# Euroopa Liidu L 149/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 149 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik13. juuni 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 149

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik13. juuni 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/987, 30. mai 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ail violet de Cadours (KPN)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/988, 6. juuni 2017, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid standardvormide, -mallide ja -menetluste kohta, mida kasutatakse sellise koostöökorra puhul, mis on seotud kauplemiskohaga, kelle tegevus on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/989, 8. juuni 2017, millega parandatakse ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/990, 12. juuni 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bayerisches Bier (KGT)] | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/991, 12. juuni 2017, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 747/2001 Egiptusest pärit värskete maasikate Euroopa Liidu tariifikvootide mahu osas | 64 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/992, 12. juuni 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2148 seoses Valgevene Vabariiki käsitleva osa väljajätmisega | 66 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/993, 12. juuni 2017, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 67 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/994, 12. juuni 2017, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 75 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/995, 9. juuni 2017, millega asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsium (CESSDA ERIC)
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 3870 all) | 85 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/996, 9. juuni 2017, millega luuakse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor Euroopa teadusuuringute taristu konsortsiumina (ECCSEL ERIC)
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 3875 all) | 91 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/987, 30. mai 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ail violet de Cadours (KPN)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/988, 6. juuni 2017, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid standardvormide, -mallide ja -menetluste kohta, mida kasutatakse sellise koostöökorra puhul, mis on seotud kauplemiskohaga, kelle tegevus on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/989, 8. juuni 2017, millega parandatakse ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/990, 12. juuni 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bayerisches Bier (KGT)]

57

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/991, 12. juuni 2017, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 747/2001 Egiptusest pärit värskete maasikate Euroopa Liidu tariifikvootide mahu osas

64

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/992, 12. juuni 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2148 seoses Valgevene Vabariiki käsitleva osa väljajätmisega

66

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/993, 12. juuni 2017, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

67

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/994, 12. juuni 2017, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

75

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/995, 9. juuni 2017, millega asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsium (CESSDA ERIC)
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 3870 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 3870 all)

85

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/996, 9. juuni 2017, millega luuakse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor Euroopa teadusuuringute taristu konsortsiumina (ECCSEL ERIC)
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 3875 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 3875 all)

91

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 5. aprilli 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/649 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus ( ELT L 92, 6.4.2017 ) | 98 |
| | * | Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1178/2011 (millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) parandused ( ELT L 311, 25.11.2011 ) | 98 |

Parandused

*

Komisjoni 5. aprilli 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/649 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus ( ELT L 92, 6.4.2017 )

( ELT L 92, 6.4.2017 )

98

*

Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1178/2011 (millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) parandused ( ELT L 311, 25.11.2011 )

( ELT L 311, 25.11.2011 )

98

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/987,

30. mai 2017,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ail violet de Cadours (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Ail violet de Cadours“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Ail violet de Cadours“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Ail violet de Cadours“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Ail violet de Cadours“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Ail violet de Cadours“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 41, 8.2.2017, lk 22.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/988,

6. juuni 2017,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid standardvormide, -mallide ja -menetluste kohta, mida kasutatakse sellise koostöökorra puhul, mis on seotud kauplemiskohaga, kelle tegevus on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 79 lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saaksid tõhusalt täita direktiivi 2014/65/EL kohaseid ülesandeid seoses kauplemiskoha tegevusega, mis on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse, on oluline hõlbustada kõnealuste asutuste koostööd ning näha ette proportsionaalse koostöökorra kehtestamiseks vajalikud standardvormid, -mallid ja -menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saaksid tõhusalt täita direktiivi 2014/65/EL kohaseid ülesandeid seoses kauplemiskoha tegevusega, mis on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse, on oluline hõlbustada kõnealuste asutuste koostööd ning näha ette proportsionaalse koostöökorra kehtestamiseks vajalikud standardvormid, -mallid ja -menetlused.

| (2) | Pädevad asutused kasutavad kõnealuseid standardvorme, -malle ja -menetlusi koostöökorra alusena, kuid neil peaks olema võimalik kohandada neid kahe- või mitmepoolsete koostöölepingutega vastavalt konkreetsetele asjaoludele, et kehtestada asjakohane järelevalvealane koostöö. |
| --- | --- |

