# Jurnalul Oficial L 33/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 33 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5910 februarie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 33

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5910 februarie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2016/171 al Comisiei din 20 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/98 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2016/172 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 691/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile produselor energetice (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/173 al Comisiei din 9 februarie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (IGP)] | 9 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/174 al Comisiei din 9 februarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 10 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/175 a Comisiei din 8 februarie 2016 privind o măsură luată de Spania în conformitate cu Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului, de interzicere a introducerii pe piață a unui tip de utilaj de spălare cu apă sub presiune
  [notificată cu numărul C(2016) 670]

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei din 9 februarie 2016 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și produs de societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 14 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2016/171 al Comisiei din 20 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/98 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2016/172 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 691/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile produselor energetice (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/173 al Comisiei din 9 februarie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (IGP)]

9

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/174 al Comisiei din 9 februarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

10

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/175 a Comisiei din 8 februarie 2016 privind o măsură luată de Spania în conformitate cu Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului, de interzicere a introducerii pe piață a unui tip de utilaj de spălare cu apă sub presiune
  [notificată cu numărul C(2016) 670]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 670]

1

12

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei din 9 februarie 2016 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și produs de societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

14

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia nr. 1/2016 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 16 decembrie 2015 de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122] ( JO L 23, 29.1.2016 ) | 38 |
| | * | Rectificare la Decizia nr. 2/2016 a Comitetului mixt UE-Elveția din 3 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de produse originare și metodele de cooperare administrativă [2016/121] ( JO L 23, 29.1.2016 ) | 38 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia nr. 1/2016 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 16 decembrie 2015 de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122] ( JO L 23, 29.1.2016 )

( JO L 23, 29.1.2016 )

38

*

Rectificare la Decizia nr. 2/2016 a Comitetului mixt UE-Elveția din 3 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de produse originare și metodele de cooperare administrativă [2016/121] ( JO L 23, 29.1.2016 )

( JO L 23, 29.1.2016 )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2016/171 AL COMISIEI

din 20 noiembrie 2015

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/98 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (1), în special articolul 15 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Punctul 4 din Recomandarea 14-01 a Comisiei internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (denumită în continuare „ICCAT”) privind un program multianual de conservare și gestionare pentru tonul tropical prevede că navele de pescuit cu o lungime totală egală sau mai mare de 20 metri care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate pentru pescuitul de ton tropical nu sunt considerate a fi autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton obez și/sau ton cu aripioare galbene din zona Convenției ICCAT. Articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei (2) exceptează această regulă ICCAT de la aplicarea obligației de debarcare stabilite la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, dar numai în ceea ce privește tonul obez. Deoarece, în practică, capturile accidentale de ton cu aripioare galbene sunt posibile în cadrul altor activități de pescuit care nu vizează tonul cu aripioare galbene, dar care fac obiectul obligației de debarcare, articolul 3 din Regulamentul (UE) 2015/98 ar trebui modificat pentru a include tonul cu aripioare galbene pe lângă tonul obez. |
| --- | --- |

(1)

Punctul 4 din Recomandarea 14-01 a Comisiei internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (denumită în continuare „ICCAT”) privind un program multianual de conservare și gestionare pentru tonul tropical prevede că navele de pescuit cu o lungime totală egală sau mai mare de 20 metri care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate pentru pescuitul de ton tropical nu sunt considerate a fi autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton obez și/sau ton cu aripioare galbene din zona Convenției ICCAT. Articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei (2) exceptează această regulă ICCAT de la aplicarea obligației de debarcare stabilite la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, dar numai în ceea ce privește tonul obez. Deoarece, în practică, capturile accidentale de ton cu aripioare galbene sunt posibile în cadrul altor activități de pescuit care nu vizează tonul cu aripioare galbene, dar care fac obiectul obligației de debarcare, articolul 3 din Regulamentul (UE) 2015/98 ar trebui modificat pentru a include tonul cu aripioare galbene pe lângă tonul obez.

| (2) | Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/98 prevede o derogare de la obligația de debarcare a tonului roșu sub dimensiunea minimă stabilită la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (3). Dimensiunile minime prevăzute la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009 sunt 30 kg sau 115 cm. Cu toate acestea, la articolul 9 alineatele (2) și (8) din respectivul regulament se stabilesc dimensiuni minime diferite pentru tonul roșu capturat în (i) Oceanul Atlantic de Est de către nave de pescuit cu platformă și paragate și nave de pescuit cu undițe tractate; (ii) Marea Adriatică în scopul creșterii; și în (iii) Marea Mediterană, prin pescuit de coastă artizanal de pește proaspăt de către nave de pescuit cu platformă și paragate, nave cu paragate și nave cu undițe de mână. Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/98 ar trebui modificat pentru a include dimensiunile minime sub 30 kg sau 115 cm prevăzute la articolul 9 alineatul (2) și alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/98 prevede o derogare de la obligația de debarcare a tonului roșu sub dimensiunea minimă stabilită la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (3). Dimensiunile minime prevăzute la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009 sunt 30 kg sau 115 cm. Cu toate acestea, la articolul 9 alineatele (2) și (8) din respectivul regulament se stabilesc dimensiuni minime diferite pentru tonul roșu capturat în (i) Oceanul Atlantic de Est de către nave de pescuit cu platformă și paragate și nave de pescuit cu undițe tractate; (ii) Marea Adriatică în scopul creșterii; și în (iii) Marea Mediterană, prin pescuit de coastă artizanal de pește proaspăt de către nave de pescuit cu platformă și paragate, nave cu paragate și nave cu undițe de mână. Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/98 ar trebui modificat pentru a include dimensiunile minime sub 30 kg sau 115 cm prevăzute la articolul 9 alineatul (2) și alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009.

| (3) | Articolul 5 din Regulamentul (UE) 2015/98 prevede derogări de la obligația de debarcare în ceea ce privește peștele-spadă (Xiphias gladius) din Atlanticul de Nord. Deoarece punctul 9 din Recomandarea 13-02 a ICCAT privind conservarea peștelui-spadă din Atlanticul de Nord se aplică peștelui-spadă capturat sau descărcat în întregul Ocean Atlantic, articolul respectiv ar trebui modificat pentru a acoperi întregul Ocean Atlantic. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 5 din Regulamentul (UE) 2015/98 prevede derogări de la obligația de debarcare în ceea ce privește peștele-spadă (Xiphias gladius) din Atlanticul de Nord. Deoarece punctul 9 din Recomandarea 13-02 a ICCAT privind conservarea peștelui-spadă din Atlanticul de Nord se aplică peștelui-spadă capturat sau descărcat în întregul Ocean Atlantic, articolul respectiv ar trebui modificat pentru a acoperi întregul Ocean Atlantic.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/98 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/98 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul delegat (UE) 2015/98 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 3
  Tonul obez și tonul cu aripioare galbene

  (1)   Prezentul articol se aplică tonului obez (Thunnus obesus) și tonului cu aripioare galbene (Thunnus albacares) din Oceanul Atlantic.


  (2)   Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, navele de pescuit cu o lungime totală egală sau mai mare de 20 de metri care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate să pescuiască ton obez și ton cu aripioare galbene nu sunt autorizate să pescuiască intenționat, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton obez și ton cu aripioare galbene în Oceanul Atlantic.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Tonul obez și tonul cu aripioare galbene

(1)   Prezentul articol se aplică tonului obez (Thunnus obesus) și tonului cu aripioare galbene (Thunnus albacares) din Oceanul Atlantic.

(2)   Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, navele de pescuit cu o lungime totală egală sau mai mare de 20 de metri care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate să pescuiască ton obez și ton cu aripioare galbene nu sunt autorizate să pescuiască intenționat, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton obez și ton cu aripioare galbene în Oceanul Atlantic.”

| 2. | La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se interzice vizarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, debarcarea, transportul, stocarea, vânzarea, expunerea sau oferirea spre vânzare a tonului roșu:






  (a) | sub dimensiunea minimă stabilită la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009; sau |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se interzice vizarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, debarcarea, transportul, stocarea, vânzarea, expunerea sau oferirea spre vânzare a tonului roșu:

(a)

sub dimensiunea minimă stabilită la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009; sau

| (b) | în situațiile menționate la articolul 9 alineatul (2) și alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, sub dimensiunile minime stabilite la articolul 9 alineatul (2) și alineatul (8).” |
| --- | --- |

(b)

în situațiile menționate la articolul 9 alineatul (2) și alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, sub dimensiunile minime stabilite la articolul 9 alineatul (2) și alineatul (8).”

| 3. | La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Prezentul articol se aplică peștelui-spadă (Xiphias gladius) din Oceanul Atlantic.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prezentul articol se aplică peștelui-spadă (Xiphias gladius) din Oceanul Atlantic.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 43/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1559/2007 (JO L 96, 15.4.2009, p. 1).

3

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/3

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2016/172 AL COMISIEI

din 24 noiembrie 2015

de completare a Regulamentului (UE) nr. 691/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile produselor energetice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 691/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2011 privind conturile economice de mediu europene (1), în special articolul 3 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 691/2011 a stabilit o structură modulară pentru conturile economice de mediu, inclusiv un modul pentru conturile referitoare la fluxurile fizice de energie care figurează în anexa VI la acesta. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 691/2011 a stabilit o structură modulară pentru conturile economice de mediu, inclusiv un modul pentru conturile referitoare la fluxurile fizice de energie care figurează în anexa VI la acesta.

| (2) | Stabilirea unei liste de produse energetice în sensul Regulamentului (UE) nr. 691/2011 privind conturile economice de mediu europene este un element esențial pentru a stabili sfera de cuprindere a conturilor referitoare la fluxul fizic de energie, pentru a asigura comparabilitatea datelor între statele membre și pentru a asigura coerența internă (echilibrul) a conturilor referitoare la fluxul fizic de energie. |
| --- | --- |

(2)

Stabilirea unei liste de produse energetice în sensul Regulamentului (UE) nr. 691/2011 privind conturile economice de mediu europene este un element esențial pentru a stabili sfera de cuprindere a conturilor referitoare la fluxul fizic de energie, pentru a asigura comparabilitatea datelor între statele membre și pentru a asigura coerența internă (echilibrul) a conturilor referitoare la fluxul fizic de energie.

| (3) | Anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește o listă de produse energetice pentru statisticile în domeniul energiei. Pe baza acestei liste, este necesar să se specifice produsele energetice legate de conturile pentru energie. Conturile pentru energie au ca scop analizarea interacțiunilor dintre mediu și acțiunile umane în vederea evaluării întregului ciclu mediu-economie-mediu creat de activitatea umană. Așadar, conturile pentru energie ar trebui să includă în special reziduurile generate de utilizarea finală a produselor energetice, precum și materiile prime naturale și produsele prelucrate. |
| --- | --- |

(3)

Anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește o listă de produse energetice pentru statisticile în domeniul energiei. Pe baza acestei liste, este necesar să se specifice produsele energetice legate de conturile pentru energie. Conturile pentru energie au ca scop analizarea interacțiunilor dintre mediu și acțiunile umane în vederea evaluării întregului ciclu mediu-economie-mediu creat de activitatea umană. Așadar, conturile pentru energie ar trebui să includă în special reziduurile generate de utilizarea finală a produselor energetice, precum și materiile prime naturale și produsele prelucrate.

| (4) | Definiția produselor energetice care nu sunt incluse în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 ar trebui să se bazeze pe standardele internaționale relative la conturile economice de mediu, pentru a asigura eficiența din punct de vedere al costurilor și pentru a evita sarcina inutilă asupra respondenților. |
| --- | --- |

(4)

Definiția produselor energetice care nu sunt incluse în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 ar trebui să se bazeze pe standardele internaționale relative la conturile economice de mediu, pentru a asigura eficiența din punct de vedere al costurilor și pentru a evita sarcina inutilă asupra respondenților.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În sensul secțiunii 3 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 691/2011, statele membre elaborează conturi referitoare la fluxurile fizice de energie folosind produsele energetice menționate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 24 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 192, 22.7.2011, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (JO L 304, 14.11.2008, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Etichetă | Corespondență cu anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008
  (atunci când există o corespondență) | Definiția produsului energetic
  [atunci când nu există o corespondență cu anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008] |
| --- | --- | --- |
| Surse naturale de energie | | Fluxuri de energie care sunt obținute din mediul natural în cadrul activităților economice de producție sau care sunt utilizate direct în producție |
| N01 | Surse fosile naturale de energie neregenerabile | | Fluxuri de energie obținute din resursele fosile de energie (resurse de petrol, de gaze naturale, de cărbune și de turbă) aflate în mediul natural prin activități economice de producție |
| N02 | Surse naturale neregenerabile de energie nucleară | | Fluxuri de energie nucleară utilizabilă obținute din resursele minerale aflate în mediul natural prin activități economice de producție |
| N03 | Surse hidroenergetice naturale regenerabile | | Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energie hidrocinetică |
| N04 | Surse naturale regenerabile de energie eoliană | | Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energia cinetică a vântului captată prin activități economice de producție |
| N05 | Surse naturale regenerabile de energie solară | | Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energia provenită din radiațiile solare captată prin activități economice de producție |
| N06 | Surse naturale regenerabile de energie pe bază de biomasă | | Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energie pe bază de biomasă |
| N07 | Alte surse naturale regenerabile | | Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz, altele decât cele menționate la rubricile N03, N04, N05 și N06, cum ar fi, de exemplu, energia geotermală, energia produsă de valuri și de maree |
| Produse energetice | | Fluxuri de energie produsă în cadrul activităților economice de producție (produse definite în conturile SEC naționale) |
| P08 | Cărbune superior | 1.1-1. | Antracit |

Etichetă

Corespondență cu anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008

(atunci când există o corespondență)

Definiția produsului energetic

[atunci când nu există o corespondență cu anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008]

Surse naturale de energie

Fluxuri de energie care sunt obținute din mediul natural în cadrul activităților economice de producție sau care sunt utilizate direct în producție

N01

Surse fosile naturale de energie neregenerabile

Fluxuri de energie obținute din resursele fosile de energie (resurse de petrol, de gaze naturale, de cărbune și de turbă) aflate în mediul natural prin activități economice de producție

N02

Surse naturale neregenerabile de energie nucleară

Fluxuri de energie nucleară utilizabilă obținute din resursele minerale aflate în mediul natural prin activități economice de producție

N03

Surse hidroenergetice naturale regenerabile

Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energie hidrocinetică

N04

Surse naturale regenerabile de energie eoliană

Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energia cinetică a vântului captată prin activități economice de producție

N05

Surse naturale regenerabile de energie solară

Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energia provenită din radiațiile solare captată prin activități economice de producție

N06

Surse naturale regenerabile de energie pe bază de biomasă

Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz energie pe bază de biomasă

N07

Alte surse naturale regenerabile

Fluxuri de energie din surse regenerabile obținute din mediul natural prin activități economice de producție – în acest caz, altele decât cele menționate la rubricile N03, N04, N05 și N06, cum ar fi, de exemplu, energia geotermală, energia produsă de valuri și de maree

Produse energetice

Fluxuri de energie produsă în cadrul activităților economice de producție (produse definite în conturile SEC naționale)

P08

Cărbune superior

1.1-1.

Antracit

| 1.1-2. | Cărbune cocsificabil |
| --- | --- |

1.1-2.

Cărbune cocsificabil

| 1.1-3. | Alți cărbuni bituminoși (cărbune industrial) |
| --- | --- |

1.1-3.

Alți cărbuni bituminoși (cărbune industrial)

P09

Cărbune brun și turbă

| 1.1-4. | Cărbune subbituminos |
| --- | --- |

1.1-4.

Cărbune subbituminos

| 1.1-5. | Lignit |
| --- | --- |

1.1-5.

Lignit

| 1.1-15. | Turbă |
| --- | --- |

1.1-15.

Turbă

| 1.1-17. | Șisturi și nisipuri bituminoase |
| --- | --- |

1.1-17.

Șisturi și nisipuri bituminoase

P10

Gaze derivate (= gaze artificiale cu excepția biogazului)

| 1.1-11. | Gaz de uzină |
| --- | --- |

1.1-11.

Gaz de uzină

| 1.1-12. | Gaz de cocserie |
| --- | --- |

1.1-12.

Gaz de cocserie

| 1.1-13. | Gaz de furnal |
| --- | --- |

1.1-13.

Gaz de furnal

| 1.1-14. | Alte gaze recuperate |
| --- | --- |

1.1-14.

Alte gaze recuperate

P11

Produse carbonifere secundare (cocs, gudron de cărbune, combustibil brichetat, BKB și produse din turbă)

| 1.1-6. | Combustibil brichetat |
| --- | --- |

1.1-6.

Combustibil brichetat

| 1.1-7. | Cocs de cocserie |
| --- | --- |

1.1-7.

Cocs de cocserie

| 1.1-8. | Gaz de cocserie |
| --- | --- |

1.1-8.

Gaz de cocserie

| 1.1-9. | Gudron de cărbune |
| --- | --- |

1.1-9.

Gudron de cărbune

| 1.1-10. | BKB (brichete de cărbune brun) |
| --- | --- |

1.1-10.

BKB (brichete de cărbune brun)

| 1.1-16. | Produse din turbă |
| --- | --- |

1.1-16.

Produse din turbă

P12

Țiței, LGN și alte hidrocarburi (fără componente bio)

| 4.1-1. | Țiței |
| --- | --- |

4.1-1.

Țiței

| 4.1-2. | LGN |
| --- | --- |

4.1-2.

LGN

| 4.1-5. | Alte hidrocarburi |
| --- | --- |

4.1-5.

Alte hidrocarburi

P13

Gaze naturale (fără componente bio)

| 2.1 – | Gaze naturale |
| --- | --- |

2.1 –

Gaze naturale

P14

Benzină pentru motoare (fără componente bio)

| 4.1-10. | Benzina auto |
| --- | --- |

4.1-10.

Benzina auto

| 4.1-11. | Benzina de aviație |
| --- | --- |

4.1-11.

Benzina de aviație

P15

Kerosen și benzină pentru turboreactoare (fără componente bio)

| 4.1-12. | Carburanți de tip benzină pentru turboreactoare |
| --- | --- |

4.1-12.

Carburanți de tip benzină pentru turboreactoare

| 4.1-13. | Carburanți de tip kerosen pentru turboreactoare (fără componente bio) |
| --- | --- |

4.1-13.

Carburanți de tip kerosen pentru turboreactoare (fără componente bio)

| 4.1-14. | Alte tipuri de kerosen |
| --- | --- |

4.1-14.

Alte tipuri de kerosen

P16

Naftă

| 4.1-9. | Naftă |
| --- | --- |

4.1-9.

Naftă

P17

Motorină pentru transporturi (fără componente bio)

| 4.1-15.1. | Motorină pentru autovehicule rutiere |
| --- | --- |

4.1-15.1.

Motorină pentru autovehicule rutiere

P18

Motorină pentru încălzire și alte utilizări (fără componente bio)

| 4.1-15.2. | Motorină pentru încălzire și alte utilizări |
| --- | --- |

4.1-15.2.

Motorină pentru încălzire și alte utilizări

P19

Păcură reziduală

| 4.1-16.1. | Păcură – conținut redus de sulf |
| --- | --- |

4.1-16.1.

Păcură – conținut redus de sulf

| 4.1-16.2. | Păcură – conținut redus de sulf |
| --- | --- |

4.1-16.2.

Păcură – conținut redus de sulf

P20

Gaz de rafinărie, etan și GPL

| 4.1-6. | Gaz de rafinărie (nelichefiat) |
| --- | --- |

4.1-6.

Gaz de rafinărie (nelichefiat)

| 4.1-7. | Etan |
| --- | --- |

4.1-7.

Etan

| 4.1-8. | GPL (gaz petrolier lichefiat) |
| --- | --- |

4.1-8.

GPL (gaz petrolier lichefiat)

P21

Alte produse petroliere, inclusiv aditivi/compuși oxigenați și materii prime pentru rafinării

| 4.1-4. | Aditivi/Compuși oxigenați |
| --- | --- |

4.1-4.

Aditivi/Compuși oxigenați

| 4.1-3. | Materii prime pentru rafinării |
| --- | --- |

4.1-3.

Materii prime pentru rafinării

| 4.1-17. | White spirit și SBP |
| --- | --- |

4.1-17.

White spirit și SBP

| 4.1-18. | Lubrifianți |
| --- | --- |

4.1-18.

Lubrifianți

| 4.1-19. | Bitum |
| --- | --- |

4.1-19.

Bitum

| 4.1-21. | Cocs de petrol |
| --- | --- |

4.1-21.

Cocs de petrol

| 4.1-20. | Ceruri de parafină |
| --- | --- |

4.1-20.

Ceruri de parafină

| 4.1-22. | Alte produse petroliere |
| --- | --- |

4.1-22.

Alte produse petroliere

P22

Combustibil nuclear

| 3.2.1-1.1. | Energie nucleară |
| --- | --- |

3.2.1-1.1.

Energie nucleară

P23

Lemn, deșeuri lemnoase și alte tipuri de biomasă solidă, mangal

| 5.1-8.1. | Mangal |
| --- | --- |

5.1-8.1.

Mangal

| 5.2.7-1.1. | Lemn de foc, reziduuri și subproduse de lemn |
| --- | --- |

5.2.7-1.1.

Lemn de foc, reziduuri și subproduse de lemn

| 5.2.7-1.2. | Leșie neagră |
| --- | --- |

5.2.7-1.2.

Leșie neagră

| 5.2.7-1.3. | Resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr |
| --- | --- |

5.2.7-1.3.

Resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr

| 5.2.7-1.4. | Deșeuri de origine animală |
| --- | --- |

5.2.7-1.4.

Deșeuri de origine animală

| 5.2.7-1.5. | Alte materiale vegetale și reziduuri |
| --- | --- |

5.2.7-1.5.

Alte materiale vegetale și reziduuri

P24

Biocombustibili lichizi

| 5.1-10.1. | Biobenzină |
| --- | --- |

5.1-10.1.

Biobenzină

| 5.1-10.2. | Biomotorine |
| --- | --- |

5.1-10.2.

Biomotorine

| 5.1-10.3. | Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare |
| --- | --- |

5.1-10.3.

Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

| 5.1-10.4. | Alți biocombustibili lichizi |
| --- | --- |

5.1-10.4.

Alți biocombustibili lichizi

P25

Biogaz

| 5.2.7-2.1. | Gaz de deșeu |
| --- | --- |

5.2.7-2.1.

Gaz de deșeu

| 5.2.7-2.2. | Gaz de canalizare |
| --- | --- |

5.2.7-2.2.

Gaz de canalizare

| 5.2.7-2.3. | Alte tipuri de biogaz din fermentația anaerobă |
| --- | --- |

5.2.7-2.3.

