK par Francijas piešķirto iespējamo valsts atbalstu SFMI-Chronopost (OV L 164, 9.6.1998., 37. lpp.).)

115

SFMI-Chronopost

SFMI-Chronopost

(116)  Uzņēmuma IN
  2014. gada 24. novembra vēstule (dokuments Nr. 730560).

116

IN

(117)  Sk. uzņēmuma IN atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

117

IN

(118)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688215) un uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

118

IN

IN

(119)  Uzņēmuma IN atbildes uz lēmumu par procedūras sākšanu 7. pielikums (dokuments Nr. 720782).

119

IN

(120)  Uzņēmuma IN atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775).

120

IN

(121)  Uzņēmuma IN atbildei uz lēmumu par procedūras sākšanu 7. pielikums (dokuments Nr. 720782).

121

IN

(122)  Uzņēmuma IN
  2013. gada 28. oktobra vēstule (dokuments Nr. 688215).

122

IN

(123)  Pirmās instances tiesas 2003. gada 6. marta spriedums WestLB/Komisija, 254. punkts, un Vispārējās tiesas 2014. gada 3. jūlija spriedums Ciudad de la Luz/Komisija, 44. punkts.

123

WestLB/

Ciudad de la Luz

(124)  Uzņēmuma IN
  2014. gada 24. novembra vēstule (dokuments Nr. 730559).

124

IN

(125)  
  NetNames atbildes kopija tika nosūtīta Iestādei kā III pielikums uzņēmuma IN
  2014. gada 24. novembra vēstulei (dokuments Nr. 730560).

125

NetNames

IN

(126)  Tiesas 1980. gada 29. oktobra spriedums apvienotajās lietās no C-209/78 līdz 215/78 un C-218/78 Van Landewyck u. c./Komisija, EU:C:1980:248, 88. punkts, 1995. gada 16. novembra spriedums lietā C-244/94 FFSA u. c., EU:C:1995:392, 21. punkts, un 2008. gada 1. jūlija spriedums lietā C-49/07 MOTO,, EU:C:2008:376, 27. un 28. punkts.

126

Van Landewyck

FFSA u. c.,

MOTO,,

(127)  Atsauce ir izdarīta uz uzņēmuma IN
  2015. gada 17. aprīļa e-pasta ziņojumu (dokuments Nr. 754218) un uzņēmuma IN atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu (dokuments Nr. 720775), 4.3.3.2. nodaļa.

127

IN

IN

---