(2)

Pädevad asutused kasutavad kõnealuseid standardvorme, -malle ja -menetlusi koostöökorra alusena, kuid neil peaks olema võimalik kohandada neid kahe- või mitmepoolsete koostöölepingutega vastavalt konkreetsetele asjaoludele, et kehtestada asjakohane järelevalvealane koostöö.

| (3) | Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused peaksid järgima koostöötaotluste saatmise ja käsitlemise, teabe pideva jagamise, konsulteerimise ja abi andmise standardmenetlusi, ilma et see mõjutaks mis tahes muud laadi koostööd (sealhulgas otsuste tegemise koordineerimine), milles kõnealused pädevad asutused võivad kokku leppida. |
| --- | --- |

(3)

Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused peaksid järgima koostöötaotluste saatmise ja käsitlemise, teabe pideva jagamise, konsulteerimise ja abi andmise standardmenetlusi, ilma et see mõjutaks mis tahes muud laadi koostööd (sealhulgas otsuste tegemise koordineerimine), milles kõnealused pädevad asutused võivad kokku leppida.

| (4) | Koostöökorra puhul tuleks enamasti järgida komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/589 (2) sätteid. Kõnealuse korra kohandamiseks tuleks sätestada standardvormid, -mallid ja -menetlused, et tagada vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse suurem osalemine juhul, kui on oluline mõju tema jurisdiktsiooni alla kuuluvatele väärtpaberiturgudele ja investorikaitsele. |
| --- | --- |

(4)

Koostöökorra puhul tuleks enamasti järgida komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/589 (2) sätteid. Kõnealuse korra kohandamiseks tuleks sätestada standardvormid, -mallid ja -menetlused, et tagada vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse suurem osalemine juhul, kui on oluline mõju tema jurisdiktsiooni alla kuuluvatele väärtpaberiturgudele ja investorikaitsele.

| (5) | Koostöökord peaks põhinema parimatel tavadel, sealhulgas pädevate asutuste vahelist ja pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) vahelist koostöökorda ja teabevahetust käsitletavates suunistes (3) ning sellega seotud koostöökorda ja teabevahetust käsitlevas mitmepoolses vastastikuse mõistmise memorandumis (4) esitatud põhimõtetel, et tagada, et hõlmatud on kõik pädevate asutuste tõhusaks koostööks olulised valdkonnad, ja kasutada ära pädevate asutuste ja ESMA eksperditeadmisi sujuva piiriülese koostöö tagamisel. |
| --- | --- |

(5)

Koostöökord peaks põhinema parimatel tavadel, sealhulgas pädevate asutuste vahelist ja pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) vahelist koostöökorda ja teabevahetust käsitletavates suunistes (3) ning sellega seotud koostöökorda ja teabevahetust käsitlevas mitmepoolses vastastikuse mõistmise memorandumis (4) esitatud põhimõtetel, et tagada, et hõlmatud on kõik pädevate asutuste tõhusaks koostööks olulised valdkonnad, ja kasutada ära pädevate asutuste ja ESMA eksperditeadmisi sujuva piiriülese koostöö tagamisel.

| (6) | Kuna järelevalvealase koostöö ulatus sõltub asjaomaste kauplemiskohtade tegevuse või struktuuri muutuste ja arengu laadist ja ulatusest, on asjakohane ette näha minimaalne sündmuste arv, mille puhul peaksid päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused proportsionaalse koostöökorra kehtestamiseks hakkama kasutama standardvorme, -malle ja -menetlusi. |
| --- | --- |

(6)

Kuna järelevalvealase koostöö ulatus sõltub asjaomaste kauplemiskohtade tegevuse või struktuuri muutuste ja arengu laadist ja ulatusest, on asjakohane ette näha minimaalne sündmuste arv, mille puhul peaksid päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused proportsionaalse koostöökorra kehtestamiseks hakkama kasutama standardvorme, -malle ja -menetlusi.

| (7) | Taotledes abi ütluste võtmise, uurimise algatamise või kohapealse kontrolli teostamise vormis, peaksid pädevad asutused esitama selge põhjenduse selle kohta, miks sellist abi on pädeva asutuse ülesannete täitmiseks vaja. |
| --- | --- |