Alte tipuri de biogaz din fermentația anaerobă

| 5.2.7-3. | Biogaz din prelucrarea termică |
| --- | --- |

5.2.7-3.

Biogaz din prelucrarea termică

P26

Energie electrică

| 3.1. | Electricitate |
| --- | --- |

3.1.

Electricitate

P27

Energie termică

| 3.1. | Căldură |
| --- | --- |

3.1.

Căldură

| 5.1-2. | Energie geotermală |
| --- | --- |

5.1-2.

Energie geotermală

| 5.1-3. | Energie solară |
| --- | --- |

5.1-3.

Energie solară

Reziduuri energetice

Fluxuri de energie conținută în non-produsele eliminate, deversate sau emise prin activități economice de producție, de consum și de acumulare

R28

Deșeuri regenerabile

| 5.1-7.1. | Deșeuri municipale regenerabile |
| --- | --- |

5.1-7.1.

Deșeuri municipale regenerabile

R29

Deșeuri neregenerabile

| 5.1-6. | Deșeuri industriale (neregenerabile) |
| --- | --- |

5.1-6.

Deșeuri industriale (neregenerabile)

| 5.1-7.2. | Deșeuri municipale neregenerabile |
| --- | --- |

5.1-7.2.

Deșeuri municipale neregenerabile

R30

Pierderi energetice de toate tipurile (în timpul extracției, distribuției, depozitării și transformării și căldura disipativă prin utilizarea finală)

Fluxuri de energie (în principal sub formă de căldură disipativă) eliminate, deversate sau emise în mediu prin activități economice

R31

Energie încorporată în produsele fără utilizare energetică

Fluxuri de energie încorporată în produsele fără utilizare energetică, precum lubrifianți, bitum

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/173 AL COMISIEI

din 9 februarie 2016

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst”, depusă de Germania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst”, depusă de Germania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst” ar trebui, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst” ar trebui, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Aachener Weihnachts-Leberwurst”/„Oecher Weihnachtsleberwurst” (IGP).

Denumirea menționată la primul paragraf se referă la un produs din clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 februarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 312, 22.9.2015, p. 5.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/174 AL COMISIEI

din 9 februarie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 februarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 91,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 174,4 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 182,4 |
| ZZ | 133,7 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 33,6 |
| TR | 158,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,5 |
| MA | 59,2 |
| TN | 46,2 |
| TR | 47,6 |
| ZZ | 49,6 |
| 0805 20 10 | IL | 127,8 |
| MA | 87,0 |
| ZZ | 107,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 72,6 |
| IL | 156,9 |
| JM | 156,4 |
| MA | 118,2 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 50 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 88,1 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | CL | 181,1 |
| CN | 93,5 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

91,3

TR

116,3

ZZ

174,4

0707 00 05

MA

85,0

TR

182,4

ZZ

133,7

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

33,6

TR

158,4

ZZ

96,0

0805 10 20

EG

45,5

MA

59,2

TN

46,2

TR

47,6

ZZ

49,6

0805 20 10

IL

127,8

MA

87,0

ZZ

107,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

72,6

IL

156,9

JM

156,4

MA

118,2

TR

65,1

ZZ

113,8

0805 50 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0808 10 80

CA

138,9

CL

88,1

US

146,9

ZZ

124,6

0808 30 90

CL

181,1

CN

93,5

TR

81,0

ZA

110,4

ZZ

116,5

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/12

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/175 A COMISIEI

din 8 februarie 2016

privind o măsură luată de Spania în conformitate cu Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului, de interzicere a introducerii pe piață a unui tip de utilaj de spălare cu apă sub presiune

[notificată cu numărul C(2016) 670]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind echipamentele tehnice și de modificare a Directivei 95/16/CE (1), în special articolul 11 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2006/42/CE, Spania a informat Comisia cu privire la o măsură de interzicere a introducerii pe piață a unui utilaj de spălare cu apă sub presiune de tip Parkside PHD 100 B2 fabricat de Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG Germania și distribuit de LIDL Supermercados, S.A.U. Spania. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2006/42/CE, Spania a informat Comisia cu privire la o măsură de interzicere a introducerii pe piață a unui utilaj de spălare cu apă sub presiune de tip Parkside PHD 100 B2 fabricat de Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG Germania și distribuit de LIDL Supermercados, S.A.U. Spania.

| (2) | Motivul aplicării măsurii a fost neconformitatea utilajului de spălare cu apă sub presiune cu cerințele esențiale de sănătate și siguranță prevăzute în anexa I la Directiva 2006/42/CE. |
| --- | --- |

(2)

Motivul aplicării măsurii a fost neconformitatea utilajului de spălare cu apă sub presiune cu cerințele esențiale de sănătate și siguranță prevăzute în anexa I la Directiva 2006/42/CE.

| (3) | Secțiunea 1.5.1 („Sursa de energie electrică”) din anexa I la Directiva 2006/42/CE impune ca echipamentele tehnice care dispun de o sursă de alimentare cu energie electrică să fie proiectate, construite și echipate astfel încât toate pericolele de natură electrică să poată fi prevenite. Secțiunea 1.5.2 („Electricitatea statică”) din aceeași anexă I prevede că echipamentele tehnice trebuie proiectate și construite în așa fel încât să prevină sau să limiteze crearea unor sarcini electrostatice potențial periculoase și/sau să fie prevăzute cu un sistem de descărcare. |
| --- | --- |

(3)

Secțiunea 1.5.1 („Sursa de energie electrică”) din anexa I la Directiva 2006/42/CE impune ca echipamentele tehnice care dispun de o sursă de alimentare cu energie electrică să fie proiectate, construite și echipate astfel încât toate pericolele de natură electrică să poată fi prevenite. Secțiunea 1.5.2 („Electricitatea statică”) din aceeași anexă I prevede că echipamentele tehnice trebuie proiectate și construite în așa fel încât să prevină sau să limiteze crearea unor sarcini electrostatice potențial periculoase și/sau să fie prevăzute cu un sistem de descărcare.

| (4) | Declarația CE de conformitate emisă de producător pentru utilajul de spălare cu apă sub presiune face trimitere, printre altele, la standardul armonizat EN 60335-2-67:2009 „Aparate electrocasnice și aparate electrice similare – Siguranță – Partea 2-67: Cerințe speciale pentru tratamentul pardoselilor și pentru mașinile de curățat pardoseli pentru uz comercial [IEC 60335-2-67:2002 (modificat) + A1:2005 (modificat)]”. |
| --- | --- |

(4)

Declarația CE de conformitate emisă de producător pentru utilajul de spălare cu apă sub presiune face trimitere, printre altele, la standardul armonizat EN 60335-2-67:2009 „Aparate electrocasnice și aparate electrice similare – Siguranță – Partea 2-67: Cerințe speciale pentru tratamentul pardoselilor și pentru mașinile de curățat pardoseli pentru uz comercial [IEC 60335-2-67:2002 (modificat) + A1:2005 (modificat)]”.

| (5) | Potrivit autorităților spaniole, utilajul de spălare cu apă sub presiune prezintă următoarele deficiențe:






  — | gradul de protecție împotriva pătrunderii periculoase a apei este inferior nivelului IPX7 specificat pentru utilajele de mână, existând, prin urmare, risc de electrocutare. Acest fapt nu este în conformitate cu secțiunile 1.5.1 și 1.5.2 din anexa I la Directiva 2006/42/CE și nici în conformitate cu punctul 6.2 din standardul armonizat EN 60335-2-67:2009 cu privire la utilajele de mână; |
| --- | --- | --- |

(5)

Potrivit autorităților spaniole, utilajul de spălare cu apă sub presiune prezintă următoarele deficiențe:

—

gradul de protecție împotriva pătrunderii periculoase a apei este inferior nivelului IPX7 specificat pentru utilajele de mână, existând, prin urmare, risc de electrocutare. Acest fapt nu este în conformitate cu secțiunile 1.5.1 și 1.5.2 din anexa I la Directiva 2006/42/CE și nici în conformitate cu punctul 6.2 din standardul armonizat EN 60335-2-67:2009 cu privire la utilajele de mână;

| — | lungimea cablului electric este mai mică de 15 m, existând, în consecință, risc de electrocutare. Acest fapt nu este în conformitate cu secțiunile 1.5.1 și 1.5.2 din anexa I la Directiva 2006/42/CE și nici în conformitate cu punctul 25.7 din standardul armonizat EN 60335-2-67:2009 cu privire la utilajele de mână; |
| --- | --- |

—

lungimea cablului electric este mai mică de 15 m, existând, în consecință, risc de electrocutare. Acest fapt nu este în conformitate cu secțiunile 1.5.1 și 1.5.2 din anexa I la Directiva 2006/42/CE și nici în conformitate cu punctul 25.7 din standardul armonizat EN 60335-2-67:2009 cu privire la utilajele de mână;

| — | utilajul de spălare cu apă sub presiune are o gardă la sol mai mică de 60 mm prin care ar putea pătrunde lichid la piesele sub tensiune, existând, în consecință, risc de electrocutare. Acest fapt nu este în conformitate cu secțiunile 1.5.1 și 1.5.2 din anexa I la Directiva 2006/42/CE și nici în conformitate cu punctul 22.101 din standardul armonizat EN 60335-2-67:2009. |
| --- | --- |

—

utilajul de spălare cu apă sub presiune are o gardă la sol mai mică de 60 mm prin care ar putea pătrunde lichid la piesele sub tensiune, existând, în consecință, risc de electrocutare. Acest fapt nu este în conformitate cu secțiunile 1.5.1 și 1.5.2 din anexa I la Directiva 2006/42/CE și nici în conformitate cu punctul 22.101 din standardul armonizat EN 60335-2-67:2009.

| (6) | Comisia a invitat producătorul, Grizzly & Gartengeräte GmbH & Co. KG, și distribuitorul, LIDL Supermercados, S.A.U., să își prezinte observațiile cu privire la măsura întreprinsă de autoritățile spaniole. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a invitat producătorul, Grizzly & Gartengeräte GmbH & Co. KG, și distribuitorul, LIDL Supermercados, S.A.U., să își prezinte observațiile cu privire la măsura întreprinsă de autoritățile spaniole.

| (7) | Nu a fost primit niciun răspuns din partea producătorului. Distribuitorul, în răspunsul primit din partea reprezentantului său, consideră că echipamentul este un aparat portabil și că cerințele tehnice mai reduse cu privire la gradul de protecție și la lungimea cablului electric corespund specificațiilor pentru aparate portabile, în timp ce deficiențele semnalate de către autoritățile spaniole se referă la cerințele pentru utilaje de mână. În ceea ce privește garda la sol, distribuitorul consideră că cerința respectivă este îndeplinită, deoarece nu există piese sub tensiune în utilajul de spălare cu apă sub presiune ridicată la o distanță mai mică de 60 mm față de sol. |
| --- | --- |

(7)

Nu a fost primit niciun răspuns din partea producătorului. Distribuitorul, în răspunsul primit din partea reprezentantului său, consideră că echipamentul este un aparat portabil și că cerințele tehnice mai reduse cu privire la gradul de protecție și la lungimea cablului electric corespund specificațiilor pentru aparate portabile, în timp ce deficiențele semnalate de către autoritățile spaniole se referă la cerințele pentru utilaje de mână. În ceea ce privește garda la sol, distribuitorul consideră că cerința respectivă este îndeplinită, deoarece nu există piese sub tensiune în utilajul de spălare cu apă sub presiune ridicată la o distanță mai mică de 60 mm față de sol.

| (8) | În conformitate cu documentele disponibile, nivelul diferit de cerințe tehnice de siguranță luate în considerare de către autoritățile spaniole și de către distribuitor este direct legat de faptul dacă utilajul de spălare cu apă sub presiune ar trebui clasificat ca utilaj de mână sau ca aparat portabil astfel cum acestea sunt definite în standardul armonizat EN 60335-1 „Aparate electrocasnice și aparate electrice similare – Siguranță – Partea 1: Cerințe generale”. În plus, standardul EN 60335-2-67 trebuie utilizat în coroborare cu EN 60335-1. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu documentele disponibile, nivelul diferit de cerințe tehnice de siguranță luate în considerare de către autoritățile spaniole și de către distribuitor este direct legat de faptul dacă utilajul de spălare cu apă sub presiune ar trebui clasificat ca utilaj de mână sau ca aparat portabil astfel cum acestea sunt definite în standardul armonizat EN 60335-1 „Aparate electrocasnice și aparate electrice similare – Siguranță – Partea 1: Cerințe generale”. În plus, standardul EN 60335-2-67 trebuie utilizat în coroborare cu EN 60335-1.

| (9) | Analiza probelor furnizate de autoritățile spaniole și a documentelor furnizate de către distribuitor a condus la concluzia că utilajul de spălare cu apă sub presiune este un echipament cu dublă utilizare, mai exact, acesta poate fi folosit nu numai ca aparat portabil, astfel cum a fost declarat de către distribuitor, ci și ca utilaj de mână, după cum au remarcat autoritățile spaniole. În orice caz, chiar dacă utilajul de spălare cu apă sub presiune ar fi considerat ca aparat portabil, folosirea sa ca utilaj de mână ar putea fi considerată drept un „abuz previzibil în mod rezonabil” în ceea ce privește principiile de integrare a normelor de siguranță stabilite în secțiunile 1.1.2 și 1.7.4.1 din anexa I la Directiva 2006/42/CE, care prevăd că producătorul trebuie să țină seama de utilizarea preconizată și de orice utilizare eronată în mod rezonabil previzibilă a mașinii. Prin urmare, utilajul de spălare cu apă sub presiune ar trebui, în orice caz, să îndeplinească cerințele tehnice de siguranță mai ridicate pentru utilajele de mână. |
| --- | --- |

(9)

Analiza probelor furnizate de autoritățile spaniole și a documentelor furnizate de către distribuitor a condus la concluzia că utilajul de spălare cu apă sub presiune este un echipament cu dublă utilizare, mai exact, acesta poate fi folosit nu numai ca aparat portabil, astfel cum a fost declarat de către distribuitor, ci și ca utilaj de mână, după cum au remarcat autoritățile spaniole. În orice caz, chiar dacă utilajul de spălare cu apă sub presiune ar fi considerat ca aparat portabil, folosirea sa ca utilaj de mână ar putea fi considerată drept un „abuz previzibil în mod rezonabil” în ceea ce privește principiile de integrare a normelor de siguranță stabilite în secțiunile 1.1.2 și 1.7.4.1 din anexa I la Directiva 2006/42/CE, care prevăd că producătorul trebuie să țină seama de utilizarea preconizată și de orice utilizare eronată în mod rezonabil previzibilă a mașinii. Prin urmare, utilajul de spălare cu apă sub presiune ar trebui, în orice caz, să îndeplinească cerințele tehnice de siguranță mai ridicate pentru utilajele de mână.

| (10) | În consecință, utilajul de spălare cu apă sub presiune de tip Parkside PHD 100 B2 produs de Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG Germania și distribuit de LIDL Supermercados, S.A.U. Spania, nu respectă cerințele esențiale de sănătate și siguranță prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2006/42/CE. Neconformitatea generează riscuri grave de rănire a utilizatorilor. Prin urmare, este oportun să se considere justificată măsura luată de autoritățile spaniole, |
| --- | --- |

(10)

În consecință, utilajul de spălare cu apă sub presiune de tip Parkside PHD 100 B2 produs de Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG Germania și distribuit de LIDL Supermercados, S.A.U. Spania, nu respectă cerințele esențiale de sănătate și siguranță prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2006/42/CE. Neconformitatea generează riscuri grave de rănire a utilizatorilor. Prin urmare, este oportun să se considere justificată măsura luată de autoritățile spaniole,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura întreprinsă de autoritățile spaniole de interzicere a introducerii pe piață a unui utilaj de spălare cu apă sub presiune de tip Parkside PHD 100 B2 produs de Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG Germania și distribuit de LIDL Supermercados, S.A.U. Spania, este justificată.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2016.

Pentru Comisie

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 157, 9.6.2006, p. 24.

1

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/14

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/176 A COMISIEI

din 9 februarie 2016

de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și produs de societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   MĂSURI ÎN VIGOARE

| (1) | Ca urmare a unei anchete antidumping efectuate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) cu privire la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”), au fost instituite măsuri antidumping prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului (2) („ancheta inițială”). Măsurile au fost aplicate pentru toți producătorii-exportatori de acid tartric originar din RPC, cu excepția societății Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, pentru care s-a aplicat un nivel zero al taxei. |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a unei anchete antidumping efectuate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) cu privire la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”), au fost instituite măsuri antidumping prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului (2) („ancheta inițială”). Măsurile au fost aplicate pentru toți producătorii-exportatori de acid tartric originar din RPC, cu excepția societății Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, pentru care s-a aplicat un nivel zero al taxei.

2

| (2) | În conformitate cu raportul Organului de apel al OMC în cazul Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul (denumit în continuare „raportul Organului de apel al OMC”) (3), prin Regulamentul (UE) nr. 332/2012 al Consiliului (4) producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd a fost exclus de la reexaminările ulterioare ale măsurilor instituite prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu raportul Organului de apel al OMC în cazul Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul (denumit în continuare „raportul Organului de apel al OMC”) (3), prin Regulamentul (UE) nr. 332/2012 al Consiliului (4) producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd a fost exclus de la reexaminările ulterioare ale măsurilor instituite prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006.

3

4

| (3) | Măsurile inițiale au făcut ulterior obiectul diferitelor anchete de reexaminare (5). Ca rezultat, măsurile în vigoare constau într-o taxă la nivel național de 34,9 % și în două niveluri individuale ale taxei pentru doi producători-exportatori chinezi, de 4,7 % și, respectiv, de 10,1 % (6). |
| --- | --- |

(3)

Măsurile inițiale au făcut ulterior obiectul diferitelor anchete de reexaminare (5). Ca rezultat, măsurile în vigoare constau într-o taxă la nivel național de 34,9 % și în două niveluri individuale ale taxei pentru doi producători-exportatori chinezi, de 4,7 % și, respectiv, de 10,1 % (6).

5

6

| (4) | O anchetă anterioară limitată la Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd a fost inițiată la 29 iulie 2011 (7). Ca urmare a retragerii plângerii, procedura a fost încheiată prin decizia Comisiei din 4 iunie 2012 (8) fără instituirea de măsuri. |
| --- | --- |

(4)

O anchetă anterioară limitată la Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd a fost inițiată la 29 iulie 2011 (7). Ca urmare a retragerii plângerii, procedura a fost încheiată prin decizia Comisiei din 4 iunie 2012 (8) fără instituirea de măsuri.

7

8

1.2.   DESCHIDEREA ANCHETEI

| (5) | La 4 decembrie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping în ceea pe privește importurile în Uniune de acid tartric originar din RPC, limitată la societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (denumită în continuare „Bioking” sau „producătorul-exportator”), în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(5)

La 4 decembrie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping în ceea pe privește importurile în Uniune de acid tartric originar din RPC, limitată la societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (denumită în continuare „Bioking” sau „producătorul-exportator”), în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

9

| (6) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 21 octombrie 2014 de patru producători de acid tartric din Uniune, și anume Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. și Distilleries Mazzari S.p.a. (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând peste 25 % din producția totală de acid tartric din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de acesta care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 21 octombrie 2014 de patru producători de acid tartric din Uniune, și anume Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. și Distilleries Mazzari S.p.a. (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând peste 25 % din producția totală de acid tartric din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de acesta care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

| (7) | După deschiderea anchetei, producătorul-exportator a solicitat o audiere în fața consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Producătorul-exportator a susținut că principiul general consacrat la articolul VI din GATT și la articolul 5.8 din Acordul antidumping al OMC (10) a fost încălcat de Comisie prin deschiderea unei noi anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază împotriva unei singure societăți, deoarece anchetele antidumping ar trebui să vizeze țări terțe în ansamblu. În special, acesta a susținut că ancheta actuală are efectul unei reexaminări intermediare și, prin urmare, ar fi contrară raportului Organului de apel al OMC menționat în considerentul 2 de mai sus. |
| --- | --- |

(7)

După deschiderea anchetei, producătorul-exportator a solicitat o audiere în fața consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Producătorul-exportator a susținut că principiul general consacrat la articolul VI din GATT și la articolul 5.8 din Acordul antidumping al OMC (10) a fost încălcat de Comisie prin deschiderea unei noi anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază împotriva unei singure societăți, deoarece anchetele antidumping ar trebui să vizeze țări terțe în ansamblu. În special, acesta a susținut că ancheta actuală are efectul unei reexaminări intermediare și, prin urmare, ar fi contrară raportului Organului de apel al OMC menționat în considerentul 2 de mai sus.

10

| (8) | Într-adevăr, anchetele în materie de protecție comercială sunt desfășurate împotriva țărilor terțe în ansamblu mai degrabă decât împotriva unor societăți individuale. Cazul de față este deschis în mod excepțional împotriva unei societăți individuale, în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază și nu în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul respectiv, în conformitate cu raportul Organului de apel al OMC și nu contrar acestuia. Raportul Organului de apel clarifică faptul că un producător-exportator cu privire la care s-a constatat, în cadrul unei anchete inițiale, că nu practica dumpingul trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurilor definitive instituite în urma unei astfel de anchete și nu poate face obiectul unor reexaminări ulterioare ale măsurilor inițiale. Din raportul respectiv nu reiese că un astfel de producător-exportator și importurile sale nu ar putea fi anchetate din nou în scopul protecției împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping și că nu pot fi instituite măsuri atunci când sunt îndeplinite condițiile necesare. |
| --- | --- |

(8)

Într-adevăr, anchetele în materie de protecție comercială sunt desfășurate împotriva țărilor terțe în ansamblu mai degrabă decât împotriva unor societăți individuale. Cazul de față este deschis în mod excepțional împotriva unei societăți individuale, în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază și nu în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul respectiv, în conformitate cu raportul Organului de apel al OMC și nu contrar acestuia. Raportul Organului de apel clarifică faptul că un producător-exportator cu privire la care s-a constatat, în cadrul unei anchete inițiale, că nu practica dumpingul trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurilor definitive instituite în urma unei astfel de anchete și nu poate face obiectul unor reexaminări ulterioare ale măsurilor inițiale. Din raportul respectiv nu reiese că un astfel de producător-exportator și importurile sale nu ar putea fi anchetate din nou în scopul protecției împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping și că nu pot fi instituite măsuri atunci când sunt îndeplinite condițiile necesare.

| (9) | De asemenea, legislația Uniunii trebuie, în măsura posibilului, să fie interpretată în concordanță cu dreptul internațional, în special în cazul în care dispozițiile în cauză au drept scop să dea curs unui acord internațional încheiat de Uniune. Întrucât Acordul antidumping al OMC permite, pe de o parte, instituirea de măsuri pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil dar, pe de altă parte, a fost interpretat de Organul de apel ca nepermițând reexaminări ale societăților cu privire la care s-a constatat, în timpul unei anchete inițiale, că nu practicau dumpingul, regulamentul de bază trebuie să fie interpretat în mod necesar ca permițând Uniunii să deschidă o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază într-un caz precum cel de față, în care există elemente de probă prima facie privind existența unui dumping prejudiciabil. |
| --- | --- |

(9)

De asemenea, legislația Uniunii trebuie, în măsura posibilului, să fie interpretată în concordanță cu dreptul internațional, în special în cazul în care dispozițiile în cauză au drept scop să dea curs unui acord internațional încheiat de Uniune. Întrucât Acordul antidumping al OMC permite, pe de o parte, instituirea de măsuri pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil dar, pe de altă parte, a fost interpretat de Organul de apel ca nepermițând reexaminări ale societăților cu privire la care s-a constatat, în timpul unei anchete inițiale, că nu practicau dumpingul, regulamentul de bază trebuie să fie interpretat în mod necesar ca permițând Uniunii să deschidă o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază într-un caz precum cel de față, în care există elemente de probă prima facie privind existența unui dumping prejudiciabil.

prima facie

| (10) | În orice caz, jurisprudența instanțelor Uniunii confirmă că niciuna dintre dispozițiile regulamentului de bază nu împiedică o nouă procedură antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, limitată la o societate cu privire la care s-a constatat, în cadrul unei alte proceduri, că nu practica dumpingul, dar pentru care există în prezent elemente de probă prima facie privind existența unui dumping prejudiciabil (11). Prin urmare, afirmațiile producătorului-exportator au fost respinse. |
| --- | --- |

(10)

În orice caz, jurisprudența instanțelor Uniunii confirmă că niciuna dintre dispozițiile regulamentului de bază nu împiedică o nouă procedură antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, limitată la o societate cu privire la care s-a constatat, în cadrul unei alte proceduri, că nu practica dumpingul, dar pentru care există în prezent elemente de probă prima facie privind existența unui dumping prejudiciabil (11). Prin urmare, afirmațiile producătorului-exportator au fost respinse.

prima facie

11

1.3.   PĂRȚILE INTERESATE

| (11) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, asociația producătorilor din Uniune, producătorul-exportator și autoritățile din Republica Populară Chineză, importatorii neafiliați cunoscuți, furnizorii și utilizatorii cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, asociația producătorilor din Uniune, producătorul-exportator și autoritățile din Republica Populară Chineză, importatorii neafiliați cunoscuți, furnizorii și utilizatorii cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

| (12) | Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(12)

Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

1.4.   PRODUCĂTORI DIN ȚARA ANALOGĂ

| (13) | Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Argentina, din Australia, din Brazilia, din Chile și din India cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Argentina ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Argentina, din Australia, din Brazilia, din Chile și din India cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Argentina ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

1.5.   EȘANTIONAREA

| (14) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea alcătui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea alcătui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.5.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (15) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul respectiv pe baza celor mai ridicate volume de vânzări din Uniune, asigurându-se, în același timp, că ambele state membre producătoare, Italia și Spania, sunt reprezentate în eșantion. Comisia s-a bazat pe toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, cum ar fi plângerea, informațiile primite de la Asociația națională italiană a distilatorilor industriali de alcool și băuturi tari (Assodistil) și de la alți producători cunoscuți din Uniune care participă la examinarea reprezentativității în temeiul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Eșantionul provizoriu a fost format din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau aproximativ 56 % din producția totală a Uniunii de produs similar. |
| --- | --- |

(15)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul respectiv pe baza celor mai ridicate volume de vânzări din Uniune, asigurându-se, în același timp, că ambele state membre producătoare, Italia și Spania, sunt reprezentate în eșantion. Comisia s-a bazat pe toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, cum ar fi plângerea, informațiile primite de la Asociația națională italiană a distilatorilor industriali de alcool și băuturi tari (Assodistil) și de la alți producători cunoscuți din Uniune care participă la examinarea reprezentativității în temeiul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Eșantionul provizoriu a fost format din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau aproximativ 56 % din producția totală a Uniunii de produs similar.

| (16) | Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu.

| (17) | Un producător din Uniune, care nu a fost inclus în eșantionul provizoriu, a susținut că eșantionul nu reprezintă suficient situația producătorilor mai mici din Uniune. Acesta a afirmat că ar trebui să fie inclus în eșantionul final, întrucât efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking a afectat, în principal, întreprinderile mai mici. Asociația națională italiană a distilatorilor industriali de alcool și băuturi tari (Assodistil) a făcut aceeași afirmație. |
| --- | --- |

(17)

Un producător din Uniune, care nu a fost inclus în eșantionul provizoriu, a susținut că eșantionul nu reprezintă suficient situația producătorilor mai mici din Uniune. Acesta a afirmat că ar trebui să fie inclus în eșantionul final, întrucât efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking a afectat, în principal, întreprinderile mai mici. Asociația națională italiană a distilatorilor industriali de alcool și băuturi tari (Assodistil) a făcut aceeași afirmație.

| (18) | Producătorii de acid tartric din Uniune sunt cu toții IMM-uri. Adăugarea unui producător mai mic din Uniune în eșantion nu ar fi modificat în mod esențial reprezentativitatea sa și nu ar fi avut un impact semnificativ asupra indicatorilor de prejudiciu evaluați pe baza datelor din eșantion. Indicatorii macroeconomici precum volumul vânzărilor (astfel cum se indică în considerentul 109) sunt bazați, în orice caz, pe datele industriei din Uniune în ansamblu, și anume toți producătorii din Uniune, inclusiv producătorul din Uniune în cauză. |
| --- | --- |

(18)

Producătorii de acid tartric din Uniune sunt cu toții IMM-uri. Adăugarea unui producător mai mic din Uniune în eșantion nu ar fi modificat în mod esențial reprezentativitatea sa și nu ar fi avut un impact semnificativ asupra indicatorilor de prejudiciu evaluați pe baza datelor din eșantion. Indicatorii macroeconomici precum volumul vânzărilor (astfel cum se indică în considerentul 109) sunt bazați, în orice caz, pe datele industriei din Uniune în ansamblu, și anume toți producătorii din Uniune, inclusiv producătorul din Uniune în cauză.

| (19) | În plus, existau și alți producători din Uniune neincluși în eșantion, cu toții IMM-uri, care reprezentau volume de vânzări mult mai semnificative și care erau dispuși să facă parte din eșantion. Producătorul din Uniune în cauză nu a menționat niciun alt motiv pentru neincluderea producătorilor respectivi și pentru selectarea, în schimb, a societății sale. |
| --- | --- |

(19)

În plus, existau și alți producători din Uniune neincluși în eșantion, cu toții IMM-uri, care reprezentau volume de vânzări mult mai semnificative și care erau dispuși să facă parte din eșantion. Producătorul din Uniune în cauză nu a menționat niciun alt motiv pentru neincluderea producătorilor respectivi și pentru selectarea, în schimb, a societății sale.

| (20) | Nu s-au primit alte observații. Prin urmare, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(20)

Nu s-au primit alte observații. Prin urmare, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

1.5.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (21) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru selectarea unui eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru selectarea unui eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (22) | Zece întreprinderi au furnizat informațiile solicitate. Cu toate acestea, doar una dintre întreprinderile respective era importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză. Celelalte nouă întreprinderi au fost considerate a fi utilizatori și au primit chestionarele corespunzătoare. |
| --- | --- |

(22)

Zece întreprinderi au furnizat informațiile solicitate. Cu toate acestea, doar una dintre întreprinderile respective era importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză. Celelalte nouă întreprinderi au fost considerate a fi utilizatori și au primit chestionarele corespunzătoare.

| (23) | Având în vedere numărul scăzut de importatori/comercianți neafiliați, Comisia a decis că nu este necesară eșantionarea. |
| --- | --- |

(23)

Având în vedere numărul scăzut de importatori/comercianți neafiliați, Comisia a decis că nu este necesară eșantionarea.

1.6.   FORMULARE DE CERERE DE ACORDARE A TRATAMENTULUI DE SOCIETATE CARE FUNCȚIONEAZĂ ÎN CONDIȚIILE UNEI ECONOMII DE PIAȚĂ („TEP”)

| (24) | În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis un formular de cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) producătorului-exportator din RPC, astfel cum s-a solicitat. |
| --- | --- |

(24)

În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis un formular de cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) producătorului-exportator din RPC, astfel cum s-a solicitat.

1.7.   RĂSPUNSURILE LA CHESTIONAR

| (25) | Comisia a trimis chestionare celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, importatorului/comerciantului neafiliat care a cooperat, unui număr de nouă utilizatori și de treisprezece furnizori, producătorului-exportator din RPC și producătorilor din cinci țări analoge potențiale, și anume Argentina, Australia, Brazilia, Chile și India. De asemenea, au fost contactați telefonic producători potențiali din SUA. Cu toate acestea, contactele respective au confirmat faptul că nu exista o producție de acid tartric în SUA. |
| --- | --- |

(25)

Comisia a trimis chestionare celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, importatorului/comerciantului neafiliat care a cooperat, unui număr de nouă utilizatori și de treisprezece furnizori, producătorului-exportator din RPC și producătorilor din cinci țări analoge potențiale, și anume Argentina, Australia, Brazilia, Chile și India. De asemenea, au fost contactați telefonic producători potențiali din SUA. Cu toate acestea, contactele respective au confirmat faptul că nu exista o producție de acid tartric în SUA.

| (26) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, de la un importator neafiliat cooperant, de la opt utilizatori, de la patru furnizori din Uniune, de la producătorul-exportator din PRC și de la un producător din Australia. |
| --- | --- |

(26)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, de la un importator neafiliat cooperant, de la opt utilizatori, de la patru furnizori din Uniune, de la producătorul-exportator din PRC și de la un producător din Australia.

1.8.   VIZITELE DE VERIFICARE

| (27) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți: | Producători din Uniune:






  — | Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Italia; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:

Producători din Uniune:

—

Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Italia;

| — | Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Spania; |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Spania;

| — | Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Italia. |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Italia.

| | Importator neafiliat:






  — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Germania. |
| --- | --- | --- |

Importator neafiliat:

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Germania.

| | Utilizatori:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Danemarca; |
| --- | --- | --- |

Utilizatori:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Danemarca;

| — | VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Germania. |
| --- | --- |

—

VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Germania.

| | Producător-exportator din RPC:






  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, China. |
| --- | --- | --- |

Producător-exportator din RPC:

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, China.

| | Producător din țara analogă:






  — | Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Australia. |
| --- | --- | --- |

Producător din țara analogă:

—

Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Australia.

1.9.   PERIOADA DE ANCHETĂ ȘI PERIOADA EXAMINATĂ

| (28) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2013 și 30 septembrie 2014 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(28)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2013 și 30 septembrie 2014 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

| (29) | Produsul în cauză este acidul tartric originar din Republica Populară Chineză, cu excepția acidului tartric D-(-)- cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în Farmacopeea Europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(29)

Produsul în cauză este acidul tartric originar din Republica Populară Chineză, cu excepția acidului tartric D-(-)- cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în Farmacopeea Europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (30) | Acidul tartric este folosit fie ca ingredient în produse finale precum vinul și alte băuturi, produsele alimentare și produsele farmaceutice, fie ca aditiv pentru a accelera sau a încetini anumite procese chimice, de exemplu în tencuieli, unde este folosit ca retardant. |
| --- | --- |

(30)

Acidul tartric este folosit fie ca ingredient în produse finale precum vinul și alte băuturi, produsele alimentare și produsele farmaceutice, fie ca aditiv pentru a accelera sau a încetini anumite procese chimice, de exemplu în tencuieli, unde este folosit ca retardant.

| (31) | Produsul în cauză poate fi obținut fie din produsele secundare ale vinificației, în special drojdia de vin, cum este cazul tuturor producătorilor din Uniune („acid tartric natural”), fie prin sinteză chimică, din benzen și anhidridă maleică, această din urmă substanță fiind materia primă principală utilizată de Bioking („acid tartric sintetic”). |
| --- | --- |

(31)

Produsul în cauză poate fi obținut fie din produsele secundare ale vinificației, în special drojdia de vin, cum este cazul tuturor producătorilor din Uniune („acid tartric natural”), fie prin sinteză chimică, din benzen și anhidridă maleică, această din urmă substanță fiind materia primă principală utilizată de Bioking („acid tartric sintetic”).

2.2.   PRODUSUL SIMILAR

| (32) | Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(32)

Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și comercializat de producătorul-exportator pe piața internă din RPC; |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și comercializat de producătorul-exportator pe piața internă din RPC;

| — | produsul fabricat și comercializat pe piața internă din țara analogă selectată, astfel cum se arată în considerentele 63-68 de mai jos; și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și comercializat pe piața internă din țara analogă selectată, astfel cum se arată în considerentele 63-68 de mai jos; și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (33) | Comisia a decis că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a decis că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3.   AFIRMAȚII CU PRIVIRE LA DEFINIȚIA PRODUSULUI

| (34) | O parte interesată a susținut că acidul tartric sintetic și acidul tartric natural nu sunt produse similare. Potrivit părții respective, cele două tipuri de acid tartric diferă în ceea ce privește materiile prime, procesul de producție, costul de producție, regimul de reglementare, percepția consumatorilor, caracteristicile fizice și utilizările finale. Diferențele în cauză nu permiteau o comparație echitabilă între acidul tartric sintetic produs de Bioking și acidul tartric natural produs de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(34)

O parte interesată a susținut că acidul tartric sintetic și acidul tartric natural nu sunt produse similare. Potrivit părții respective, cele două tipuri de acid tartric diferă în ceea ce privește materiile prime, procesul de producție, costul de producție, regimul de reglementare, percepția consumatorilor, caracteristicile fizice și utilizările finale. Diferențele în cauză nu permiteau o comparație echitabilă între acidul tartric sintetic produs de Bioking și acidul tartric natural produs de industria din Uniune.

| (35) | De asemenea, s-a susținut că, având în vedere caracteristicile sale distincte, acidul tartric sintetic ar răspunde mai bine anumitor necesități ale utilizatorilor. Acidul tartric sintetic este produs din anhidridă maleică, a cărei disponibilitate nu depinde de condițiile climatice, în timp ce acidul tartric natural este produs din tartrat de calciu obținut din drojdie de vin și, prin urmare, disponibilitatea acestuia variază în funcție de calitatea recoltei de struguri de vin, și anume de condițiile climatice. Astfel, având în vedere securitatea aprovizionării și stabilitatea prețurilor, concurența dintre cele două tipuri de acid tartric a fost descrisă ca fiind limitată. |
| --- | --- |

(35)

De asemenea, s-a susținut că, având în vedere caracteristicile sale distincte, acidul tartric sintetic ar răspunde mai bine anumitor necesități ale utilizatorilor. Acidul tartric sintetic este produs din anhidridă maleică, a cărei disponibilitate nu depinde de condițiile climatice, în timp ce acidul tartric natural este produs din tartrat de calciu obținut din drojdie de vin și, prin urmare, disponibilitatea acestuia variază în funcție de calitatea recoltei de struguri de vin, și anume de condițiile climatice. Astfel, având în vedere securitatea aprovizionării și stabilitatea prețurilor, concurența dintre cele două tipuri de acid tartric a fost descrisă ca fiind limitată.

| (36) | Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că, în scopul desfășurării unei anchete antidumping, produsele sunt considerate similare în cazul în care acestea sunt identice sau similare în toate privințele sau prezintă caracteristici foarte apropiate. Pot fi luați în considerare o serie de factori, inclusiv caracteristicile fizice, tehnice și chimice ale produselor, utilizarea acestora, interschimbabilitatea, percepția consumatorului, canalele de distribuție, procesul de fabricație, costurile de producție și calitatea. |
| --- | --- |

(36)

Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că, în scopul desfășurării unei anchete antidumping, produsele sunt considerate similare în cazul în care acestea sunt identice sau similare în toate privințele sau prezintă caracteristici foarte apropiate. Pot fi luați în considerare o serie de factori, inclusiv caracteristicile fizice, tehnice și chimice ale produselor, utilizarea acestora, interschimbabilitatea, percepția consumatorului, canalele de distribuție, procesul de fabricație, costurile de producție și calitatea.

| (37) | Ancheta a stabilit că acidul tartric fabricat de Bioking, cel fabricat de producătorul din țara analogă și cel fabricat de industria din Uniune au o formulă chimică identică și prezintă aceleași caracteristici tehnice și fizice, în pofida diferențelor în ceea ce privește materiile prime, procesul de producție sau costurile de producție. Astfel de diferențe referitoare la producție nu pot submina asemănarea produselor finale, întrucât asemănarea este stabilită pe baza formulei chimice identice și a acelorași caracteristici tehnice și fizice. În plus, produsele erau comercializate în categorii similare, aveau aplicații similare pentru utilizatorii finali și erau interschimbabile. O excepție se referă la sectorul vitivinicol al UE, unde utilizarea acidului tartric sintetic nu este permisă de măsurile de reglementare ale UE (12), ceea ce nu constituie, în sine, un motiv pentru a elimina alte asemănări pertinente. Toate celelalte segmente ale pieței sunt în concurență deschisă și directă. Într-adevăr, ancheta a arătat că utilizatorii din sectorul alimentației, din cel al construcțiilor și din sectorul farmaceutic achiziționau atât acid tartric sintetic, cât și acid tartric natural. Prin urmare, afirmațiile nu au fost în conformitate cu constatările anchetei și se confirmă că produsele sunt similare. |
| --- | --- |

(37)

Ancheta a stabilit că acidul tartric fabricat de Bioking, cel fabricat de producătorul din țara analogă și cel fabricat de industria din Uniune au o formulă chimică identică și prezintă aceleași caracteristici tehnice și fizice, în pofida diferențelor în ceea ce privește materiile prime, procesul de producție sau costurile de producție. Astfel de diferențe referitoare la producție nu pot submina asemănarea produselor finale, întrucât asemănarea este stabilită pe baza formulei chimice identice și a acelorași caracteristici tehnice și fizice. În plus, produsele erau comercializate în categorii similare, aveau aplicații similare pentru utilizatorii finali și erau interschimbabile. O excepție se referă la sectorul vitivinicol al UE, unde utilizarea acidului tartric sintetic nu este permisă de măsurile de reglementare ale UE (12), ceea ce nu constituie, în sine, un motiv pentru a elimina alte asemănări pertinente. Toate celelalte segmente ale pieței sunt în concurență deschisă și directă. Într-adevăr, ancheta a arătat că utilizatorii din sectorul alimentației, din cel al construcțiilor și din sectorul farmaceutic achiziționau atât acid tartric sintetic, cât și acid tartric natural. Prin urmare, afirmațiile nu au fost în conformitate cu constatările anchetei și se confirmă că produsele sunt similare.

12

| (38) | Se menționează faptul că produsele au fost considerate similare în cadrul tuturor anchetelor anterioare menționate în considerentele 1-4 de mai sus. |
| --- | --- |

(38)

Se menționează faptul că produsele au fost considerate similare în cadrul tuturor anchetelor anterioare menționate în considerentele 1-4 de mai sus.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   VALOAREA NORMALĂ

3.1.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

| (39) | Comisia a evaluat cererea de acordare a TEP a producătorului-exportator și, de asemenea, a efectuat o vizită de verificare la sediul acestuia. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a evaluat cererea de acordare a TEP a producătorului-exportator și, de asemenea, a efectuat o vizită de verificare la sediul acestuia.

| (40) | Ulterior, Comisia a comunicat constatările privind TEP producătorului-exportator, autorităților țării în cauză, precum și industriei din Uniune. Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la constatări și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Comisia a ținut seama de opiniile prezentate. Comisia a comunicat părților interesate decizia finală privind TEP. |
| --- | --- |

(40)

Ulterior, Comisia a comunicat constatările privind TEP producătorului-exportator, autorităților țării în cauză, precum și industriei din Uniune. Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la constatări și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Comisia a ținut seama de opiniile prezentate. Comisia a comunicat părților interesate decizia finală privind TEP.

| (41) | Ancheta a stabilit că, deși producătorul-exportator în cauză îndeplinește condițiile altor criterii prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, acesta nu a îndeplinit cerințele primului criteriu („criteriul 1”), întrucât prețul intern al materiei prime de bază reprezentând o intrare majoră, și anume anhidrida maleică, pe care l-a achitat în perioada de anchetă, era sistematic mai redus decât prețurile internaționale și nu reflecta valorile pieței. În plus, prețurile de achiziție scăzute ale anhidridei maleice achitate de Bioking corespundeau prețului intern al anhidridei maleice în China, care a fost, de asemenea, în mod sistematic mai scăzut decât prețurile internaționale. Diferența medie de preț stabilită în cursul perioadei de anchetă pentru Bioking a fost de 14 %. |
| --- | --- |

(41)

Ancheta a stabilit că, deși producătorul-exportator în cauză îndeplinește condițiile altor criterii prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, acesta nu a îndeplinit cerințele primului criteriu („criteriul 1”), întrucât prețul intern al materiei prime de bază reprezentând o intrare majoră, și anume anhidrida maleică, pe care l-a achitat în perioada de anchetă, era sistematic mai redus decât prețurile internaționale și nu reflecta valorile pieței. În plus, prețurile de achiziție scăzute ale anhidridei maleice achitate de Bioking corespundeau prețului intern al anhidridei maleice în China, care a fost, de asemenea, în mod sistematic mai scăzut decât prețurile internaționale. Diferența medie de preț stabilită în cursul perioadei de anchetă pentru Bioking a fost de 14 %.

| (42) | Diferența de preț menționată în considerentul 41 de mai sus a constituit rezultatul comparației dintre prețurile interne ale anhidridei maleice plătite de Bioking în RPC în cursul perioadei de anchetă și prețurile interne de pe alte piețe. Pentru a efectua o astfel de comparație a prețurilor, Comisia a stabilit mai întâi disponibilitatea prețurilor interne ale anhidridei maleice (rezultate din forțele pieței) pentru fiecare țară, precum și tipurile de anhidridă maleică din țările respective comparabile cu anhidrida maleică folosită de Bioking și cu anhidrida maleică de pe piața internă din RPC în ansamblu. Comisia a considerat că piața comparabilă ar trebui să fie în aceeași zonă geografică, ținând cont de costurile de transport. Astfel, Comisia a stabilit că specificitățile pieței interne din Taiwan, care este, din punct de vedere geografic, cea mai apropiată piață de RPC, i-au permis efectuarea unei comparații adecvate cu prețurile plătite de Bioking și cu prețurile interne ale anhidridei maleice în RPC în general. |
| --- | --- |

(42)

Diferența de preț menționată în considerentul 41 de mai sus a constituit rezultatul comparației dintre prețurile interne ale anhidridei maleice plătite de Bioking în RPC în cursul perioadei de anchetă și prețurile interne de pe alte piețe. Pentru a efectua o astfel de comparație a prețurilor, Comisia a stabilit mai întâi disponibilitatea prețurilor interne ale anhidridei maleice (rezultate din forțele pieței) pentru fiecare țară, precum și tipurile de anhidridă maleică din țările respective comparabile cu anhidrida maleică folosită de Bioking și cu anhidrida maleică de pe piața internă din RPC în ansamblu. Comisia a considerat că piața comparabilă ar trebui să fie în aceeași zonă geografică, ținând cont de costurile de transport. Astfel, Comisia a stabilit că specificitățile pieței interne din Taiwan, care este, din punct de vedere geografic, cea mai apropiată piață de RPC, i-au permis efectuarea unei comparații adecvate cu prețurile plătite de Bioking și cu prețurile interne ale anhidridei maleice în RPC în general.

| (43) | Datele utilizate pentru compararea prețurilor interne din RPC și din țările terțe au provenit de la un furnizor independent de date de piață (13). Comparația a fost efectuată între prețurile de achiziție ale anhidridei maleice plătite de Bioking (pe baza datelor verificate de la Bioking), prețurile interne din China pentru anhidrida maleică (calculate fără TVA) și prețul intern din Taiwan (fără TVA), astfel cum au fost comunicate de furnizorul independent. De asemenea, Comisia a analizat datele privind prețurile interne ale anhidridei maleice pe alte piețe (SUA și Uniunea), iar rezultatele comparației dintre prețurile interne din RPC și prețurile interne din SUA și, respectiv, din Uniune au indicat o diferență de preț chiar substanțial mai mare decât cea stabilită pentru Taiwan. |
| --- | --- |

(43)

Datele utilizate pentru compararea prețurilor interne din RPC și din țările terțe au provenit de la un furnizor independent de date de piață (13). Comparația a fost efectuată între prețurile de achiziție ale anhidridei maleice plătite de Bioking (pe baza datelor verificate de la Bioking), prețurile interne din China pentru anhidrida maleică (calculate fără TVA) și prețul intern din Taiwan (fără TVA), astfel cum au fost comunicate de furnizorul independent. De asemenea, Comisia a analizat datele privind prețurile interne ale anhidridei maleice pe alte piețe (SUA și Uniunea), iar rezultatele comparației dintre prețurile interne din RPC și prețurile interne din SUA și, respectiv, din Uniune au indicat o diferență de preț chiar substanțial mai mare decât cea stabilită pentru Taiwan.