(7)

Taotledes abi ütluste võtmise, uurimise algatamise või kohapealse kontrolli teostamise vormis, peaksid pädevad asutused esitama selge põhjenduse selle kohta, miks sellist abi on pädeva asutuse ülesannete täitmiseks vaja.

| (8) | Selleks et kõik asjaomased pädevad asutused saaksid osaleda, peaks täiendavatel pädevatel asutustel olema võimalus taotleda kehtiva koostöölepingu osaliseks saamist, kui kauplemiskoht, kelle suhtes on kõnealune koostööleping sõlmitud, omandab äriliste suundumuste tulemusel täiendavas vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et kõik asjaomased pädevad asutused saaksid osaleda, peaks täiendavatel pädevatel asutustel olema võimalus taotleda kehtiva koostöölepingu osaliseks saamist, kui kauplemiskoht, kelle suhtes on kõnealune koostööleping sõlmitud, omandab äriliste suundumuste tulemusel täiendavas vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse.

| (9) | Koostöökorra standardleping peaks võimaldama juhul, kui erandlikel asjaoludel on vaja kiirelt tegutseda, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL või määruse (EL) nr 600/2014 (5) kohaseid kohustusi või tagada liikmesriigi turgude stabiilsus, pädeval asutusel mõistlikul määral edasi lükata sellise lepingu kohaste kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(9)

Koostöökorra standardleping peaks võimaldama juhul, kui erandlikel asjaoludel on vaja kiirelt tegutseda, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL või määruse (EL) nr 600/2014 (5) kohaseid kohustusi või tagada liikmesriigi turgude stabiilsus, pädeval asutusel mõistlikul määral edasi lükata sellise lepingu kohaste kohustuste täitmist.

| (10) | Järjepidevuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks tuleb käesoleva määruse sätteid ja vastavaid direktiivi 2014/65/EL üle võtvaid siseriiklikke sätteid hakata kohaldama samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(10)

Järjepidevuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks tuleb käesoleva määruse sätteid ja vastavaid direktiivi 2014/65/EL üle võtvaid siseriiklikke sätteid hakata kohaldama samast kuupäevast.

| (11) | Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul.

| (12) | ESMA on palunud esitada arvamuse käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta väärtpaberituru sidusrühmade kogul, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (6) artikliga 37, |
| --- | --- |

(12)

ESMA on palunud esitada arvamuse käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta väärtpaberituru sidusrühmade kogul, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (6) artikliga 37,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Koostöökorra standardvormide, -mallide ja -menetluste vorming ja kasutamine

1.   Sellise kauplemiskoha päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused, kelle tegevus on omandanud olulise tähtsuse direktiivi 2014/65/EL artikli 79 lõike 2 tähenduses, kehtestavad proportsionaalse koostöökorra vastavalt I lisas esitatud koostöölepingule.

2.   Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad I lisas esitatud standarditud koostöölepingut kohandada või täiendada, tagamaks, et selle sätted on proportsionaalsed konkreetsete asjaoludega, mille tõttu on koostööd vaja teha.

3.   Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saadavad koostöötaotlused II lisas esitatud vormis ja vastavad kõnealustele taotlustele III lisas esitatud vormis.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Komisjoni 19. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/589, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratakse kindlaks algoritmkauplemisega tegelevate investeerimisühingute organisatsioonilised nõuded (ELT L 87, 31.3.2017, lk 417).

2

(3)  ESMA/2014/298. Kättesaadav aadressil https://www.esma.europa.eu/databases-library/esma-library.

3

(4)  ESMA/2014/608. Kättesaadav aadressil https://www.esma.europa.eu/databases-library/esma-library.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

6

---

I LISA

Sellise koostöökorra standardleping, mida kohaldatakse juhul, kui kauplemiskoha tegevus on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse

Selleks et kehtestada proportsionaalne koostöökord [vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus] ja [päritoluliikmesriigi pädev asutus] vahel seoses [kauplemiskoht] tegevusega, mis on omandanud väärtpaberiturgude toimimise ja investorikaitse seisukohast [vastuvõttev liikmesriik] olulise tähtsuse, on päritoluliikmesriigi pädev asutus ja vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus (edaspidi „asutused“) sõlminud järgmise lepingu:

Artikkel 1

Eesmärk ja üldsätted

Käesoleva lepingu eesmärk on kehtestada [päritoluliikmesriigi pädev asutus] ja [vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus] vahel koostööraamistik seoses nende vastavate õiguste kasutamisega seoses [kauplemiskoht] tegevusega, mis on omandanud [vastuvõttev liikmesriik] olulise tähtsuse. Käesolev leping võib täiendada muude asutuste vahel sõlmitud koostöökorda.