13

| (44) | Diferențele dintre prețurile interne din China și cele din alte țări terțe pot fi explicate prin faptul că regimul chinez de TVA nu permite o rambursare integrală a TVA aferentă intrărilor în cazul exportului de anhidridă maleică. Astfel, acest regim de TVA descurajează exporturile de anhidridă maleică din RPC. În temeiul legislației din RPC, întreprinderile exportatoare de anhidridă maleică din RPC trebuie să achite TVA în valoare de 17 %. Cu toate acestea, doar o parte din TVA aferentă intrărilor este rambursată. În perioada examinată, rambursarea s-a ridicat la 9 % din TVA aferentă intrărilor. Astfel, politica urmată de Republica Populară Chineză prin, de exemplu, stabilirea unor condiții de TVA nefavorabile în ceea ce privește exporturile unei anumite materii prime (14) are ca rezultat, în primul rând, scăderea prețurilor de export (nete) ale unor astfel de materii prime din RPC (întrucât exportatorii din RPC trebuie să concureze pe piețele internaționale cu întreprinderi care, în general, nu achită TVA pe vânzările la export) și, în al doilea rând, o stimulare a reorientării vânzărilor spre piața internă, scăzând astfel prețurile interne sub cele internaționale. |
| --- | --- |

(44)

Diferențele dintre prețurile interne din China și cele din alte țări terțe pot fi explicate prin faptul că regimul chinez de TVA nu permite o rambursare integrală a TVA aferentă intrărilor în cazul exportului de anhidridă maleică. Astfel, acest regim de TVA descurajează exporturile de anhidridă maleică din RPC. În temeiul legislației din RPC, întreprinderile exportatoare de anhidridă maleică din RPC trebuie să achite TVA în valoare de 17 %. Cu toate acestea, doar o parte din TVA aferentă intrărilor este rambursată. În perioada examinată, rambursarea s-a ridicat la 9 % din TVA aferentă intrărilor. Astfel, politica urmată de Republica Populară Chineză prin, de exemplu, stabilirea unor condiții de TVA nefavorabile în ceea ce privește exporturile unei anumite materii prime (14) are ca rezultat, în primul rând, scăderea prețurilor de export (nete) ale unor astfel de materii prime din RPC (întrucât exportatorii din RPC trebuie să concureze pe piețele internaționale cu întreprinderi care, în general, nu achită TVA pe vânzările la export) și, în al doilea rând, o stimulare a reorientării vânzărilor spre piața internă, scăzând astfel prețurile interne sub cele internaționale.

14

| (45) | De asemenea, ancheta a stabilit că anhidrida maleică este fabricată din benzen sau din butan, care reprezintă 90 % din costul total de fabricație. S-a constatat, de asemenea, că, în RPC, cotațiile de preț pentru anhidrida maleică se află la același nivel, indiferent dacă aceasta este fabricată din benzen sau din butan. Exporturile de benzen din RPC fac obiectul unei taxe de export de 40 %, iar TVA achitată nu este rambursabilă la export. Prin urmare, se poate concluziona, în mod rezonabil, că piața de benzen din RPC exercită un impact indirect asupra pieței de anhidridă maleică produsă din butan, cum este cea utilizată de Bioking, și că aceasta contribuie suplimentar la denaturarea în ansamblu a pieței de anhidridă maleică din RPC. |
| --- | --- |

(45)

De asemenea, ancheta a stabilit că anhidrida maleică este fabricată din benzen sau din butan, care reprezintă 90 % din costul total de fabricație. S-a constatat, de asemenea, că, în RPC, cotațiile de preț pentru anhidrida maleică se află la același nivel, indiferent dacă aceasta este fabricată din benzen sau din butan. Exporturile de benzen din RPC fac obiectul unei taxe de export de 40 %, iar TVA achitată nu este rambursabilă la export. Prin urmare, se poate concluziona, în mod rezonabil, că piața de benzen din RPC exercită un impact indirect asupra pieței de anhidridă maleică produsă din butan, cum este cea utilizată de Bioking, și că aceasta contribuie suplimentar la denaturarea în ansamblu a pieței de anhidridă maleică din RPC.

| (46) | În final, ancheta a arătat că o serie de producători de anhidridă maleică din RPC erau deținuți de stat și că exista o supracapacitate semnificativă pe piața din China. Se poate concluziona, în mod rezonabil, că persistența supracapacității este legată de statutul protejat al întreprinderilor deținute de stat, care împiedică mecanismele normale ale pieței, precum consolidarea și închiderile, să abordeze o astfel de supracapacitate. |
| --- | --- |

(46)

În final, ancheta a arătat că o serie de producători de anhidridă maleică din RPC erau deținuți de stat și că exista o supracapacitate semnificativă pe piața din China. Se poate concluziona, în mod rezonabil, că persistența supracapacității este legată de statutul protejat al întreprinderilor deținute de stat, care împiedică mecanismele normale ale pieței, precum consolidarea și închiderile, să abordeze o astfel de supracapacitate.

| (47) | Având în vedere cele menționate anterior, piața internă de anhidridă maleică din China este considerată a fi denaturată în ansamblu. |
| --- | --- |

(47)

Având în vedere cele menționate anterior, piața internă de anhidridă maleică din China este considerată a fi denaturată în ansamblu.

| (48) | În urma comunicării concluziilor, producătorul-exportator a susținut că respectiva comparație a prețurilor anhidridei maleice menționată în considerentele 41-44 s-a bazat pe prețurile interne și, prin urmare, nu este adecvată. În schimb, producătorul-exportator a sugerat că prețurile de export de pe piețele terțe ar fi trebuit să fie comparate cu prețurile interne din China. Producătorul-exportator a furnizat comparații alternative ale prețurilor, între prețurile de export internaționale și prețurile interne din China. De asemenea, producătorul-exportator a sugerat că o comparație a prețurilor între prețurile sale de achiziție și prețurile de export din Statele Unite, pe baza datelor disponibile în baza de date privind statisticile vamale a SUA, ar putea evidenția că prețul său de achiziție este în mod sistematic mai ridicat decât prețurile de export din Statele Unite pe diferite piețe din țările terțe. Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că prețul materiilor prime pentru anhidrida maleică (prețul butanului) din Taiwan este mai ridicat decât în RPC sau în SUA și că, din aceste motive, comparația cu prețurile din Taiwan este necorespunzătoare. |
| --- | --- |

(48)

În urma comunicării concluziilor, producătorul-exportator a susținut că respectiva comparație a prețurilor anhidridei maleice menționată în considerentele 41-44 s-a bazat pe prețurile interne și, prin urmare, nu este adecvată. În schimb, producătorul-exportator a sugerat că prețurile de export de pe piețele terțe ar fi trebuit să fie comparate cu prețurile interne din China. Producătorul-exportator a furnizat comparații alternative ale prețurilor, între prețurile de export internaționale și prețurile interne din China. De asemenea, producătorul-exportator a sugerat că o comparație a prețurilor între prețurile sale de achiziție și prețurile de export din Statele Unite, pe baza datelor disponibile în baza de date privind statisticile vamale a SUA, ar putea evidenția că prețul său de achiziție este în mod sistematic mai ridicat decât prețurile de export din Statele Unite pe diferite piețe din țările terțe. Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că prețul materiilor prime pentru anhidrida maleică (prețul butanului) din Taiwan este mai ridicat decât în RPC sau în SUA și că, din aceste motive, comparația cu prețurile din Taiwan este necorespunzătoare.

| (49) | Comparațiile alternative ale prețurilor de export internaționale oferite de producătorul-exportator nu sunt corespunzătoare. Astfel cum s-a explicat în considerentul 42, prețurile interne comparabile, în condiții de livrare similare, au fost considerate a fi o bază corespunzătoare pentru comparație. Trebuie remarcat, de asemenea, că Bioking nu a prezentat niciun motiv care să justifice afirmația sa conform căreia utilizarea prețurilor interne pentru comparația propriu-zisă nu ar fi corespunzătoare. De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 42, ancheta a concluzionat că, având în vedere costurile de transport, piața cea mai apropiată din punct de vedere geografic era susceptibilă să constituie cea mai rezonabilă bază pentru comparație. Prin urmare, afirmațiile potrivit cărora Taiwan nu ar constitui o bază corespunzătoare pentru comparație sau potrivit cărora ar fi mai adecvată o altă bază de comparație, și anume datele privind prețul de export prezentate de Bioking sau provenite din statisticile vamale ale SUA, au fost respinse. |
| --- | --- |

(49)

Comparațiile alternative ale prețurilor de export internaționale oferite de producătorul-exportator nu sunt corespunzătoare. Astfel cum s-a explicat în considerentul 42, prețurile interne comparabile, în condiții de livrare similare, au fost considerate a fi o bază corespunzătoare pentru comparație. Trebuie remarcat, de asemenea, că Bioking nu a prezentat niciun motiv care să justifice afirmația sa conform căreia utilizarea prețurilor interne pentru comparația propriu-zisă nu ar fi corespunzătoare. De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 42, ancheta a concluzionat că, având în vedere costurile de transport, piața cea mai apropiată din punct de vedere geografic era susceptibilă să constituie cea mai rezonabilă bază pentru comparație. Prin urmare, afirmațiile potrivit cărora Taiwan nu ar constitui o bază corespunzătoare pentru comparație sau potrivit cărora ar fi mai adecvată o altă bază de comparație, și anume datele privind prețul de export prezentate de Bioking sau provenite din statisticile vamale ale SUA, au fost respinse.

| (50) | Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că orice potențial impact asupra prețului de export (net) și, în consecință, asupra prețului intern al anhidridei maleice în China ca urmare a regimului de TVA menționat în considerentul 44 a fost supraevaluat și că acest impact ar fi minim. Afirmația nu a fost însă susținută de elemente de probă concrete. În orice caz, pe baza informațiilor disponibile în cursul anchetei și, de asemenea, astfel cum reiese din diferențele de preț explicate în considerentele 41-44, diferența ar fi semnificativă și mai mare decât susținea producătorul-exportator. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(50)

Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că orice potențial impact asupra prețului de export (net) și, în consecință, asupra prețului intern al anhidridei maleice în China ca urmare a regimului de TVA menționat în considerentul 44 a fost supraevaluat și că acest impact ar fi minim. Afirmația nu a fost însă susținută de elemente de probă concrete. În orice caz, pe baza informațiilor disponibile în cursul anchetei și, de asemenea, astfel cum reiese din diferențele de preț explicate în considerentele 41-44, diferența ar fi semnificativă și mai mare decât susținea producătorul-exportator. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (51) | Producătorul-exportator a afirmat în continuare că posibilele denaturări, prin intervenția statului, ale prețurilor benzenului ar fi lipsite de relevanță, din moment ce butanul începea să devină principalul indicator al prețurilor de pe piață și ar urma să înlocuiască progresiv benzenul derivat din anhidrida maleică pe piață. Astfel cum s-a explicat mai sus în considerentul 45, prețurile de export ale anhidridei maleice din RPC se află la același nivel, indiferent dacă aceasta este fabricată din benzen sau din butan. Prin urmare, se poate concluziona că piața de benzen din RPC exercită un impact indirect asupra anhidridei maleice produse din butan, cum este cea utilizată de Bioking, și contribuie suplimentar la denaturarea în ansamblu a pieței de anhidridă maleică. În orice caz, constatarea conform căreia costurile societății Bioking pentru intrările majore nu reflectă în mod substanțial valorile de piață a fost stabilită pe baza datelor furnizate de producătorul-exportator. În final, producătorul-exportator nu și-a susținut afirmația cu elemente de probă privind presupusele diferențe importante și sistematice în acest sens. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(51)

Producătorul-exportator a afirmat în continuare că posibilele denaturări, prin intervenția statului, ale prețurilor benzenului ar fi lipsite de relevanță, din moment ce butanul începea să devină principalul indicator al prețurilor de pe piață și ar urma să înlocuiască progresiv benzenul derivat din anhidrida maleică pe piață. Astfel cum s-a explicat mai sus în considerentul 45, prețurile de export ale anhidridei maleice din RPC se află la același nivel, indiferent dacă aceasta este fabricată din benzen sau din butan. Prin urmare, se poate concluziona că piața de benzen din RPC exercită un impact indirect asupra anhidridei maleice produse din butan, cum este cea utilizată de Bioking, și contribuie suplimentar la denaturarea în ansamblu a pieței de anhidridă maleică. În orice caz, constatarea conform căreia costurile societății Bioking pentru intrările majore nu reflectă în mod substanțial valorile de piață a fost stabilită pe baza datelor furnizate de producătorul-exportator. În final, producătorul-exportator nu și-a susținut afirmația cu elemente de probă privind presupusele diferențe importante și sistematice în acest sens. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (52) | Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că statutul protejat al întreprinderilor deținute de stat care produc anhidridă maleică, confirmat de ancheta Comisiei privind TEP și explicat în comunicarea concluziilor privind TEP adresată producătorului-exportator, nu ar fi fost relevant, întrucât producătorul-exportator achiziționa, de regulă, anhidridă maleică de la furnizori cu capital privat. Cu privire la această afirmație, s-a considerat că, chiar dacă furnizorii aveau în general capital privat, aceștia puteau face în continuare obiectul presiunii prețurilor exercitate de supracapacitatea importantă și de statutul protejat al întreprinderilor deținute de stat care produc anhidridă maleică. În plus, Bioking nu a demonstrat contrariul. În orice caz, comparația între prețurile de achiziție ale Bioking și prețurile internaționale a demonstrat că prețurile Bioking erau, într-adevăr, denaturate și că acest fapt corespundea denaturării în ansamblu a pieței chineze. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(52)

Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că statutul protejat al întreprinderilor deținute de stat care produc anhidridă maleică, confirmat de ancheta Comisiei privind TEP și explicat în comunicarea concluziilor privind TEP adresată producătorului-exportator, nu ar fi fost relevant, întrucât producătorul-exportator achiziționa, de regulă, anhidridă maleică de la furnizori cu capital privat. Cu privire la această afirmație, s-a considerat că, chiar dacă furnizorii aveau în general capital privat, aceștia puteau face în continuare obiectul presiunii prețurilor exercitate de supracapacitatea importantă și de statutul protejat al întreprinderilor deținute de stat care produc anhidridă maleică. În plus, Bioking nu a demonstrat contrariul. În orice caz, comparația între prețurile de achiziție ale Bioking și prețurile internaționale a demonstrat că prețurile Bioking erau, într-adevăr, denaturate și că acest fapt corespundea denaturării în ansamblu a pieței chineze. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (53) | Producătorul-exportator a susținut că stabilirea neîndeplinirii criteriului 1 din cauza regimului de rambursare a TVA din China ar fi incompatibilă cu normele GATT/OMC, întrucât erau permise diferite sisteme de rambursare a TVA în temeiul acestor norme și ele nu erau considerate a denatura prețurile pieței. Acest lucru ar fi confirmat de faptul că RPC nu și-a asumat niciun angajament special cu privire la sistemul de rambursare a TVA în cadrul protocolului său de aderare la OMC. În final, producătorul-exportator a susținut că TEP nu a fost respins din cauza sistemului de rambursare a TVA din China în nicio anchetă anterioară și că, prin urmare, acesta nu poate constitui un motiv de respingere a TEP nici în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(53)

Producătorul-exportator a susținut că stabilirea neîndeplinirii criteriului 1 din cauza regimului de rambursare a TVA din China ar fi incompatibilă cu normele GATT/OMC, întrucât erau permise diferite sisteme de rambursare a TVA în temeiul acestor norme și ele nu erau considerate a denatura prețurile pieței. Acest lucru ar fi confirmat de faptul că RPC nu și-a asumat niciun angajament special cu privire la sistemul de rambursare a TVA în cadrul protocolului său de aderare la OMC. În final, producătorul-exportator a susținut că TEP nu a fost respins din cauza sistemului de rambursare a TVA din China în nicio anchetă anterioară și că, prin urmare, acesta nu poate constitui un motiv de respingere a TEP nici în cadrul prezentei anchete.

| (54) | Fără a aduce atingere faptului că sunt permise diferite sisteme de rambursare a TVA în temeiul normelor GATT/OMC, în cazul de față s-a constatat că regimul chinez privind TVA determina, într-adevăr, scăderea prețurilor de export (nete) chineze și descuraja exporturile de anhidridă maleică din RPC. Prin urmare, și astfel cum s-a indicat în considerentul 43 de mai sus, s-a stabilit că prețurile interne ale Chinei erau mai scăzute, ceea ce a creat o denaturare a pieței. În consecință, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(54)

Fără a aduce atingere faptului că sunt permise diferite sisteme de rambursare a TVA în temeiul normelor GATT/OMC, în cazul de față s-a constatat că regimul chinez privind TVA determina, într-adevăr, scăderea prețurilor de export (nete) chineze și descuraja exporturile de anhidridă maleică din RPC. Prin urmare, și astfel cum s-a indicat în considerentul 43 de mai sus, s-a stabilit că prețurile interne ale Chinei erau mai scăzute, ceea ce a creat o denaturare a pieței. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

| (55) | În ceea ce privește afirmația potrivit căreia TEP nu a fost respins ca urmare a sistemului de rambursare a TVA din China în niciuna dintre anchetele anterioare, se reamintește că, în cadrul unei anchete anterioare (15), absența rambursării TVA a constituit un argument de susținere a unei evaluări negative în ceea ce privește TEP. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(55)

În ceea ce privește afirmația potrivit căreia TEP nu a fost respins ca urmare a sistemului de rambursare a TVA din China în niciuna dintre anchetele anterioare, se reamintește că, în cadrul unei anchete anterioare (15), absența rambursării TVA a constituit un argument de susținere a unei evaluări negative în ceea ce privește TEP. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

15

| (56) | Actuala anchetă a stabilit că prețurile anhidridei maleice plătite de Bioking, precum și prețurile din RPC în ansamblu nu reflectă valorile pieței, fiind, în mod sistematic, mai scăzute decât prețurile internaționale. Sistemul de rambursare a TVA din China a fost analizat ca o explicație a denaturării. Pentru fiecare anchetă, decizia privind TEP este luată în mod independent, pe baza circumstanțelor specifice și relevante pentru ancheta în cauză. Prezenta anchetă a stabilit că nu a fost îndeplinit criteriul 1 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, având în vedere circumstanțele specifice menționate mai sus. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(56)

Actuala anchetă a stabilit că prețurile anhidridei maleice plătite de Bioking, precum și prețurile din RPC în ansamblu nu reflectă valorile pieței, fiind, în mod sistematic, mai scăzute decât prețurile internaționale. Sistemul de rambursare a TVA din China a fost analizat ca o explicație a denaturării. Pentru fiecare anchetă, decizia privind TEP este luată în mod independent, pe baza circumstanțelor specifice și relevante pentru ancheta în cauză. Prezenta anchetă a stabilit că nu a fost îndeplinit criteriul 1 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, având în vedere circumstanțele specifice menționate mai sus. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (57) | După comunicarea concluziilor, reclamanții au reiterat că este îndoielnic faptul că investițiile producătorului-exportator în cursul perioadei de anchetă, inclusiv drepturile de utilizare a terenului, ar fi putut fi finanțate exclusiv de profiturile nedistribuite ale societății, în special din moment ce aceasta a plătit, de asemenea, dividende pentru exercițiul financiar 2013. Reclamanții au susținut, în continuare, că este posibil ca profiturile nedistribuite să fi fost dobândite ca urmare a unor impozite preferențiale anterioare, prin intermediul programului de promovare a industriilor de înaltă tehnologie din China. Totuși, aceste afirmații referitoare la al doilea criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu au fost susținute de niciun element de probă. Prin urmare, ele au fost respinse. |
| --- | --- |

(57)