Artikkel 2

Koostöö ulatus

1.   Asutused on kokku leppinud järgmises koostöö vormis:

| | [märkida asutuste poolt kokku lepitud koostöö vorm]. |
| --- | --- |

[märkida asutuste poolt kokku lepitud koostöö vorm].

2.   Asutused on kokku leppinud koostöös seoses otsustega, mis on seotud mis tahes järgmiste sündmustega, kui sellised sündmused on kauplemiskoha seisukohast olulised: [valida allpool esitatud variandid, mis on koostöö ulatuse seisukohast olulised]

| liitumised, ühinemised, olulised omandamised, kauplemiskoha või selle olulise osa avamine või sulgemine | |
| --- | --- |
| kesksete vastaspoolte ja kauplemiskoha puhul juurdepääsusätete muutmine, juurdepääsu andmine, selle andmisest keeldumine või selle andmise lõpetamine | |
| omandisuhete muutus, mille tulemusel muutub kontroll, äriühingu struktuur või äriühingu üldjuhtimine, ja muud kauplemiskohta mõjutavad integreerimis- või restruktureerimismeetmed | |
| kauplemiskoha juhatuse või nõukogu liikmete ametist vabastamine või ametisse nimetamine | |
| olulised uued kauplemiseeskirjad või kehtivate kauplemiseeskirjade muutmine seoses eelkõige vastuvõtva liikmesriigi investorite turulepääsuga või vastuvõtva liikmesriigi börsil noteeritud äriühingute väärtpaberite noteerimisega | |
| olulised muutused kauplemiskoha süsteemides ja kontrollimeetmetes, sealhulgas IT-süsteemides, auditis ja riskijuhtimiskorras | |
| olulised muutused seoses kauplemiskoha rahaliste vahendite, personali või tehnoloogiaga, sealhulgas tulenevalt tegevuse edasiandmisest | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (1) artikli 69 lõike 2 punktides e, f, h, k, l, m–q, s ja t kirjeldatud järelevalvevolituste kasutamine, millel on märkimisväärne ja oluline mõju kauplemiskohale või selle osalistele | |
| direktiivi 2014/65/EL artiklis 70 osutatud rikkumiste eest karistuste kehtestamine, millel on märkimisväärne ja oluline mõju kauplemiskohale või selle osalistele | |
| mis tahes muu sündmus [kirjeldada] | |

liitumised, ühinemised, olulised omandamised, kauplemiskoha või selle olulise osa avamine või sulgemine

kesksete vastaspoolte ja kauplemiskoha puhul juurdepääsusätete muutmine, juurdepääsu andmine, selle andmisest keeldumine või selle andmise lõpetamine

omandisuhete muutus, mille tulemusel muutub kontroll, äriühingu struktuur või äriühingu üldjuhtimine, ja muud kauplemiskohta mõjutavad integreerimis- või restruktureerimismeetmed

kauplemiskoha juhatuse või nõukogu liikmete ametist vabastamine või ametisse nimetamine

olulised uued kauplemiseeskirjad või kehtivate kauplemiseeskirjade muutmine seoses eelkõige vastuvõtva liikmesriigi investorite turulepääsuga või vastuvõtva liikmesriigi börsil noteeritud äriühingute väärtpaberite noteerimisega

olulised muutused kauplemiskoha süsteemides ja kontrollimeetmetes, sealhulgas IT-süsteemides, auditis ja riskijuhtimiskorras

olulised muutused seoses kauplemiskoha rahaliste vahendite, personali või tehnoloogiaga, sealhulgas tulenevalt tegevuse edasiandmisest