După comunicarea concluziilor, reclamanții au reiterat că este îndoielnic faptul că investițiile producătorului-exportator în cursul perioadei de anchetă, inclusiv drepturile de utilizare a terenului, ar fi putut fi finanțate exclusiv de profiturile nedistribuite ale societății, în special din moment ce aceasta a plătit, de asemenea, dividende pentru exercițiul financiar 2013. Reclamanții au susținut, în continuare, că este posibil ca profiturile nedistribuite să fi fost dobândite ca urmare a unor impozite preferențiale anterioare, prin intermediul programului de promovare a industriilor de înaltă tehnologie din China. Totuși, aceste afirmații referitoare la al doilea criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu au fost susținute de niciun element de probă. Prin urmare, ele au fost respinse.

| (58) | De asemenea, reclamanții au susținut că producătorul-exportator nu ar fi respectat standardele internaționale de contabilitate, astfel cum sunt stabilite la a doua liniuță de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, întrucât acesta nu a înregistrat aprecierea și/sau deprecierea într-o tranzacție de schimb de active în care un drept de utilizare a terenului obținut anterior a fost schimbat cu unul mai favorabil. Cu toate acestea, evaluarea unui activ dobândit în urma unei tranzacții de schimb de active la valoarea contabilă a activului cedat (în locul valorii juste) reprezintă un tratament contabil recunoscut de standardele internaționale de contabilitate. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(58)

De asemenea, reclamanții au susținut că producătorul-exportator nu ar fi respectat standardele internaționale de contabilitate, astfel cum sunt stabilite la a doua liniuță de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, întrucât acesta nu a înregistrat aprecierea și/sau deprecierea într-o tranzacție de schimb de active în care un drept de utilizare a terenului obținut anterior a fost schimbat cu unul mai favorabil. Cu toate acestea, evaluarea unui activ dobândit în urma unei tranzacții de schimb de active la valoarea contabilă a activului cedat (în locul valorii juste) reprezintă un tratament contabil recunoscut de standardele internaționale de contabilitate. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (59) | Reclamanții au susținut, pe de altă parte, că a doua liniuță de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu ar fi respectată, întrucât conturile producătorului-exportator au fost pregătite și auditate în conformitate cu standardele de contabilitate din China, care ar fi diferite de standardele internaționale de contabilitate prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că, în pofida faptului că referințele statutare vizau numai standardele de contabilitate din China, standardele de contabilitate aplicate de producătorul-exportator erau în conformitate cu standardele internaționale. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(59)

Reclamanții au susținut, pe de altă parte, că a doua liniuță de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu ar fi respectată, întrucât conturile producătorului-exportator au fost pregătite și auditate în conformitate cu standardele de contabilitate din China, care ar fi diferite de standardele internaționale de contabilitate prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că, în pofida faptului că referințele statutare vizau numai standardele de contabilitate din China, standardele de contabilitate aplicate de producătorul-exportator erau în conformitate cu standardele internaționale. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (60) | În final, reclamanții au susținut că nu ar fi trebuit să se evalueze de către Comisie prețul achitat pentru drepturile de utilizare a terenului în raport cu prețurile de referință din RPC, ci cu prețurile terenului din țări terțe precum Taiwan, Indonezia și India. Reclamanții au susținut, în continuare, că este posibil ca prețurile achitate pentru drepturile de utilizare a terenului să fi fost mai scăzute decât prețurile economiei de piață. Cu toate acestea, afirmația potrivit căreia prețurile drepturilor de utilizare a terenului erau inferioare prețurilor de pe piață nu a fost justificată și nici conformă cu constatările anchetei, care, dimpotrivă, a constatat că prețurile reflectau prețurile rezonabile de pe piața din RPC și erau în conformitate și cu un raport independent de evaluare. În final, în ceea ce privește sugestia reclamanților potrivit căreia drepturile de utilizare a terenului ar fi trebuit evaluate în comparație cu prețurile din țări terțe, se reamintește că o evaluare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază poate fi bazată pe prețurile din țări terțe, dar aceasta nu constituie o obligație. În orice caz, reclamanții nu au prezentat niciun motiv pentru a se pune la îndoială caracterul adecvat al utilizării raportului independent de evaluare. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(60)

În final, reclamanții au susținut că nu ar fi trebuit să se evalueze de către Comisie prețul achitat pentru drepturile de utilizare a terenului în raport cu prețurile de referință din RPC, ci cu prețurile terenului din țări terțe precum Taiwan, Indonezia și India. Reclamanții au susținut, în continuare, că este posibil ca prețurile achitate pentru drepturile de utilizare a terenului să fi fost mai scăzute decât prețurile economiei de piață. Cu toate acestea, afirmația potrivit căreia prețurile drepturilor de utilizare a terenului erau inferioare prețurilor de pe piață nu a fost justificată și nici conformă cu constatările anchetei, care, dimpotrivă, a constatat că prețurile reflectau prețurile rezonabile de pe piața din RPC și erau în conformitate și cu un raport independent de evaluare. În final, în ceea ce privește sugestia reclamanților potrivit căreia drepturile de utilizare a terenului ar fi trebuit evaluate în comparație cu prețurile din țări terțe, se reamintește că o evaluare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază poate fi bazată pe prețurile din țări terțe, dar aceasta nu constituie o obligație. În orice caz, reclamanții nu au prezentat niciun motiv pentru a se pune la îndoială caracterul adecvat al utilizării raportului independent de evaluare. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (61) | Având în vedere considerațiile de mai sus, precum și pe cele din comunicarea concluziilor pusă deja la dispoziția producătorului-exportator, acestuia nu i s-a putut acorda TEP în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(61)

Având în vedere considerațiile de mai sus, precum și pe cele din comunicarea concluziilor pusă deja la dispoziția producătorului-exportator, acestuia nu i s-a putut acorda TEP în cadrul prezentei anchete.

3.1.2.   Țara analogă

Țara analogă

| (62) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală ar trebui stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP. În acest scop, a trebuit să se selecteze o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”). |
| --- | --- |

(62)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală ar trebui stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP. În acest scop, a trebuit să se selecteze o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”).

| (63) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Argentina drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(63)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Argentina drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (64) | Comisia a contactat autoritățile din cinci țări potențial analoge (Argentina, Australia, Brazilia, Chile și India). Contactele cu producătorii potențiali din SUA au confirmat totuși faptul că nu a existat o producție de acid tartric în SUA. Pe baza informațiilor primite, Comisia a solicitat informații de la 26 de potențiali producători de produs similar din Argentina, din Australia, din Brazilia, din Chile și din India. |
| --- | --- |

(64)

Comisia a contactat autoritățile din cinci țări potențial analoge (Argentina, Australia, Brazilia, Chile și India). Contactele cu producătorii potențiali din SUA au confirmat totuși faptul că nu a existat o producție de acid tartric în SUA. Pe baza informațiilor primite, Comisia a solicitat informații de la 26 de potențiali producători de produs similar din Argentina, din Australia, din Brazilia, din Chile și din India.

| (65) | Un singur producător din Australia a răspuns și a furnizat Comisiei informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(65)

Un singur producător din Australia a răspuns și a furnizat Comisiei informațiile solicitate.

| (66) | Ancheta a stabilit că producția internă a Australiei este în concurență cel puțin cu importurile de acid tartric din RPC. Nu existau taxe în vigoare pentru importurile de acid tartric. Astfel cum se precizează în considerentele 36 și 37, acidul tartric produs de singurul producător cooperant din Australia a fost considerat similar cu produsul fabricat și exportat de RPC, deși există o diferență în procesul de fabricare. Pe baza informațiilor disponibile, piața internă din Australia a fost considerată, prin urmare, adecvată pentru stabilirea valorii normale. |
| --- | --- |

(66)

Ancheta a stabilit că producția internă a Australiei este în concurență cel puțin cu importurile de acid tartric din RPC. Nu existau taxe în vigoare pentru importurile de acid tartric. Astfel cum se precizează în considerentele 36 și 37, acidul tartric produs de singurul producător cooperant din Australia a fost considerat similar cu produsul fabricat și exportat de RPC, deși există o diferență în procesul de fabricare. Pe baza informațiilor disponibile, piața internă din Australia a fost considerată, prin urmare, adecvată pentru stabilirea valorii normale.

| (67) | Producătorul-exportator a susținut că prețurile de export ale acidului tartric din Argentina, din Australia și din SUA sunt mult mai scăzute decât prețurile de export ale Bioking și că, prin urmare, utilizarea prețurilor respective ar confirma absența dumpingului. Afirmația nu este relevantă, întrucât o țară analogă nu este selectată în funcție de nivelul prețurilor sale de export. În plus, un singur producător din țările potențial analoge a oferit cooperarea necesară. Producătorul-exportator a făcut afirmații suplimentare cu privire la definiția produsului. Acestea sunt abordate în considerentele 34-38 de mai sus. |
| --- | --- |

(67)

Producătorul-exportator a susținut că prețurile de export ale acidului tartric din Argentina, din Australia și din SUA sunt mult mai scăzute decât prețurile de export ale Bioking și că, prin urmare, utilizarea prețurilor respective ar confirma absența dumpingului. Afirmația nu este relevantă, întrucât o țară analogă nu este selectată în funcție de nivelul prețurilor sale de export. În plus, un singur producător din țările potențial analoge a oferit cooperarea necesară. Producătorul-exportator a făcut afirmații suplimentare cu privire la definiția produsului. Acestea sunt abordate în considerentele 34-38 de mai sus.

| (68) | Având în vedere faptul că un singur producător dintr-o țară potențial analogă a cooperat și ținând cont că Australia este considerată a avea o piață analogă corespunzătoare, Comisia a selectat Australia ca țară analogă în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(68)

Având în vedere faptul că un singur producător dintr-o țară potențial analogă a cooperat și ținând cont că Australia este considerată a avea o piață analogă corespunzătoare, Comisia a selectat Australia ca țară analogă în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

3.1.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (69) | În cadrul ultimei reexaminări intermediare a măsurilor în vigoare aplicabile RPC, cu excepția Bioking (16), Argentina a fost selectată ca țară analogă. Valoarea normală s-a bazat pe o valoare construită ce reflecta diferențele obiective dintre metodele de producție din Argentina și din RPC, care s-au dovedit a avea un impact semnificativ asupra prețurilor și a costurilor. În cazul de față, diferența dintre metoda de producție din Australia și cea din RPC este, de asemenea, prezentă. Ancheta nu a dezvăluit circumstanțe care să justifice o abordare diferită de cea urmată în reexaminarea intermediară. De asemenea, părțile interesate nu au formulat nicio observație în această privință. Prin urmare, se consideră că valoarea normală ar trebui să se bazeze pe o valoare normală construită în Australia, care să reflecte diferențele obiective dintre metodele de producție din Australia și cele din RPC. |
| --- | --- |

(69)

În cadrul ultimei reexaminări intermediare a măsurilor în vigoare aplicabile RPC, cu excepția Bioking (16), Argentina a fost selectată ca țară analogă. Valoarea normală s-a bazat pe o valoare construită ce reflecta diferențele obiective dintre metodele de producție din Argentina și din RPC, care s-au dovedit a avea un impact semnificativ asupra prețurilor și a costurilor. În cazul de față, diferența dintre metoda de producție din Australia și cea din RPC este, de asemenea, prezentă. Ancheta nu a dezvăluit circumstanțe care să justifice o abordare diferită de cea urmată în reexaminarea intermediară. De asemenea, părțile interesate nu au formulat nicio observație în această privință. Prin urmare, se consideră că valoarea normală ar trebui să se bazeze pe o valoare normală construită în Australia, care să reflecte diferențele obiective dintre metodele de producție din Australia și cele din RPC.

16

| (70) | În acest scop, Comisia a folosit prețul anhidridei maleice, astfel cum a fost identificat în Taiwan în scopul stabilirii TEP (a se vedea considerentul 42), ca punct de plecare pentru calculul costurilor de producție. S-a stabilit o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”), precum și pentru profit, pe baza datelor reale ale producătorului din țara analogă. |
| --- | --- |

(70)

În acest scop, Comisia a folosit prețul anhidridei maleice, astfel cum a fost identificat în Taiwan în scopul stabilirii TEP (a se vedea considerentul 42), ca punct de plecare pentru calculul costurilor de producție. S-a stabilit o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”), precum și pentru profit, pe baza datelor reale ale producătorului din țara analogă.

| (71) | Singurul producător cooperant din Australia a fabricat și a vândut un singur tip de produs, care era identic cu unul dintre tipurile de produse vândute la export către Uniune de producătorul-exportator. Comisia a utilizat valoarea normală construită a tipului de acid tartric produs și vândut în Australia ca fiind corespunzătoare tuturor tipurilor de acid tartric vândute și exportate de Bioking către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Abordarea a fost considerată adecvată în cazul de față, deoarece procesul de producție pentru toate tipurile de acid tartric vândute și exportate de Bioking către Uniune în cursul perioadei de anchetă era, în esență, identic, iar examinarea procesului de producție nu a arătat practic nicio diferență în ceea ce privește costul lor de producție. |
| --- | --- |

(71)

Singurul producător cooperant din Australia a fabricat și a vândut un singur tip de produs, care era identic cu unul dintre tipurile de produse vândute la export către Uniune de producătorul-exportator. Comisia a utilizat valoarea normală construită a tipului de acid tartric produs și vândut în Australia ca fiind corespunzătoare tuturor tipurilor de acid tartric vândute și exportate de Bioking către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Abordarea a fost considerată adecvată în cazul de față, deoarece procesul de producție pentru toate tipurile de acid tartric vândute și exportate de Bioking către Uniune în cursul perioadei de anchetă era, în esență, identic, iar examinarea procesului de producție nu a arătat practic nicio diferență în ceea ce privește costul lor de producție.

3.1.4.   Prețul de export

Prețul de export

| (72) | Producătorul-exportator a exportat direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețul de export era bazat pe prețul plătit efectiv sau de plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(72)

Producătorul-exportator a exportat direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețul de export era bazat pe prețul plătit efectiv sau de plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.1.5.   Comparația

Comparația

| (73) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export ale producătorului-exportator pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(73)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export ale producătorului-exportator pe o bază franco fabrică.

| (74) | Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări în ceea ce privește TVA nerambursabilă aferentă exportului, manipularea, încărcarea, cheltuielile de transport și cele auxiliare, transportul maritim, costurile de asigurare, costurile creditului, ambalarea, cheltuielile de garanție și de garantare, precum și taxele bancare. |
| --- | --- |

(74)

Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări în ceea ce privește TVA nerambursabilă aferentă exportului, manipularea, încărcarea, cheltuielile de transport și cele auxiliare, transportul maritim, costurile de asigurare, costurile creditului, ambalarea, cheltuielile de garanție și de garantare, precum și taxele bancare.

| (75) | În ceea ce privește ajustarea TVA nerambursabilă aferentă exportului, s-a constatat că pe piața internă a Chinei s-a rambursat un nivel mai scăzut al TVA din vânzările la export decât ceea ce se rambursează pentru vânzările interne. Pe această bază, valoarea normală în Australia a fost determinată prin adăugarea ratei nerambursabile a TVA aplicabile vânzărilor la export din RPC. |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește ajustarea TVA nerambursabilă aferentă exportului, s-a constatat că pe piața internă a Chinei s-a rambursat un nivel mai scăzut al TVA din vânzările la export decât ceea ce se rambursează pentru vânzările interne. Pe această bază, valoarea normală în Australia a fost determinată prin adăugarea ratei nerambursabile a TVA aplicabile vânzărilor la export din RPC.

3.1.6.   Observații referitoare la dumping formulate de părțile interesate după comunicarea concluziilor

Observații referitoare la dumping formulate de părțile interesate după comunicarea concluziilor

| (76) | În urma comunicării concluziilor definitive, s-au primit observații referitoare la dumping din partea producătorului-exportator și a reclamanților. |
| --- | --- |

(76)

În urma comunicării concluziilor definitive, s-au primit observații referitoare la dumping din partea producătorului-exportator și a reclamanților.

| (77) | Producătorul-exportator și-a reiterat afirmația anterioară conform căreia societății Bioking ar trebui să i se acorde TEP. |
| --- | --- |

(77)

Producătorul-exportator și-a reiterat afirmația anterioară conform căreia societății Bioking ar trebui să i se acorde TEP.

| (78) | În primul rând, el a susținut din nou că alegerea Taiwanului în scopul comparării prețurilor anhidridei maleice pe piața internă chineză nu este adecvată, întrucât prețurile anhidridei maleice din Taiwan sunt prea ridicate în comparație cu alte țări terțe. Cu toate acestea, astfel cum se menționează în considerentele 42 și 43, Taiwan este considerată a fi cea mai potrivită alegere și, după cum se explică în considerentul 43, piețele alternative examinate de Comisie indică chiar diferențe de preț mai ridicate decât cea existentă pentru Taiwan. În absența unor motive întemeiate pentru respingerea Taiwanului și a unei propuneri relevante pentru o alternativă mai bună, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(78)

În primul rând, el a susținut din nou că alegerea Taiwanului în scopul comparării prețurilor anhidridei maleice pe piața internă chineză nu este adecvată, întrucât prețurile anhidridei maleice din Taiwan sunt prea ridicate în comparație cu alte țări terțe. Cu toate acestea, astfel cum se menționează în considerentele 42 și 43, Taiwan este considerată a fi cea mai potrivită alegere și, după cum se explică în considerentul 43, piețele alternative examinate de Comisie indică chiar diferențe de preț mai ridicate decât cea existentă pentru Taiwan. În absența unor motive întemeiate pentru respingerea Taiwanului și a unei propuneri relevante pentru o alternativă mai bună, această afirmație a fost respinsă.

| (79) | Bioking a afirmat, de asemenea, că proximitatea geografică nu poate fi un factor decisiv pentru alegerea pieței comparabile și că datele pot fi denaturate de o intervenție guvernamentală directă sau indirectă. Bioking nu a furnizat însă dovezi în sprijinul presupusei intervenții a guvernului din Taiwan și, prin urmare, această afirmație este respinsă. |
| --- | --- |

(79)

Bioking a afirmat, de asemenea, că proximitatea geografică nu poate fi un factor decisiv pentru alegerea pieței comparabile și că datele pot fi denaturate de o intervenție guvernamentală directă sau indirectă. Bioking nu a furnizat însă dovezi în sprijinul presupusei intervenții a guvernului din Taiwan și, prin urmare, această afirmație este respinsă.

| (80) | În al doilea rând, această societate și-a reiterat argumentul în favoarea utilizării prețurilor de export ale anhidridei maleice în locul prețurilor practicate pe piața internă, fără a oferi argumente diferite față de cele deja abordate în considerentele 48 și 49. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(80)

În al doilea rând, această societate și-a reiterat argumentul în favoarea utilizării prețurilor de export ale anhidridei maleice în locul prețurilor practicate pe piața internă, fără a oferi argumente diferite față de cele deja abordate în considerentele 48 și 49. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (81) | În al treilea rând, s-a afirmat din nou că impactul TVA calculat de Comisie a fost supraestimat și că, în cazul în care acesta ar fi calculat în mod diferit, diferența de preț dintre prețurile anhidridei maleice pe piața internă din China și pe cea din Taiwan ar fi nesemnificativă. Cu toate acestea, în absența unor noi argumente întemeiate, explicația oferită în considerentul 50 rămâne valabilă și, prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(81)

În al treilea rând, s-a afirmat din nou că impactul TVA calculat de Comisie a fost supraestimat și că, în cazul în care acesta ar fi calculat în mod diferit, diferența de preț dintre prețurile anhidridei maleice pe piața internă din China și pe cea din Taiwan ar fi nesemnificativă. Cu toate acestea, în absența unor noi argumente întemeiate, explicația oferită în considerentul 50 rămâne valabilă și, prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (82) | În al patrulea rând, denaturarea datorată intervenției statului asupra prețurilor benzenului a fost încă o dată contestată. Întrucât nu a fost prezentat niciun element nou față de cele deja abordate în considerentele 50-52, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(82)

În al patrulea rând, denaturarea datorată intervenției statului asupra prețurilor benzenului a fost încă o dată contestată. Întrucât nu a fost prezentat niciun element nou față de cele deja abordate în considerentele 50-52, această afirmație a fost respinsă.

| (83) | În sfârșit, în ceea ce privește cererea de acordare a TEP, producătorul-exportator a reiterat că regimul de rambursare a TVA din China este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 și cu Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii, fără a furniza elemente noi față de cele deja abordate în considerentele 53-55. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă, iar Comisia și-a reiterat concluzia exprimată în considerentul 61, conform căreia producătorului-exportator nu i-a putut fi acordat TEP în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(83)

În sfârșit, în ceea ce privește cererea de acordare a TEP, producătorul-exportator a reiterat că regimul de rambursare a TVA din China este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 și cu Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii, fără a furniza elemente noi față de cele deja abordate în considerentele 53-55. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă, iar Comisia și-a reiterat concluzia exprimată în considerentul 61, conform căreia producătorului-exportator nu i-a putut fi acordat TEP în cadrul prezentei anchete.

| (84) | Aceeași parte și-a repetat încă o dată argumentul conform căruia prețul anhidridei maleice în Taiwan nu este adecvat pentru determinarea valorii normale construite, prețul de export din SUA către Mexic constituind o bază mai bună. Astfel cum s-a explicat deja în considerentul 49 de mai sus, comparația prețurilor a fost efectuată pe baza cea mai comparabilă, prin compararea prețurilor de pe piața internă cu condiții de livrare similare pe piețe similare și apropiate din punct de vedere geografic. Exportatorul nu a furnizat elemente de probă în sprijinul afirmației sale conform căreia prețurile de export din SUA către Mexic ar constitui o bază mai bună pentru comparație. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(84)

Aceeași parte și-a repetat încă o dată argumentul conform căruia prețul anhidridei maleice în Taiwan nu este adecvat pentru determinarea valorii normale construite, prețul de export din SUA către Mexic constituind o bază mai bună. Astfel cum s-a explicat deja în considerentul 49 de mai sus, comparația prețurilor a fost efectuată pe baza cea mai comparabilă, prin compararea prețurilor de pe piața internă cu condiții de livrare similare pe piețe similare și apropiate din punct de vedere geografic. Exportatorul nu a furnizat elemente de probă în sprijinul afirmației sale conform căreia prețurile de export din SUA către Mexic ar constitui o bază mai bună pentru comparație. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (85) | Reclamanții au prezentat observații cu privire la pretinsa extindere a capacității Bioking după perioada de anchetă. În primul rând, trebuie remarcat faptul că aceste evoluții ulterioare perioadei de anchetă nu sunt, în mod normal, luate în considerare. În plus, din moment ce noua unitate de producție menită să înlocuiască fabrica existentă era în curs de construire în timpul anchetei, nu existau date privind capacitatea totală a Bioking după finalizarea sa. Prin urmare, această afirmație nu a putut fi luată în considerare și a fost respinsă. |
| --- | --- |

(85)

Reclamanții au prezentat observații cu privire la pretinsa extindere a capacității Bioking după perioada de anchetă. În primul rând, trebuie remarcat faptul că aceste evoluții ulterioare perioadei de anchetă nu sunt, în mod normal, luate în considerare. În plus, din moment ce noua unitate de producție menită să înlocuiască fabrica existentă era în curs de construire în timpul anchetei, nu existau date privind capacitatea totală a Bioking după finalizarea sa. Prin urmare, această afirmație nu a putut fi luată în considerare și a fost respinsă.

| (86) | Reclamanții au contestat, de asemenea, metodologia utilizată pentru calcularea marjei de dumping a Hangzhou Bioking, care a fost aceeași cu cea aplicată în cadrul ultimei reexaminări intermediare și care a implicat o construire a valorii normale în locul utilizării prețurilor reale. Ei au susținut, de asemenea, că, dacă ar fi fost utilizate prețurile reale ale producătorului din țara analogă, nivelul taxei antidumping calculate pentru Hangzhou Bioking ar fi putut fi și mai ridicat. Astfel cum s-a explicat în considerentul 69, ancheta nu a dezvăluit circumstanțe care să justifice o abordare diferită de cea urmată în cadrul reexaminării intermediare. Nici părțile interesate nu au prezentat argumente în acest sens. Prin urmare, se susține în continuare că valoarea normală ar trebui să se bazeze pe o valoare normală construită în Australia, care să reflecte diferențele obiective dintre metodele de producție din Australia și cele din RPC. |
| --- | --- |

(86)

Reclamanții au contestat, de asemenea, metodologia utilizată pentru calcularea marjei de dumping a Hangzhou Bioking, care a fost aceeași cu cea aplicată în cadrul ultimei reexaminări intermediare și care a implicat o construire a valorii normale în locul utilizării prețurilor reale. Ei au susținut, de asemenea, că, dacă ar fi fost utilizate prețurile reale ale producătorului din țara analogă, nivelul taxei antidumping calculate pentru Hangzhou Bioking ar fi putut fi și mai ridicat. Astfel cum s-a explicat în considerentul 69, ancheta nu a dezvăluit circumstanțe care să justifice o abordare diferită de cea urmată în cadrul reexaminării intermediare. Nici părțile interesate nu au prezentat argumente în acest sens. Prin urmare, se susține în continuare că valoarea normală ar trebui să se bazeze pe o valoare normală construită în Australia, care să reflecte diferențele obiective dintre metodele de producție din Australia și cele din RPC.

3.1.7.   Marja de dumping

Marja de dumping

| (87) | Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat, astfel cum s-a stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(87)

Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat, astfel cum s-a stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (88) | Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul „CIF” (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:






  Societatea | Marja de dumping definitivă |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 42,8 % |

(88)

Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul „CIF” (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:

Societatea

Marja de dumping definitivă

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

42,8 %

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   OBSERVAȚIE PRELIMINARĂ

| (89) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 1 de mai sus, în cursul perioadei examinate au fost în vigoare taxe antidumping pentru importurile de acid tartric din RPC, cu excepția importurilor de la Bioking, care au făcut obiectul unui nivel zero al taxei. Măsurile în vigoare au fost menținute ultima dată în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în 2012, astfel cum se menționează în considerentul 3 de mai sus. Reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor a constatat că măsurile în vigoare au protejat, într-o mare măsură, industria din Uniune de efectele importurilor care fac obiectul unui dumping și s-a concluzionat că reapariția prejudiciului este probabilă în cazul încetării măsurilor. |
| --- | --- |

(89)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 1 de mai sus, în cursul perioadei examinate au fost în vigoare taxe antidumping pentru importurile de acid tartric din RPC, cu excepția importurilor de la Bioking, care au făcut obiectul unui nivel zero al taxei. Măsurile în vigoare au fost menținute ultima dată în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în 2012, astfel cum se menționează în considerentul 3 de mai sus. Reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor a constatat că măsurile în vigoare au protejat, într-o mare măsură, industria din Uniune de efectele importurilor care fac obiectul unui dumping și s-a concluzionat că reapariția prejudiciului este probabilă în cazul încetării măsurilor.

| (90) | Ancheta actuală vizează numai importurile care fac obiectul unui dumping de la Bioking, volumul acestora și efectul lor asupra prețurilor de pe piața Uniunii și asupra industriei din Uniune. Cu toate acestea, efectul importurilor de la Bioking a fost evaluat în contextul efectelor măsurilor aflate în vigoare, care protejează industria din Uniune de efectele nocive ale importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din restul RPC. |
| --- | --- |

(90)

Ancheta actuală vizează numai importurile care fac obiectul unui dumping de la Bioking, volumul acestora și efectul lor asupra prețurilor de pe piața Uniunii și asupra industriei din Uniune. Cu toate acestea, efectul importurilor de la Bioking a fost evaluat în contextul efectelor măsurilor aflate în vigoare, care protejează industria din Uniune de efectele nocive ale importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din restul RPC.

| (91) | Având în vedere faptul că un singur producător-exportator a făcut obiectul anchetei actuale, toate cifrele legate de datele comerciale confidențiale au trebuit indexate din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(91)

Având în vedere faptul că un singur producător-exportator a făcut obiectul anchetei actuale, toate cifrele legate de datele comerciale confidențiale au trebuit indexate din motive de confidențialitate.

4.2.   DEFINIREA INDUSTRIEI DIN UNIUNE ȘI A PRODUCȚIEI DIN UNIUNE

| (92) | Produsul similar a fost fabricat de nouă producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile furnizate de reclamant, în Uniune nu există alți producători de produs în cauză. Prin urmare, acești nouă producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(92)

Produsul similar a fost fabricat de nouă producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile furnizate de reclamant, în Uniune nu există alți producători de produs în cauză. Prin urmare, acești nouă producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (93) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 23 000 de tone. Comisia a stabilit producția totală a Uniunii pe baza informațiilor furnizate în plângere, verificate încrucișat cu informațiile colectate în timpul verificărilor la fața locului la sediile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(93)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 23 000 de tone. Comisia a stabilit producția totală a Uniunii pe baza informațiilor furnizate în plângere, verificate încrucișat cu informațiile colectate în timpul verificărilor la fața locului la sediile producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (94) | Astfel cum se arată în considerentele 15-20 de mai sus, în eșantion au fost selectați trei producători din Uniune, reprezentând aproximativ 56 % din producția totală a Uniunii de produs similar. |
| --- | --- |

(94)

Astfel cum se arată în considerentele 15-20 de mai sus, în eșantion au fost selectați trei producători din Uniune, reprezentând aproximativ 56 % din producția totală a Uniunii de produs similar.

4.3.   CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII

| (95) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza: (i) volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii obținut de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și din plângere, în cazul celorlalți producători din Uniune (datele reale ale reclamanților și estimări pentru alți producători din Uniune); (ii) a volumului total de importuri din RPC rezultat din baza de date a exporturilor din China, precum și de la producătorul-exportator în cauză și (iii) a volumului importurilor din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat. |
| --- | --- |

(95)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza: (i) volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii obținut de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și din plângere, în cazul celorlalți producători din Uniune (datele reale ale reclamanților și estimări pentru alți producători din Uniune); (ii) a volumului total de importuri din RPC rezultat din baza de date a exporturilor din China, precum și de la producătorul-exportator în cauză și (iii) a volumului importurilor din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat.

| (96) | În cazul de față, totalul importurilor din RPC nu a putut fi determinat în mod fiabil pe baza datelor Eurostat. Volumele raportate de producătorul-exportator în cauză erau substanțial mai ridicate decât totalul importurilor din RPC, conform datelor Eurostat, pentru fiecare an din perioada examinată. Pe această bază, datele înregistrate de Eurostat provenind din RPC nu au putut fi utilizate. În același timp, volumul raportat de producătorul-exportator în cauză era în conformitate cu volumul indicat în baza de date chineză. |
| --- | --- |

(96)

În cazul de față, totalul importurilor din RPC nu a putut fi determinat în mod fiabil pe baza datelor Eurostat. Volumele raportate de producătorul-exportator în cauză erau substanțial mai ridicate decât totalul importurilor din RPC, conform datelor Eurostat, pentru fiecare an din perioada examinată. Pe această bază, datele înregistrate de Eurostat provenind din RPC nu au putut fi utilizate. În același timp, volumul raportat de producătorul-exportator în cauză era în conformitate cu volumul indicat în baza de date chineză.

| (97) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total la nivelul Uniunii | 29 112 425 | 30 780 763 | 30 053 279 | 25 853 923 |
| Indice | 100 | 106 | 103 | 89 |
| Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion și ale producătorului-exportator, baza de date a exporturilor din China, Eurostat. |

(97)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (kg)

Consumul la nivelul Uniunii (kg)

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Consumul total la nivelul Uniunii

29 112 425

30 780 763

30 053 279

25 853 923

Indice

100

106

103

89

Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion și ale producătorului-exportator, baza de date a exporturilor din China, Eurostat.

Sursă:

| (98) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii s-a redus cu 11 %. Consumul a crescut inițial cu 6 % între 2011 și 2012, dar ulterior a scăzut cu 3 % în 2013 și cu 14 % în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(98)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii s-a redus cu 11 %. Consumul a crescut inițial cu 6 % între 2011 și 2012, dar ulterior a scăzut cu 3 % în 2013 și cu 14 % în perioada de anchetă.

4.4.   IMPORTURILE CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING DE LA BIOKING

4.4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking

Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking

| (99) | Comisia a stabilit volumul total al importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking pe baza datelor proprii. |
| --- | --- |

(99)

Comisia a stabilit volumul total al importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking pe baza datelor proprii.

| (100) | Importurile în Uniune de la Bioking au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor și cota de piață | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor (indice) | 100 | 115 | 136 | 125 |
| Cota de piață (indice) | 100 | 108 | 132 | 141 |
| Sursă: date de la producătorul-exportator. |

(100)

Importurile în Uniune de la Bioking au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Volumul importurilor (indice)

100

115

136

125

Cota de piață (indice)

100

108

132

141

Sursă: date de la producătorul-exportator.

Sursă:

| (101) | Volumele importurilor de la Bioking care fac obiectul unui dumping pentru produsul în cauză în Uniune au crescut cu 25 % în cursul perioadei examinate: acestea au crescut cu 36 % din 2011 până în 2013, după care au scăzut cu 11 % între 2013 și finalul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(101)

Volumele importurilor de la Bioking care fac obiectul unui dumping pentru produsul în cauză în Uniune au crescut cu 25 % în cursul perioadei examinate: acestea au crescut cu 36 % din 2011 până în 2013, după care au scăzut cu 11 % între 2013 și finalul perioadei de anchetă.

| (102) | Această creștere a volumelor de import a avut ca rezultat o creștere generală substanțială a cotei de piață a Bioking, de 41 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(102)

Această creștere a volumelor de import a avut ca rezultat o creștere generală substanțială a cotei de piață a Bioking, de 41 % în cursul perioadei examinate.

4.4.2.   Prețurile importurilor de la Bioking care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor de la Bioking care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor

| (103) | Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor de la Bioking pe baza datelor proprii, prin împărțirea valorii totale a importurilor la volumul total al importurilor respective. |
| --- | --- |

(103)

Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor de la Bioking pe baza datelor proprii, prin împărțirea valorii totale a importurilor la volumul total al importurilor respective.

| (104) | Prețul mediu al importurilor de la Bioking care fac obiectul unui dumping în Uniune și care provin din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețurile de import (EUR/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de import (Bioking)
  Indice | 100 | 124 | 143 | 135 |
| Sursă: date de la producătorul-exportator. |

(104)

Prețul mediu al importurilor de la Bioking care fac obiectul unui dumping în Uniune și care provin din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețurile de import (EUR/kg)

Prețurile de import (EUR/kg)

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Prețul mediu de import (Bioking)

Indice

100

124

143

135

Sursă: date de la producătorul-exportator.

Sursă:

| (105) | Prețul mediu al importurilor produsului în cauză de la Bioking a scăzut cu 35 % în cursul perioadei examinate: el a crescut cu 43 % între 2011 și 2013, dar ulterior a scăzut cu 8 % între 2013 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(105)

Prețul mediu al importurilor produsului în cauză de la Bioking a scăzut cu 35 % în cursul perioadei examinate: el a crescut cu 43 % între 2011 și 2013, dar ulterior a scăzut cu 8 % între 2013 și perioada de anchetă.

| (106) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă comparând:






  — | prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(106)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă comparând:

—

prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

| — | prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale importurilor de la Bioking percepute de la primul client independent pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

—

prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale importurilor de la Bioking percepute de la primul client independent pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

| (107) | Comparația prețurilor a fost realizată în funcție de tipul de produs pentru tranzacții efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare, după caz. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 10,3 % pentru importurile care fac obiectul unui dumping de la Bioking pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(107)

Comparația prețurilor a fost realizată în funcție de tipul de produs pentru tranzacții efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare, după caz. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 10,3 % pentru importurile care fac obiectul unui dumping de la Bioking pe piața din Uniune.

4.5.   SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE

4.5.1.   Observații generale

Observații generale

| (108) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(108)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

| (109) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din plângere, a răspunsurilor la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a bazei de date a exporturilor din China și pe baza Eurostat. Datele cu privire la indicatorii macroeconomici au vizat toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele cu privire la indicatorii microeconomici au vizat producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(109)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din plângere, a răspunsurilor la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a bazei de date a exporturilor din China și pe baza Eurostat. Datele cu privire la indicatorii macroeconomici au vizat toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele cu privire la indicatorii microeconomici au vizat producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

| (110) | Indicatorii macroeconomici analizați sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(110)

Indicatorii macroeconomici analizați sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.5.2.   Indicatori macroeconomici

Indicatori macroeconomici

4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

| (111) | Producția totală, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (kg) | 27 290 291 | 25 626 300 | 22 837 500 | 22 808 454 |
| Indice | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Capacitatea de producție (kg) | 37 464 000 | 37 482 000 | 37 464 000 | 37 464 000 |
| Indice | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Rata de utilizare a capacității | 73 % | 68 % | 61 % | 61 % |
| Indice | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(111)

Producția totală, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Volumul producției (kg)

27 290 291

25 626 300

22 837 500

22 808 454

Indice

100

94

84

84

Capacitatea de producție (kg)

37 464 000

37 482 000

37 464 000

37 464 000

Indice

100

100

100

100

Rata de utilizare a capacității

73 %

68 %

61 %

61 %

Indice

100

94

84

84

Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (112) | În perioada examinată, volumul producției s-a redus cu 16 %: acesta a scăzut cu 6 % între 2011 și 2012 și cu încă 10 % în 2013, după care a rămas stabil din 2013 până în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(112)

În perioada examinată, volumul producției s-a redus cu 16 %: acesta a scăzut cu 6 % între 2011 și 2012 și cu încă 10 % în 2013, după care a rămas stabil din 2013 până în perioada de anchetă.

| (113) | Capacitatea de producție a fost estimată prin împărțirea volumului total al producției la rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Pe această bază, capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(113)

Capacitatea de producție a fost estimată prin împărțirea volumului total al producției la rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Pe această bază, capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas stabilă în cursul perioadei examinate.

| (114) | Rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Scăderea ratei de utilizare a capacității reflectă efectele negative ale scăderii producției. Pe această bază, este probabil ca industria din Uniune să întâmpine dificultăți în a-și acoperi costurile fixe pe termen lung. |
| --- | --- |

(114)

Rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Scăderea ratei de utilizare a capacității reflectă efectele negative ale scăderii producției. Pe această bază, este probabil ca industria din Uniune să întâmpine dificultăți în a-și acoperi costurile fixe pe termen lung.

4.5.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (115) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor
  Indice | 100 | 103 | 79 | 70 |
| Cota de piață
  Indice | 100 | 97 | 76 | 79 |
| Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(115)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 5

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Volumul vânzărilor

Indice

100

103

79

70

Cota de piață

Indice

100

97

76

79

Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (116) | În perioada examinată, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a scăzut cu 30 %: acesta a crescut cu 3 % între 2011 și 2012, dar ulterior a scăzut cu 33 % între 2012 și perioada de anchetă. Tendința negativă a fost în concordanță cu scăderea consumului, astfel cum se indică în considerentul 97, dar a fost mult mai pronunțată. |
| --- | --- |

(116)

În perioada examinată, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a scăzut cu 30 %: acesta a crescut cu 3 % între 2011 și 2012, dar ulterior a scăzut cu 33 % între 2012 și perioada de anchetă. Tendința negativă a fost în concordanță cu scăderea consumului, astfel cum se indică în considerentul 97, dar a fost mult mai pronunțată.

| (117) | Prin urmare, cota de piață a industriei din Uniune s-a redus în cursul perioadei examinate și, în ansamblu, a scăzut cu 21 %. În aceeași perioadă, importurile de la Bioking au crescut cu 25 % în volum și cota de piață corespunzătoare a crescut cu 41 %, astfel cum se menționează în considerentele 101 și 102 de mai sus. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, cota de piață a industriei din Uniune s-a redus în cursul perioadei examinate și, în ansamblu, a scăzut cu 21 %. În aceeași perioadă, importurile de la Bioking au crescut cu 25 % în volum și cota de piață corespunzătoare a crescut cu 41 %, astfel cum se menționează în considerentele 101 și 102 de mai sus.

4.5.2.3.   Creșterea

Creșterea

| (118) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut din 2012 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În pofida acestei scăderi, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking a crescut și a avut ca rezultat creșterea cotei de piață în aceeași perioadă. Prin urmare, în perioada examinată, industria din Uniune a pierdut o parte importantă a cotei sale de piață, în timp ce importurile în cauză au înregistrat o creștere a cotei de piață pe fundalul unei scăderi a consumului pe piața din Uniune. În același timp, volumul producției industriei din Uniune a scăzut mai mult decât consumul. |
| --- | --- |

(118)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut din 2012 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În pofida acestei scăderi, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking a crescut și a avut ca rezultat creșterea cotei de piață în aceeași perioadă. Prin urmare, în perioada examinată, industria din Uniune a pierdut o parte importantă a cotei sale de piață, în timp ce importurile în cauză au înregistrat o creștere a cotei de piață pe fundalul unei scăderi a consumului pe piața din Uniune. În același timp, volumul producției industriei din Uniune a scăzut mai mult decât consumul.

4.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (119) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 178 | 173 | 185 | 184 |
| Indice | 100 | 97 | 104 | 104 |
| Productivitate (kg/angajat) | 153 367 | 147 785 | 123 598 | 123 793 |
| Indice | 100 | 96 | 81 | 81 |
| Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(119)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Numărul de angajați

178

173

185

184

Indice

100

97

104

104

Productivitate (kg/angajat)

153 367

147 785

123 598

123 793

Indice

100

96

81

81

Sursă: plângerea, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (120) | Nivelul ocupării forței de muncă în cadrul industriei din Uniune a fost relativ stabil în cursul perioadei examinate: acesta a scăzut cu 3 % din 2011 până în 2012, apoi a crescut cu 7 % din 2012 până în 2013, după care a rămas stabil până la finalul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(120)

Nivelul ocupării forței de muncă în cadrul industriei din Uniune a fost relativ stabil în cursul perioadei examinate: acesta a scăzut cu 3 % din 2011 până în 2012, apoi a crescut cu 7 % din 2012 până în 2013, după care a rămas stabil până la finalul perioadei de anchetă.

| (121) | Productivitatea, măsurată ca producție în kilograme pe angajat, a scăzut semnificativ din cauza nivelurilor reduse ale producției și a unei ocupări a forței de muncă relativ stabile. În ansamblu, productivitatea a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(121)

Productivitatea, măsurată ca producție în kilograme pe angajat, a scăzut semnificativ din cauza nivelurilor reduse ale producției și a unei ocupări a forței de muncă relativ stabile. În ansamblu, productivitatea a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate.

4.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (122) | Marja de dumping stabilită în considerentul 88 era mai mare decât nivelul de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor de la producătorul-exportator în cauză. |
| --- | --- |

(122)

Marja de dumping stabilită în considerentul 88 era mai mare decât nivelul de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor de la producătorul-exportator în cauză.

de minimis

| (123) | S-a constatat că Bioking nu a practicat dumpingul în ancheta inițială, în cadrul căreia a obținut TEP, ceea ce a condus la aplicarea unei taxe zero, astfel cum este menționat în considerentul 1. În lipsa unui dumping prejudiciabil din partea Bioking, orice redresare în urma practicilor de dumping anterioare este relevantă numai în măsura în care se referă la practicile de dumping ale altor producători-exportatori chinezi, împotriva cărora s-au extins și s-au modificat măsuri prin intermediul mai multor reexaminări, astfel cum se menționează în considerentul 3. Măsurile respective sunt în prezent în vigoare, astfel cum se arată în considerentul 3. |
| --- | --- |

(123)

S-a constatat că Bioking nu a practicat dumpingul în ancheta inițială, în cadrul căreia a obținut TEP, ceea ce a condus la aplicarea unei taxe zero, astfel cum este menționat în considerentul 1. În lipsa unui dumping prejudiciabil din partea Bioking, orice redresare în urma practicilor de dumping anterioare este relevantă numai în măsura în care se referă la practicile de dumping ale altor producători-exportatori chinezi, împotriva cărora s-au extins și s-au modificat măsuri prin intermediul mai multor reexaminări, astfel cum se menționează în considerentul 3. Măsurile respective sunt în prezent în vigoare, astfel cum se arată în considerentul 3.