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (1) artikli 69 lõike 2 punktides e, f, h, k, l, m–q, s ja t kirjeldatud järelevalvevolituste kasutamine, millel on märkimisväärne ja oluline mõju kauplemiskohale või selle osalistele

direktiivi 2014/65/EL artiklis 70 osutatud rikkumiste eest karistuste kehtestamine, millel on märkimisväärne ja oluline mõju kauplemiskohale või selle osalistele

mis tahes muu sündmus [kirjeldada]

Artikkel 3

Koostöötaotluste saatmise ja käsitlemise kord

1.   Koostöötaotlus ja vastus sellele esitatakse kirjalikult püsival andmekandjal. Mõlemad adresseeritakse lõike 3 kohaselt määratud kontaktisikutele.

2.   Teabevahetus koostöötaotluse esitanud pädeva asutuse (edaspidi „taotlev asutus“) ja pädeva asutuse vahel, kellele koostöötaotlus saadeti (edaspidi „taotluse saanud asutus“), toimub kõige otstarbekamal viisil, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsust, kirjavahetusele kuluvat aega, esitatava teabe mahtu ja seda, kui lihtsasti saab taotlev asutus juurdepääsu teabele.

3.   Käesoleva lepingu kohaldamiseks määrab iga asutus teabevahetuseks ühe või mitu kontaktisikut.

4.   Taotlev asutus saadab oma koostöötaotluse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/988 (2) II lisas sätestatud vormis ja esitab selles kõnealuse lisa kohase teabe, tuues eelkõige esile, mil määral on koostöö vajalik turgude toimimiseks või investorite kaitseks vastuvõtvas liikmesriigis, ja mis tahes muud võimaliku saadava teabe konfidentsiaalsusega seotud küsimused. Taotluse saanud asutus annab lõike 5 punkti b kohaselt küsitud selgitused kiiresti.

5.   Taotluse saanud asutus teeb pärast koostöötaotluse saamist järgmist:

| a) | teatab koostöötaotluse kättesaamisest võimalikult kiiresti ja hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast selle saamist, märkides kontaktisiku kontaktandmed ja kui selles etapis võimalik, vastuse saatmise eeldatava kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

teatab koostöötaotluse kättesaamisest võimalikult kiiresti ja hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast selle saamist, märkides kontaktisiku kontaktandmed ja kui selles etapis võimalik, vastuse saatmise eeldatava kuupäeva;

| b) | kui tal on kahtlusi seoses taotletava koostöö täpse sisuga, nõuab võimalikult kiiresti mis tahes vormis selgitusi; |
| --- | --- |

b)

kui tal on kahtlusi seoses taotletava koostöö täpse sisuga, nõuab võimalikult kiiresti mis tahes vormis selgitusi;

| c) | vastab koostöötaotlusele kiiresti, kasutades III lisas esitatud vormi ja esitades kogu ettenähtud teabe. |
| --- | --- |

c)

vastab koostöötaotlusele kiiresti, kasutades III lisas esitatud vormi ja esitades kogu ettenähtud teabe.

6.   Kui saab selgeks, et vastuse saatmine viibib kauem kui seitse päeva pärast vastuse saatmise eeldatavat kuupäeva, millest teatati lõike 5 punkti a kohaselt, annab taotluse saanud asutus sellest taotlevale asutusele teada. Kui taotlev asutus on märkinud, et taotlus on kiireloomuline, lepivad asutused kokku kõnealuse taotlusega seotud andmete ajakohastamise sageduses.

7.   Asutused konsulteerivad üksteisega viivitamata, et lahendada probleemid, mis võivad taotluse rahuldamisel tekkida, sealhulgas kuludega seotud probleemid.

8.   Koostöö pidevaks parandamiseks annavad asutused üksteisele vajaduse korral tagasisidet, mis käsitleb tehtud koostöö kasulikkust, sellise juhtumi tulemusi, mille puhul koostööd taotleti, ja sellise koostööga kaasnenud probleeme.

Artikkel 4

Koostöötaotlusele vastamine

1.   Taotluse saanud asutus võtab asjakohaseid meetmeid, et viivitamata teha taotletud koostööd. Taotluse saanud asutus tagab, et vajalikud meetmed võetakse võimalikult kiiresti, võttes samas arvesse taotluse keerukust ja võimalikku vajadust kaasata kolmandaid isikuid või teist asutust.