4.5.3.   Indicatori microeconomici

Indicatori microeconomici

4.5.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (124) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu
  Indice | 100 | 149 | 175 | 119 |
| Costul de producție unitar
  Indice | 100 | 141 | 165 | 109 |
| Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(124)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune

Prețurile de vânzare și costul de producție în Uniune

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Prețul de vânzare unitar mediu

Indice

100

149

175

119

Costul de producție unitar

Indice

100

141

165

109

Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (125) | Prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 75 % între 2011 și 2013, dar ulterior a scăzut cu 56 % între 2013 și perioada de anchetă. Prețurile importurilor care fac obiectul dumpingului de la Bioking au urmat o tendință asemănătoare cu cea a prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, astfel cum este indicat în considerentul 105 de mai sus. |
| --- | --- |

(125)

Prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 75 % între 2011 și 2013, dar ulterior a scăzut cu 56 % între 2013 și perioada de anchetă. Prețurile importurilor care fac obiectul dumpingului de la Bioking au urmat o tendință asemănătoare cu cea a prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, astfel cum este indicat în considerentul 105 de mai sus.

| (126) | Disponibilitatea materiei prime, și anume tartratul de calciu, care este fabricat din drojdie de vin și reprezintă aproximativ 60 % din costurile totale ale fabricării acidului tartric pentru industria din Uniune, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri de vin. Prin urmare, condițiile climatice favorabile sau nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu, care, la rândul său, are un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Trebuie remarcat faptul că anii 2012 și 2013 nu au fost ani buni pentru recolta de struguri de vin din Uniune, ceea ce a condus ulterior la o creștere a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după perioada de producție a vinului (fiind vorba despre un produs sezonier, efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În schimb, perioada de anchetă a fost un an bun de recoltare a vinului pentru Uniune și, prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale din perioada de anchetă au fost mai mici în comparație cu anul precedent. |
| --- | --- |

(126)

Disponibilitatea materiei prime, și anume tartratul de calciu, care este fabricat din drojdie de vin și reprezintă aproximativ 60 % din costurile totale ale fabricării acidului tartric pentru industria din Uniune, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri de vin. Prin urmare, condițiile climatice favorabile sau nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu, care, la rândul său, are un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Trebuie remarcat faptul că anii 2012 și 2013 nu au fost ani buni pentru recolta de struguri de vin din Uniune, ceea ce a condus ulterior la o creștere a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după perioada de producție a vinului (fiind vorba despre un produs sezonier, efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În schimb, perioada de anchetă a fost un an bun de recoltare a vinului pentru Uniune și, prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale din perioada de anchetă au fost mai mici în comparație cu anul precedent.

| (127) | Creșterea prețurilor de vânzare unitare medii (19 % în cursul perioadei examinate) a fost mai pronunțată decât creșterea costului de producție în cadrul aceleiași perioade (o creștere de 9 %). |
| --- | --- |

(127)

Creșterea prețurilor de vânzare unitare medii (19 % în cursul perioadei examinate) a fost mai pronunțată decât creșterea costului de producție în cadrul aceleiași perioade (o creștere de 9 %).

4.5.3.2.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (128) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Costurile medii cu forța de muncă pe angajat | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 41 048 | 41 418 | 40 542 | 40 914 |
| Indice | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(128)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

41 048

41 418

40 542

40 914

Indice

100

101

99

100

Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (129) | În cursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă pe angajat pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion au rămas stabile. Creșterea generală a costurilor cu forța de muncă (4,6 %) (17) și rata inflației (4,7 %) (18) din Uniune pe parcursul aceleiași perioade nu s-au reflectat în costurile medii cu forța de muncă. |
| --- | --- |

(129)

În cursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă pe angajat pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion au rămas stabile. Creșterea generală a costurilor cu forța de muncă (4,6 %) (17) și rata inflației (4,7 %) (18) din Uniune pe parcursul aceleiași perioade nu s-au reflectat în costurile medii cu forța de muncă.

17

18

4.5.3.3.   Stocurile

Stocurile

| (130) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocurile | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (kg) | 438 640 | 285 995 | 674 065 | 633 550 |
| Indice | 100 | 65 | 154 | 144 |
| Stocuri finale ca procent din producție | 3 % | 2 % | 5 % | 5 % |
| Indice | 100 | 68 | 181 | 169 |
| Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(130)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Stocurile

Stocurile

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Stocuri finale (kg)

438 640

285 995

674 065

633 550

Indice

100

65

154

144

Stocuri finale ca procent din producție

3 %

2 %

5 %

5 %

Indice

100

68

181

169

Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (131) | Nivelul stocurilor finale a crescut cu 44 % în cursul perioadei examinate: acestea au scăzut cu 35 % între 2011 și 2012, iar ulterior au crescut semnificativ între 2012 și finalul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(131)

Nivelul stocurilor finale a crescut cu 44 % în cursul perioadei examinate: acestea au scăzut cu 35 % între 2011 și 2012, iar ulterior au crescut semnificativ între 2012 și finalul perioadei de anchetă.

| (132) | Nivelul stocurilor a reprezentat 3 % din volumul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion în 2011 și s-a ridicat la 5 % la sfârșitul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(132)

Nivelul stocurilor a reprezentat 3 % din volumul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion în 2011 și s-a ridicat la 5 % la sfârșitul perioadei de anchetă.

4.5.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (133) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | 2 | 8 | 8 | 10 |
| Indice | 100 | 310 | 327 | 430 |
| Fluxul de lichidități (EUR) | 1 267 809 | 4 185 410 | 4 316 300 | 2 481 985 |
| Indice | 100 | 330 | 340 | 196 |
| Investițiile (EUR) | 539 710 | 474 594 | 409 323 | 500 659 |
| Indice | 100 | 88 | 76 | 93 |
| Randamentul investițiilor | 16 % | 80 % | 72 % | 47 % |
| Indice | 100 | 508 | 456 | 300 |
| Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(133)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

2

8

8

10

Indice

100

310

327

430

Fluxul de lichidități (EUR)

1 267 809

4 185 410

4 316 300

2 481 985

Indice

100

330

340

196

Investițiile (EUR)

539 710

474 594

409 323

500 659

Indice

100

88

76

93

Randamentul investițiilor

16 %

80 %

72 %

47 %

Indice

100

508

456

300

Sursă: date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (134) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În timpul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor de produs similar realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune către clienții neafiliați a crescut cu 8 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(134)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În timpul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor de produs similar realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune către clienții neafiliați a crescut cu 8 puncte procentuale.

| (135) | Ancheta a arătat că rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de elemente externe, precum condițiile climatice. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că rentabilitatea a crescut semnificativ în perioada examinată, ajungând la 10 % în perioada de anchetă și depășind astfel profitul țintă de 8 % al acestei industrii. |
| --- | --- |

(135)

Ancheta a arătat că rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de elemente externe, precum condițiile climatice. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că rentabilitatea a crescut semnificativ în perioada examinată, ajungând la 10 % în perioada de anchetă și depășind astfel profitul țintă de 8 % al acestei industrii.

| (136) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a crescut pe parcursul perioadei examinate: tendința fluxului net de lichidități a crescut între 2011 și 2013 și a scăzut în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(136)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a crescut pe parcursul perioadei examinate: tendința fluxului net de lichidități a crescut între 2011 și 2013 și a scăzut în perioada de anchetă.

| (137) | Investițiile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în producția de produs similar au scăzut cu 7 % în cursul perioadei examinate: acestea au scăzut cu 24 % între 2011 și 2013, iar ulterior au crescut cu 22 % în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(137)

Investițiile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în producția de produs similar au scăzut cu 7 % în cursul perioadei examinate: acestea au scăzut cu 24 % între 2011 și 2013, iar ulterior au crescut cu 22 % în perioada de anchetă.

| (138) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a crescut între 2011 și 2012, după care a scăzut între 2012 și finalul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(138)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a crescut între 2011 și 2012, după care a scăzut între 2012 și finalul perioadei de anchetă.

| (139) | Nu au existat indicii conform cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că majoritatea producătorilor incluși în eșantion erau societăți integrate. |
| --- | --- |

(139)

Nu au existat indicii conform cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că majoritatea producătorilor incluși în eșantion erau societăți integrate.

4.5.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (140) | Indicatorii de prejudiciu precum producția, volumul vânzărilor și cota de piață au arătat tendințe negative în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, tendințele respective nu au avut un impact negativ asupra situației financiare a industriei din Uniune în ansamblu. Dimpotrivă, rentabilitatea industriei Uniunii a arătat o tendință pozitivă constantă în cursul perioadei examinate și chiar a depășit profitul țintă în cursul perioadei de anchetă. Mai mult, alți indicatori financiari, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, au crescut, de asemenea, în perioada examinată. De asemenea, industria din Uniune a reușit să mărească ocuparea forței de muncă, chiar dacă nu în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(140)

Indicatorii de prejudiciu precum producția, volumul vânzărilor și cota de piață au arătat tendințe negative în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, tendințele respective nu au avut un impact negativ asupra situației financiare a industriei din Uniune în ansamblu. Dimpotrivă, rentabilitatea industriei Uniunii a arătat o tendință pozitivă constantă în cursul perioadei examinate și chiar a depășit profitul țintă în cursul perioadei de anchetă. Mai mult, alți indicatori financiari, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, au crescut, de asemenea, în perioada examinată. De asemenea, industria din Uniune a reușit să mărească ocuparea forței de muncă, chiar dacă nu în mod semnificativ.

| (141) | Astfel cum se menționează în considerentul 1, în cursul perioadei examinate taxele antidumping erau deja în vigoare pentru importurile de acid tartric din RPC, cu excepția societății Bioking. Taxele respective au protejat, în mare parte, industria din Uniune de efectele importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și, prin urmare, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune, fapt care a fost luat în considerare în cadrul anchetei actuale. Cu toate acestea, în acest caz particular industria din Uniune pare să se fi redresat în urma practicilor de dumping anterioare și, în pofida creșterii importante a importurilor și a cotei de piață ale producătorului-exportator în cauză, a înregistrat marje de profit ridicate în cursul perioadei de anchetă. În aceste circumstanțe, în pofida unei scăderi a volumului de vânzări și a cotei de piață a industriei din Uniune și recunoscând totodată că industria din Uniune a fost afectată negativ, într-o anumită măsură, de importurile care fac obiectul unui dumping de la Bioking, ancheta nu a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază. Această concluzie se bazează, în principal, pe faptul că toți indicatorii financiari au arătat tendințe pozitive și că industria din Uniune a reușit să mărească prețurile într-o mai mare măsură decât costul de producție, în pofida prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking, care subcotau prețurile industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(141)

Astfel cum se menționează în considerentul 1, în cursul perioadei examinate taxele antidumping erau deja în vigoare pentru importurile de acid tartric din RPC, cu excepția societății Bioking. Taxele respective au protejat, în mare parte, industria din Uniune de efectele importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și, prin urmare, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune, fapt care a fost luat în considerare în cadrul anchetei actuale. Cu toate acestea, în acest caz particular industria din Uniune pare să se fi redresat în urma practicilor de dumping anterioare și, în pofida creșterii importante a importurilor și a cotei de piață ale producătorului-exportator în cauză, a înregistrat marje de profit ridicate în cursul perioadei de anchetă. În aceste circumstanțe, în pofida unei scăderi a volumului de vânzări și a cotei de piață a industriei din Uniune și recunoscând totodată că industria din Uniune a fost afectată negativ, într-o anumită măsură, de importurile care fac obiectul unui dumping de la Bioking, ancheta nu a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază. Această concluzie se bazează, în principal, pe faptul că toți indicatorii financiari au arătat tendințe pozitive și că industria din Uniune a reușit să mărească prețurile într-o mai mare măsură decât costul de producție, în pofida prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping de la Bioking, care subcotau prețurile industriei din Uniune.

| (142) | Pe această bază, s-a concluzionat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(142)

Pe această bază, s-a concluzionat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important.

4.5.5.   Observații din partea părților interesate în urma comunicării concluziilor

Observații din partea părților interesate în urma comunicării concluziilor

| (143) | Părțile interesate au susținut că Comisia ar fi acordat în mod eronat o importanță mai mare anumitor indicatori de prejudiciu (de exemplu, rentabilitatea), în detrimentul altor indicatori la fel de relevanți. S-a susținut că ar fi trebuit să se acorde o atenție deosebită efectuării analizei prejudiciului în cazul unei industrii formate în întregime din IMM-uri, cum este cel al industriei acidului tartric din Uniune. |
| --- | --- |

(143)

Părțile interesate au susținut că Comisia ar fi acordat în mod eronat o importanță mai mare anumitor indicatori de prejudiciu (de exemplu, rentabilitatea), în detrimentul altor indicatori la fel de relevanți. S-a susținut că ar fi trebuit să se acorde o atenție deosebită efectuării analizei prejudiciului în cazul unei industrii formate în întregime din IMM-uri, cum este cel al industriei acidului tartric din Uniune.

| (144) | Comisia a efectuat analiza prejudiciului pe baza informațiilor disponibile, inclusiv pe baza răspunsurilor verificate ale celor trei societăți incluse în eșantion, care au primit chestionare concepute special pentru IMM-uri. În acest context, trebuie subliniat faptul că Comisia a efectuat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune, fără a acorda prioritate niciunuia dintre aceștia în detrimentul celorlalți, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(144)

Comisia a efectuat analiza prejudiciului pe baza informațiilor disponibile, inclusiv pe baza răspunsurilor verificate ale celor trei societăți incluse în eșantion, care au primit chestionare concepute special pentru IMM-uri. În acest context, trebuie subliniat faptul că Comisia a efectuat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune, fără a acorda prioritate niciunuia dintre aceștia în detrimentul celorlalți, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (145) | S-a afirmat că marja de dumping de 42,8 % a societății Bioking, fiind superioară taxei reziduale de 34,9 % impuse în prezent tuturor producătorilor chinezi, precum și taxelor individuale de 13,1 % și de 8,3 % aplicabile altor două societăți, ar fi trebuit să fie interpretată ca raportându-se la un prejudiciu semnificativ, în special având în vedere creșterea constantă a volumelor de import și a cotelor de piață. S-a afirmat, de asemenea, că Bioking ar fi beneficiat de o „scutire nejustificată” de domeniul de aplicare al măsurilor antidumping aflate în prezent în vigoare în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012. |
| --- | --- |

(145)

S-a afirmat că marja de dumping de 42,8 % a societății Bioking, fiind superioară taxei reziduale de 34,9 % impuse în prezent tuturor producătorilor chinezi, precum și taxelor individuale de 13,1 % și de 8,3 % aplicabile altor două societăți, ar fi trebuit să fie interpretată ca raportându-se la un prejudiciu semnificativ, în special având în vedere creșterea constantă a volumelor de import și a cotelor de piață. S-a afirmat, de asemenea, că Bioking ar fi beneficiat de o „scutire nejustificată” de domeniul de aplicare al măsurilor antidumping aflate în prezent în vigoare în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012.

| (146) | Marja de dumping a unui producător-exportator nu constituie, în sine, un indicator economic concludent al prejudiciului. Într-adevăr, faptul că importurile fac obiectul unui dumping nu implică în mod necesar că aceste importuri vor cauza un prejudiciu industriei interne. El reprezintă doar un vehicul prin care un producător-exportator poate obține o mai bună pătrundere pe piață (creșterea cotei de piață și a volumelor de import). Comisia a observat, de asemenea, că importurile societății Bioking în Uniune au fost excluse din domeniul de aplicare al măsurilor actuale printr-un act al Uniunii valabil din punct de vedere juridic, și anume Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012. Din aceste motive, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(146)

Marja de dumping a unui producător-exportator nu constituie, în sine, un indicator economic concludent al prejudiciului. Într-adevăr, faptul că importurile fac obiectul unui dumping nu implică în mod necesar că aceste importuri vor cauza un prejudiciu industriei interne. El reprezintă doar un vehicul prin care un producător-exportator poate obține o mai bună pătrundere pe piață (creșterea cotei de piață și a volumelor de import). Comisia a observat, de asemenea, că importurile societății Bioking în Uniune au fost excluse din domeniul de aplicare al măsurilor actuale printr-un act al Uniunii valabil din punct de vedere juridic, și anume Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012. Din aceste motive, argumentul a fost respins.

| (147) | Aceleași părți interesate au evidențiat faptul că, în timp ce industria din Uniune a înregistrat o scădere a vânzărilor și a cotei de piață în Uniune cu 30 % și, respectiv, cu 21 %, Bioking a fost în măsură, în aceeași perioadă, să-și mărească volumele de vânzări care fac obiectul unui dumping cu 25 % și cota de piață cu 41 %, ceea ce indică în mod clar un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(147)

Aceleași părți interesate au evidențiat faptul că, în timp ce industria din Uniune a înregistrat o scădere a vânzărilor și a cotei de piață în Uniune cu 30 % și, respectiv, cu 21 %, Bioking a fost în măsură, în aceeași perioadă, să-și mărească volumele de vânzări care fac obiectul unui dumping cu 25 % și cota de piață cu 41 %, ceea ce indică în mod clar un prejudiciu important.

| (148) | Într-adevăr, ancheta a indicat o creștere a volumelor și a cotelor de piață ale importurilor efectuate de Bioking. Cu toate acestea, cota de piață a industriei din Uniune a rămas la un nivel relativ ridicat în cursul perioadei examinate. Totuși, cota de piață și volumele de import nu sunt singurele elemente care au fost analizate pentru a se stabili dacă industria din Uniune a suferit sau nu un prejudiciu important. Astfel cum s-a menționat în considerentul 144 de mai sus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a efectuat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune, fără a acorda prioritate niciunuia dintre aceștia în detrimentul celorlalți. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(148)

Într-adevăr, ancheta a indicat o creștere a volumelor și a cotelor de piață ale importurilor efectuate de Bioking. Cu toate acestea, cota de piață a industriei din Uniune a rămas la un nivel relativ ridicat în cursul perioadei examinate. Totuși, cota de piață și volumele de import nu sunt singurele elemente care au fost analizate pentru a se stabili dacă industria din Uniune a suferit sau nu un prejudiciu important. Astfel cum s-a menționat în considerentul 144 de mai sus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a efectuat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune, fără a acorda prioritate niciunuia dintre aceștia în detrimentul celorlalți. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (149) | S-a afirmat, de asemenea, că scăderea volumului producției (16 % în cursul perioadei examinate) și a ratei de utilizare a capacității (16 % în cursul perioadei examinate) ar afecta rentabilitatea și ar pune în pericol sustenabilitatea industriei din Uniune pe termen lung, având în vedere incapacitatea sa de a acoperi costurile fixe; această evoluție este recunoscută de Comisie în considerentul 114. Părțile interesate au susținut, de asemenea, că, prin intermediul unei politici de prețuri care a subcotat în mod agresiv prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, Bioking a profitat efectiv de poziția sa de lider de piață, excluzând industria din Uniune din sectoare-cheie, cum ar fi sectorul construcțiilor, sectorul aditivilor alimentari sau cel al emulgatorilor. De asemenea, ele au afirmat că refuzul lor de a se angaja într-o competență agresivă la nivelul prețurilor cu importurile Bioking care fac obiectul unui dumping și alegerea lor de a vinde un produs de calitate superioară clienților dispuși să plătească un supliment pentru această calitate reprezintă o strategie defensivă legitimă. În același timp, aceste părți au subliniat că, având în vedere supracapacitatea Bioking, această strategie nu putea fi susținută pe termen lung, întrucât este de așteptat ca importurile chineze care fac obiectul unui dumping să inunde piața într-un ritm alert, sufocând oportunitățile de afaceri chiar și în cazul celui mai rentabil producător din Uniune inclus în eșantion. |
| --- | --- |

(149)

S-a afirmat, de asemenea, că scăderea volumului producției (16 % în cursul perioadei examinate) și a ratei de utilizare a capacității (16 % în cursul perioadei examinate) ar afecta rentabilitatea și ar pune în pericol sustenabilitatea industriei din Uniune pe termen lung, având în vedere incapacitatea sa de a acoperi costurile fixe; această evoluție este recunoscută de Comisie în considerentul 114. Părțile interesate au susținut, de asemenea, că, prin intermediul unei politici de prețuri care a subcotat în mod agresiv prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, Bioking a profitat efectiv de poziția sa de lider de piață, excluzând industria din Uniune din sectoare-cheie, cum ar fi sectorul construcțiilor, sectorul aditivilor alimentari sau cel al emulgatorilor. De asemenea, ele au afirmat că refuzul lor de a se angaja într-o competență agresivă la nivelul prețurilor cu importurile Bioking care fac obiectul unui dumping și alegerea lor de a vinde un produs de calitate superioară clienților dispuși să plătească un supliment pentru această calitate reprezintă o strategie defensivă legitimă. În același timp, aceste părți au subliniat că, având în vedere supracapacitatea Bioking, această strategie nu putea fi susținută pe termen lung, întrucât este de așteptat ca importurile chineze care fac obiectul unui dumping să inunde piața într-un ritm alert, sufocând oportunitățile de afaceri chiar și în cazul celui mai rentabil producător din Uniune inclus în eșantion.

| (150) | Ancheta a confirmat că Bioking și-a mărit cota de piață și a subcotat prețurile, ceea ce a condus la o reducere a volumului de producție și a ratei de utilizare a capacității, precum și la pierderea de către industria din Uniune a unor clienți importanți din anumite sectoare industriale. Cu toate acestea, conform celor confirmate de reclamanții înșiși, această situație a rezultat în urma unei decizii comerciale raționale a industriei din Uniune de a alege să obțină marje de profit mai ridicate în detrimentul cotei de piață. Această situație nu poate fi considerată un indicator al unui prejudiciu important. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(150)

Ancheta a confirmat că Bioking și-a mărit cota de piață și a subcotat prețurile, ceea ce a condus la o reducere a volumului de producție și a ratei de utilizare a capacității, precum și la pierderea de către industria din Uniune a unor clienți importanți din anumite sectoare industriale. Cu toate acestea, conform celor confirmate de reclamanții înșiși, această situație a rezultat în urma unei decizii comerciale raționale a industriei din Uniune de a alege să obțină marje de profit mai ridicate în detrimentul cotei de piață. Această situație nu poate fi considerată un indicator al unui prejudiciu important. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (151) | Reclamanții au susținut, de asemenea, că rata de rentabilitate, astfel cum a fost calculată de Comisie, a ascuns tendințele reale ale nivelurilor de profit efective ale industriei din Uniune, dat fiind faptul că nu toate societățile incluse în eșantion au fost în măsură să prezinte cifre pozitive ale profitului. Aceste părți interesate au contestat metodologia utilizată de Comisie pentru a calcula rata de rentabilitate, susținând că nivelurile de rentabilitate stabilite de Comisie în scopul efectuării analizei prejudiciului erau în mod evident denaturate de prezența unui producător din Uniune relativ important în cadrul eșantionului, care a fost în măsură să realizeze economii de scară, spre deosebire de societățile mai mici incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(151)

Reclamanții au susținut, de asemenea, că rata de rentabilitate, astfel cum a fost calculată de Comisie, a ascuns tendințele reale ale nivelurilor de profit efective ale industriei din Uniune, dat fiind faptul că nu toate societățile incluse în eșantion au fost în măsură să prezinte cifre pozitive ale profitului. Aceste părți interesate au contestat metodologia utilizată de Comisie pentru a calcula rata de rentabilitate, susținând că nivelurile de rentabilitate stabilite de Comisie în scopul efectuării analizei prejudiciului erau în mod evident denaturate de prezența unui producător din Uniune relativ important în cadrul eșantionului, care a fost în măsură să realizeze economii de scară, spre deosebire de societățile mai mici incluse în eșantion.