2.   Taotluse saanud asutus võib keelduda vastuseks koostöötaotlusele tegutsemast, kui ta leiab, et sellise tegevusega kaasneb seadusevastase meetme võtmine. Kui taotluse saanud asutus keeldub tegutsemast, teatab ta sellest taotlevale asutusele, kasutades rakendusmääruse (EL) 2017/988 III lisas esitatud vormi, sealhulgas kirjeldades põhjalikult tema otsuse aluseks olevaid asjaolusid.

Artikkel 5

Kehtiva koostöökorra menetlused

1.   Asutused kehtestavad koostöökorra tõhusaks haldamiseks selliste korrapäraste ja erakorraliste koosolekute pidamise menetlused, kus osalevad määratud kontaktisikud.

2.   Taotluse saanud asutus teavitab taotlevat asutust võimalikult kiiresti mis tahes erakorralistest asjaoludest, mis võivad takistada tal käesoleva lepingu kohaste kohustuste täitmist, ja meetmetest, mida on sellega seoses võetud (kui üldse).

Artikkel 6

Konsultatsioonimenetlus

1.   Enne artikli 2 lõikes 2 sätestatud sündmuste kohta otsuste tegemist konsulteerivad asutused üksteisega.

2.   Kui taotluse saanud asutus vastavalt artikli 5 lõikele 2 teavitab taotlevat asutust seoses artikli 2 lõikes 2 sätestatud sündmustega, konsulteerivad asutused üksteisega vähemalt asjaomase sündmuse puhul kohaldatava järelevalvemeetodi ja eeldatava tulemuse teemal.

Artikkel 7

Abimenetlus: isikult ütluste võtmise taotlus

1.   Kui taotlev asutus kavatseb taotleda isikult ütluste võtmist, võtab ta ühendust asutusega, kellele ta kavatseb taotluse saata, seoses järgmisega:

| a) | mis tahes õiguslikud piirangud ja menetlusnõuete erinevused; |
| --- | --- |

a)

mis tahes õiguslikud piirangud ja menetlusnõuete erinevused;

| b) | selliste isikute õigused, kellelt ütlusi võtta soovitakse, sealhulgas vajaduse korral enesesüüstamisega seotud küsimused; |
| --- | --- |

b)

selliste isikute õigused, kellelt ütlusi võtta soovitakse, sealhulgas vajaduse korral enesesüüstamisega seotud küsimused;

| c) | vajadus tagada taotleva asutuse töötajatele osalemine vaatlejatena või aktiivsete osalistena; |
| --- | --- |

c)

vajadus tagada taotleva asutuse töötajatele osalemine vaatlejatena või aktiivsete osalistena;

| d) | taotluse saanud asutuse ja taotleva asutuse töötajate roll ütluste võtmises; |
| --- | --- |

d)

taotluse saanud asutuse ja taotleva asutuse töötajate roll ütluste võtmises;

| e) | küsimus, kas isikul, kellelt ütlusi võtta soovitakse, on õigus kasutada seadusliku esindaja abi ning kui see on nii, esindaja sekkumise ulatus ütluste võtmise kestel, sealhulgas seoses ütluste salvestamise või neid käsitlevate aruannetega; |
| --- | --- |

e)

küsimus, kas isikul, kellelt ütlusi võtta soovitakse, on õigus kasutada seadusliku esindaja abi ning kui see on nii, esindaja sekkumise ulatus ütluste võtmise kestel, sealhulgas seoses ütluste salvestamise või neid käsitlevate aruannetega;

| f) | küsimus, kas ütlusi antakse vabatahtlikult või sunniviisiliselt; |
| --- | --- |

f)

küsimus, kas ütlusi antakse vabatahtlikult või sunniviisiliselt;

| g) | küsimus, kas isik, kellelt ütlusi võtta soovitakse, on tunnistaja või kahtlusalune; |
| --- | --- |

g)

küsimus, kas isik, kellelt ütlusi võtta soovitakse, on tunnistaja või kahtlusalune;

| h) | küsimus, kas ütlusi võidakse kasutada kriminaalmenetluses, ja kui see on nii, kas seda kasutatakse kriminaalmenetluses; |
| --- | --- |

h)

küsimus, kas ütlusi võidakse kasutada kriminaalmenetluses, ja kui see on nii, kas seda kasutatakse kriminaalmenetluses;

| i) | ütluste vastuvõetavus taotleva asutuse jurisdiktsioonis; |
| --- | --- |

i)