| (152) | Se observă că situația industriei din Uniune este analizată în toate elementele sale și că, prin urmare, microindicatorii referitori la producătorii din Uniune incluși în eșantion sunt reprezentativi pentru situația economică a întregii industrii din Uniune. Compoziția eșantionului definitiv nu a fost contestată de reclamanți și, astfel cum se explică în considerentul 20, Comisia consideră că eșantionul este reprezentativ pentru situația industriei din Uniune. În cadrul audierii desfășurate la 13 ianuarie 2016, reclamanții și-au reiterat preocupările cu privire la reprezentativitatea eșantionului, însă fără a le justifica. În orice caz, producătorii din Uniune incluși în eșantion nu pot fi analizați în mod izolat și niciunei societăți nu i se poate acorda o pondere diferită față de celelalte societăți incluse în eșantion, având în vedere faptul că întreaga industrie din Uniune este constituită din IMM-uri (a se vedea considerentul 18 de mai sus). Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(152)

Se observă că situația industriei din Uniune este analizată în toate elementele sale și că, prin urmare, microindicatorii referitori la producătorii din Uniune incluși în eșantion sunt reprezentativi pentru situația economică a întregii industrii din Uniune. Compoziția eșantionului definitiv nu a fost contestată de reclamanți și, astfel cum se explică în considerentul 20, Comisia consideră că eșantionul este reprezentativ pentru situația industriei din Uniune. În cadrul audierii desfășurate la 13 ianuarie 2016, reclamanții și-au reiterat preocupările cu privire la reprezentativitatea eșantionului, însă fără a le justifica. În orice caz, producătorii din Uniune incluși în eșantion nu pot fi analizați în mod izolat și niciunei societăți nu i se poate acorda o pondere diferită față de celelalte societăți incluse în eșantion, având în vedere faptul că întreaga industrie din Uniune este constituită din IMM-uri (a se vedea considerentul 18 de mai sus). Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (153) | S-a afirmat, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să observe scăderea rentabilității de la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare în cursul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Între 2010 și 2011 a avut loc o scădere dramatică a rentabilității, care nu a fost luată în considerare. În plus, se subliniază că Bioking și-a sporit pătrunderea pe piață tocmai în 2011, prin creșterea volumelor de import cu aproximativ 33 %. |
| --- | --- |

(153)

S-a afirmat, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să observe scăderea rentabilității de la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare în cursul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Între 2010 și 2011 a avut loc o scădere dramatică a rentabilității, care nu a fost luată în considerare. În plus, se subliniază că Bioking și-a sporit pătrunderea pe piață tocmai în 2011, prin creșterea volumelor de import cu aproximativ 33 %.

| (154) | Se reamintește faptul că, pentru a examina tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia analizează, în general, o perioadă de trei ani înainte de perioada de anchetă. Această perioadă este stabilită la începutul anchetei și este utilizată pentru a colecta date economice care fac obiectul unei verificări. În acest caz, astfel cum se explică în considerentul 28, perioada aleasă de Comisie pentru examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului începe la 1 ianuarie 2011 și se termină la 30 septembrie 2014, iar utilizarea acestei perioade nu a fost contestată de reclamanți în niciun moment din cadrul anchetei. Prin urmare, anul 2010 nu este cuprins în domeniul de aplicare temporal al prezentei anchete și utilizarea acestui an pe o bază selectivă pentru anumiți indicatori de prejudiciu selectați de reclamanți ar fi discriminatorie și subiectivă. În orice caz, ancheta nu a putut stabili o corelație clară între tendințele marjelor de rentabilitate ale industriei din Uniune și tendințele cotei de piață a societății Bioking pe parcursul perioadei examinate. În cele din urmă, Comisia observă că societățile incluse în eșantion nu au suportat costuri de restructurare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(154)

Se reamintește faptul că, pentru a examina tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia analizează, în general, o perioadă de trei ani înainte de perioada de anchetă. Această perioadă este stabilită la începutul anchetei și este utilizată pentru a colecta date economice care fac obiectul unei verificări. În acest caz, astfel cum se explică în considerentul 28, perioada aleasă de Comisie pentru examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului începe la 1 ianuarie 2011 și se termină la 30 septembrie 2014, iar utilizarea acestei perioade nu a fost contestată de reclamanți în niciun moment din cadrul anchetei. Prin urmare, anul 2010 nu este cuprins în domeniul de aplicare temporal al prezentei anchete și utilizarea acestui an pe o bază selectivă pentru anumiți indicatori de prejudiciu selectați de reclamanți ar fi discriminatorie și subiectivă. În orice caz, ancheta nu a putut stabili o corelație clară între tendințele marjelor de rentabilitate ale industriei din Uniune și tendințele cotei de piață a societății Bioking pe parcursul perioadei examinate. În cele din urmă, Comisia observă că societățile incluse în eșantion nu au suportat costuri de restructurare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (155) | S-a susținut că este în joc capacitatea industriei din Uniune de a investi în viitor, întrucât scăderea volumelor de producție și a ratelor de utilizare a capacității va duce la incapacitatea industriei din Uniune de a-și acoperi costurile fixe pe termen lung. Prin urmare, actualele niveluri de rentabilitate sunt condamnate să se prăbușească. |
| --- | --- |

(155)

S-a susținut că este în joc capacitatea industriei din Uniune de a investi în viitor, întrucât scăderea volumelor de producție și a ratelor de utilizare a capacității va duce la incapacitatea industriei din Uniune de a-și acoperi costurile fixe pe termen lung. Prin urmare, actualele niveluri de rentabilitate sunt condamnate să se prăbușească.

| (156) | Ancheta a arătat că industria din Uniune a realizat investiții în cursul perioadei examinate. Chiar dacă nivelul investițiilor a scăzut în mod global cu 7 % în cursul perioadei examinate, acest fapt ar trebui observat în legătură cu procesul de producție al acidului tartric, care este destul de elementar și nu impune în mod necesar investiții importante în cercetare și dezvoltare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(156)

Ancheta a arătat că industria din Uniune a realizat investiții în cursul perioadei examinate. Chiar dacă nivelul investițiilor a scăzut în mod global cu 7 % în cursul perioadei examinate, acest fapt ar trebui observat în legătură cu procesul de producție al acidului tartric, care este destul de elementar și nu impune în mod necesar investiții importante în cercetare și dezvoltare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (157) | S-a afirmat, de asemenea, că creșterea fluxului de lichidități ar fi trebuit analizată începând cu 2010 în loc de 2011, întrucât acest din urmă an a înregistrat un flux de lichidități foarte scăzut. Potrivit părților interesate, în cazul în care Comisia ar fi considerat anul 2010 ca punct de plecare, ea ar fi observat că industria din Uniune dispunea de un surplus de lichidități în valoare de 6,8 milioane EUR. În plus, s-a afirmat că fluxul de lichidități s-a deteriorat în mod semnificativ între 2013 și perioada de anchetă, înregistrând o scădere de 43 % în decursul unei perioade scurte de timp. De asemenea, Comisia ar fi trebuit să examineze mai atent efectul de denaturare al celei mai importante societăți incluse în eșantion, având în vedere în special faptul că, în cazul a două dintre societățile incluse în eșantion, fluxul de lichidități a rămas la niveluri critice între 2012 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(157)

S-a afirmat, de asemenea, că creșterea fluxului de lichidități ar fi trebuit analizată începând cu 2010 în loc de 2011, întrucât acest din urmă an a înregistrat un flux de lichidități foarte scăzut. Potrivit părților interesate, în cazul în care Comisia ar fi considerat anul 2010 ca punct de plecare, ea ar fi observat că industria din Uniune dispunea de un surplus de lichidități în valoare de 6,8 milioane EUR. În plus, s-a afirmat că fluxul de lichidități s-a deteriorat în mod semnificativ între 2013 și perioada de anchetă, înregistrând o scădere de 43 % în decursul unei perioade scurte de timp. De asemenea, Comisia ar fi trebuit să examineze mai atent efectul de denaturare al celei mai importante societăți incluse în eșantion, având în vedere în special faptul că, în cazul a două dintre societățile incluse în eșantion, fluxul de lichidități a rămas la niveluri critice între 2012 și perioada de anchetă.

| (158) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 154 de mai sus, situația industriei din Uniune este evaluată în mod normal pe o perioadă de trei ani înainte de perioada de anchetă, iar anul 2010 nu face parte din domeniul de aplicare temporal al prezentei anchete. Ancheta a arătat că marjele de profit realizate de industria din Uniune erau suficiente pentru a genera fluxuri de lichidități pe parcursul perioadei examinate. Fluxul de lichidități a atins nivelul său cel mai ridicat în 2012 și în 2013 și, în ansamblu, a crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(158)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 154 de mai sus, situația industriei din Uniune este evaluată în mod normal pe o perioadă de trei ani înainte de perioada de anchetă, iar anul 2010 nu face parte din domeniul de aplicare temporal al prezentei anchete. Ancheta a arătat că marjele de profit realizate de industria din Uniune erau suficiente pentru a genera fluxuri de lichidități pe parcursul perioadei examinate. Fluxul de lichidități a atins nivelul său cel mai ridicat în 2012 și în 2013 și, în ansamblu, a crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (159) | S-a afirmat că tendința fluxului de lichidități și a randamentului investițiilor era divergentă în raport cu tendința rentabilității, demonstrând astfel importanța volumului de vânzări în evaluarea rentabilității și a bunăstării generale a unei industrii. S-a afirmat că Comisia ar fi declarat în mod eronat că toți indicatorii financiari au înregistrat tendințe pozitive, întrucât nivelurile investițiilor au înregistrat o scădere accentuată între 2011 și 2013 (24 %) și o scădere globală de 7 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(159)

S-a afirmat că tendința fluxului de lichidități și a randamentului investițiilor era divergentă în raport cu tendința rentabilității, demonstrând astfel importanța volumului de vânzări în evaluarea rentabilității și a bunăstării generale a unei industrii. S-a afirmat că Comisia ar fi declarat în mod eronat că toți indicatorii financiari au înregistrat tendințe pozitive, întrucât nivelurile investițiilor au înregistrat o scădere accentuată între 2011 și 2013 (24 %) și o scădere globală de 7 % în cursul perioadei examinate.

| (160) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor sunt indicatori economici diferiți și nu urmează în mod necesar aceleași tendințe. În orice caz, chiar dacă acești trei indicatori arată tendințe diferite, ei indică toți o creștere semnificativă în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă un indiciu clar al absenței prejudiciului pentru industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(160)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor sunt indicatori economici diferiți și nu urmează în mod necesar aceleași tendințe. În orice caz, chiar dacă acești trei indicatori arată tendințe diferite, ei indică toți o creștere semnificativă în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă un indiciu clar al absenței prejudiciului pentru industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă.

| (161) | Potrivit părților interesate, concluzia referitoare la redresarea industriei din Uniune în urma practicilor de dumping anterioare contrazicea concluzia ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în care Comisia afirma că industria din Uniune se afla în continuare într-o situație vulnerabilă. S-a susținut că majoritatea indicatorilor utilizați în cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor pentru a demonstra fragilitatea industriei din Uniune au continuat să se deterioreze în cursul perioadei examinate. Părțile interesate au contestat, de asemenea, abordarea Comisiei potrivit căreia orice redresare în urma practicilor de dumping anterioare este relevantă numai în măsura în care se referă la practicile de dumping ale altor producători-exportatori chinezi, împotriva cărora s-au extins și s-au modificat măsuri prin intermediul mai multor reexaminări. S-a afirmat că nu există niciun temei juridic în regulamentul de bază care să permită Comisiei să stabilească astfel de distincții. |
| --- | --- |

(161)

Potrivit părților interesate, concluzia referitoare la redresarea industriei din Uniune în urma practicilor de dumping anterioare contrazicea concluzia ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în care Comisia afirma că industria din Uniune se afla în continuare într-o situație vulnerabilă. S-a susținut că majoritatea indicatorilor utilizați în cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor pentru a demonstra fragilitatea industriei din Uniune au continuat să se deterioreze în cursul perioadei examinate. Părțile interesate au contestat, de asemenea, abordarea Comisiei potrivit căreia orice redresare în urma practicilor de dumping anterioare este relevantă numai în măsura în care se referă la practicile de dumping ale altor producători-exportatori chinezi, împotriva cărora s-au extins și s-au modificat măsuri prin intermediul mai multor reexaminări. S-a afirmat că nu există niciun temei juridic în regulamentul de bază care să permită Comisiei să stabilească astfel de distincții.

| (162) | Faptul că situația industriei din Uniune era încă considerată vulnerabilă în cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu are niciun impact asupra concluziei anchetei actuale. Într-adevăr, astfel cum a fost confirmat de anchetă, situația financiară a industriei din Uniune a continuat să se îmbunătățească în cursul perioadei examinate, ceea ce a condus la niveluri de rentabilitate ridicate în 2012, în 2013 și în cursul perioadei de anchetă. În plus, Comisia confirmă abordarea descrisă în considerentul 123 în ceea ce privește analiza redresării în urma practicilor de dumping anterioare. Prin urmare, argumentul a fost respins. În orice caz, acest factor nu ar afecta concluzia generală a Comisiei privind lipsa unui prejudiciu important în circumstanțele specifice ale acestui caz. |
| --- | --- |

(162)

Faptul că situația industriei din Uniune era încă considerată vulnerabilă în cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu are niciun impact asupra concluziei anchetei actuale. Într-adevăr, astfel cum a fost confirmat de anchetă, situația financiară a industriei din Uniune a continuat să se îmbunătățească în cursul perioadei examinate, ceea ce a condus la niveluri de rentabilitate ridicate în 2012, în 2013 și în cursul perioadei de anchetă. În plus, Comisia confirmă abordarea descrisă în considerentul 123 în ceea ce privește analiza redresării în urma practicilor de dumping anterioare. Prin urmare, argumentul a fost respins. În orice caz, acest factor nu ar afecta concluzia generală a Comisiei privind lipsa unui prejudiciu important în circumstanțele specifice ale acestui caz.

| (163) | În ceea ce privește nivelurile de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune, părțile interesate au solicitat Comisiei să verifice din nou datele referitoare la ocuparea forței de muncă. În plus, aceleași părți interesate au criticat Comisia pentru că nu a recunoscut faptul că fuseseră efectuate concedieri deja înainte de începerea perioadei examinate. |
| --- | --- |

(163)

În ceea ce privește nivelurile de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune, părțile interesate au solicitat Comisiei să verifice din nou datele referitoare la ocuparea forței de muncă. În plus, aceleași părți interesate au criticat Comisia pentru că nu a recunoscut faptul că fuseseră efectuate concedieri deja înainte de începerea perioadei examinate.

| (164) | Comisia confirmă cifrele indicate cu privire la ocuparea forței de muncă în considerentul 119 de mai sus, care au fost verificate în cursul anchetei. În ceea ce privește faptul că au avut loc concedieri înainte de începerea perioadei examinate, trebuie remarcat faptul că această perioadă rămâne în afara domeniului de aplicare temporal al anchetei actuale. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(164)

Comisia confirmă cifrele indicate cu privire la ocuparea forței de muncă în considerentul 119 de mai sus, care au fost verificate în cursul anchetei. În ceea ce privește faptul că au avut loc concedieri înainte de începerea perioadei examinate, trebuie remarcat faptul că această perioadă rămâne în afara domeniului de aplicare temporal al anchetei actuale. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (165) | În cele din urmă, aceste părți și-au exprimat, de asemenea, preocupările în ceea ce privește supracapacitatea de producție importantă a societății Bioking, subliniind că ignorarea totală a cererii Uniunii nu poate conduce decât la distrugerea completă a industriei acidului tartric din Uniune pe termen scurt, indiferent de nivelul său de rentabilitate. În cadrul audierii desfășurate la 13 ianuarie 2016, aceste părți au reiterat faptul că informațiile referitoare la perioada ulterioară anchetei erau relevante pentru evaluarea corectă a situației industriei din Uniune, în special a rentabilității acesteia. |
| --- | --- |

(165)

În cele din urmă, aceste părți și-au exprimat, de asemenea, preocupările în ceea ce privește supracapacitatea de producție importantă a societății Bioking, subliniind că ignorarea totală a cererii Uniunii nu poate conduce decât la distrugerea completă a industriei acidului tartric din Uniune pe termen scurt, indiferent de nivelul său de rentabilitate. În cadrul audierii desfășurate la 13 ianuarie 2016, aceste părți au reiterat faptul că informațiile referitoare la perioada ulterioară anchetei erau relevante pentru evaluarea corectă a situației industriei din Uniune, în special a rentabilității acesteia.

| (166) | Potrivit informațiilor colectate și verificate în cursul anchetei, nu s-a putut stabili dacă capacitatea de producție a societății Bioking va crește în viitorul apropiat sau dacă noile instalații aflate în curs de construire le vor înlocui pe cele existente. Informațiile furnizate de reclamanți în observațiile lor referitoare la documentul de informare generală nu furnizează elemente de probă specifice în acest sens. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 85, evoluțiile ulterioare perioadei de anchetă nu sunt în mod normal luate în considerare și, în orice caz, nu mai pot fi verificate în acest stadiu tardiv al anchetei. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(166)

Potrivit informațiilor colectate și verificate în cursul anchetei, nu s-a putut stabili dacă capacitatea de producție a societății Bioking va crește în viitorul apropiat sau dacă noile instalații aflate în curs de construire le vor înlocui pe cele existente. Informațiile furnizate de reclamanți în observațiile lor referitoare la documentul de informare generală nu furnizează elemente de probă specifice în acest sens. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 85, evoluțiile ulterioare perioadei de anchetă nu sunt în mod normal luate în considerare și, în orice caz, nu mai pot fi verificate în acest stadiu tardiv al anchetei. Prin urmare, argumentul a fost respins.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (167) | Având în vedere că s-a constatat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important, examinarea legăturii de cauzalitate nu a fost necesară. |
| --- | --- |

(167)

Având în vedere că s-a constatat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important, examinarea legăturii de cauzalitate nu a fost necesară.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (168) | Având în vedere că s-a constatat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important, examinarea interesului Uniunii nu a fost necesară. |
| --- | --- |

(168)

Având în vedere că s-a constatat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important, examinarea interesului Uniunii nu a fost necesară.

7.   ÎNCHEIEREA PROCEDURII

ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (169) | Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește lipsa prejudiciului important suferit de industria din Uniune, în conformitate cu articolul 9 din regulamentul de bază, procedura ar trebui să fie încheiată fără instituirea de măsuri. |
| --- | --- |

(169)

Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește lipsa prejudiciului important suferit de industria din Uniune, în conformitate cu articolul 9 din regulamentul de bază, procedura ar trebui să fie încheiată fără instituirea de măsuri.

| (170) | Toate părțile în cauză au fost informate cu privire la constatările finale și la intenția de a încheia procedura și au avut posibilitatea de a prezenta observații. |
| --- | --- |

(170)

Toate părțile în cauză au fost informate cu privire la constatările finale și la intenția de a încheia procedura și au avut posibilitatea de a prezenta observații.

| (171) | Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

(171)

Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se încheie procedura antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și produs de societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (codul TARIC 2918120090).

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului din 23 ianuarie 2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 23, 27.1.2006, p. 1).

2

(3)  WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005, AB-2005-6.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al Consiliului din 13 aprilie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 130/2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și de excludere a societății Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd din domeniul de aplicare al măsurilor definitive (JO L 108, 20.4.2012, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 de modificare a domeniului de aplicare a măsurilor antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 48, 22.2.2008, p. 1); Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 al Consiliului din 16 aprilie 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 110, 24.4.2012, p. 3); Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 al Consiliului din 26 iunie 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 182, 13.7.2012, p. 1).

5

(6)  Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață a fost refuzat pentru toți producătorii din RPC în cadrul reexaminării intermediare (cu excepția societății Bioking, care nu a fost vizată de reexaminarea respectivă) publicate în iulie 2012. Refuzul s-a întemeiat pe denaturări privind materia primă. Prin urmare, marjele individuale ale întreprinderilor respective sunt rezultatul unui tratament individual.

6

(7)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping, privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, limitate la un producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO C 223, 29.7.2011, p. 11).

7

(8)  Decizia 2012/289/UE Comisiei din 4 iunie 2012 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, limitată la un producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO L 144, 5.6.2012, p. 43).

8

(9)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, limitate la un producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO C 434, 4.12.2014, p. 9).

9

(10)  Acord privind punerea în aplicare a articolului VI din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994.

10

(11)  Hotărârea Tribunalului din 18 septembrie 2012 în cauza T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd/Consiliul.

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 2244/2002 al Comisiei din 16 decembrie 2002 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1622/2000 în ceea ce privește utilizarea acidului tartric în produsele vitivinicole (JO L 341, 17.12.2002, p. 27).

12

(13)  Tecnon Orbichem: http://www.orbichem.com/.

13

(14)  Documentul de lucru „Politica comercială și industrială în China: ce motivează autoritățile publice să aplice restricții asupra exporturilor?” http://www.cepii.fr/CEPII/en/publications/wp/abstract.asp?NoDoc=7886. Printre altele, în documentul de lucru se sugerează că, în plus față de obiectivele declarate oficial, „precum promovarea producțiilor de înaltă tehnologie sau protecția mediului”, există și alte obiective, „precum subvenționarea sectoarelor în aval”.

14

(15)  A se vedea considerentul 18 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012.

15

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012.

16

(17)  Eurostat: Indicele costului forței de muncă UE-28, date anuale (NACE Rev. 2) – rata de variație medie anuală cumulată (%) în perioada 2011-2014.

17

(18)  Eurostat: IAPC în UE-28 – rata inflației – rata de variație medie anuală cumulată (%) în perioada 2011-2014.

18

---

Rectificări

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/38

---

Rectificare la Decizia nr. 1/2016 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 16 decembrie 2015 de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122]

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 23 din 29 ianuarie 2016
  )

Pe copertă și la pagina 82, titlul deciziei:

în loc de:

„Decizia nr. 1/2016 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 16 decembrie 2015 de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122]”,

se citește:

„Decizia nr. 1/2015 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 16 decembrie 2015 de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122]”.

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 33/38

---

Rectificare la Decizia nr. 2/2016 a Comitetului mixt UE-Elveția din 3 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă [2016/121]

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 23 din 29 ianuarie 2016
  )

Pe copertă și la pagina 79, titlul deciziei:

în loc de:

„Decizia nr. 2/2016 a Comitetului mixt UE-Elveția din 3 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de «produse originare» și metodele de cooperare administrativă [2016/121]”,

se citește:

„Decizia nr. 2/2015 a Comitetului mixt UE-Elveția din 3 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de«produse originare» și metodele de cooperare administrativă [2016/121]”.

---