ütluste vastuvõetavus taotleva asutuse jurisdiktsioonis;

| j) | ütluste salvestus ja kohaldatavad menetlused; |
| --- | --- |

j)

ütluste salvestus ja kohaldatavad menetlused;

| k) | menetlused ütluste tõendamiseks või kinnitamiseks ütlust andva isiku poolt, sealhulgas, kas see toimub pärast ütluste andmist; |
| --- | --- |

k)

menetlused ütluste tõendamiseks või kinnitamiseks ütlust andva isiku poolt, sealhulgas, kas see toimub pärast ütluste andmist;

| l) | taotluse saanud asutuse poolt taotlevale asutusele ütluste edastamise kord, sealhulgas nõutav vorming ja tähtaeg. |
| --- | --- |

l)

taotluse saanud asutuse poolt taotlevale asutusele ütluste edastamise kord, sealhulgas nõutav vorming ja tähtaeg.

2.   Asutused tagavad, et on kehtestatud kord, mille alusel nende töötajad saavad tõhusalt tegutseda ja eelkõige leppida kokku järgmises:

| a) | ajakava; |
| --- | --- |

a)

ajakava;

| b) | mistahes lisateave, mida võib olla vaja; |
| --- | --- |

b)

mistahes lisateave, mida võib olla vaja;

| c) | loetelu küsimustest, mis esitatakse isikule, kellelt ütlusi võetakse, ja loetelu läbivaatamine; |
| --- | --- |

c)

loetelu küsimustest, mis esitatakse isikule, kellelt ütlusi võetakse, ja loetelu läbivaatamine;

| d) | reisikorraldus, sealhulgas selle tagamine, et asutused saavad enne ütluste võtmist juhtumi arutamiseks kohtuda; |
| --- | --- |

d)

reisikorraldus, sealhulgas selle tagamine, et asutused saavad enne ütluste võtmist juhtumi arutamiseks kohtuda;

| e) | keelte kasutamise kord. |
| --- | --- |

e)

keelte kasutamise kord.

Artikkel 8

Abimenetlus: taotlus asutusele uurimise algatamiseks või kohapealse kontrolli teostamiseks

1.   Kui taotluse saanud asutus otsustab taotleva asutuse taotluse põhjal algatada uurimise või teostada kohapealse kontrolli, jäävad taotluse saanud asutuse võetavad järelevalve- ja uurimismeetmed taotluse saanud asutuse vastutusalasse ja tema üldise kontrolli alla. Taotlev asutus ja taotluse saanud asutus võivad üksteisega konsulteerida selle üle, kuidas oleks kõige kasulikum uurimist algatada või kohapealset kontrolli teostada. Taotluse saanud asutus hoiab taotlevat asutust uurimise või kohapealse kontrolli käiguga kursis ja esitab tulemused võimalikult kiiresti.

2.   Kui taotlus uurimise algatamiseks või kohapealse kontrolli teostamiseks on esitatud, konsulteerivad taotlev asutus ja taotluse saanud asutus üksteisega selle üle, kas oleks kasulik teostada ühisuurimine või ühine kohapealne kontroll.

3.   Otsustades selle üle, kas tuleks algatada ühisuurimine või teostada ühine kohapealne kontroll, võtavad taotlev asutus ja taotluse saanud asutus arvesse vähemalt järgmist:

| a) | taotleva asutuse esitatud mis tahes muu koostöötaotlus, mis võib osutada, et asjakohane on teostada ühisuurimine või ühine kohapealne kontroll; |
| --- | --- |

a)

taotleva asutuse esitatud mis tahes muu koostöötaotlus, mis võib osutada, et asjakohane on teostada ühisuurimine või ühine kohapealne kontroll;

| b) | kas on käimas eraldi uurimisi küsimustes, millel on piiriülene mõju ja mille puhul oleks sobivam ühisuurimine või ühine kohapealne kontroll; |
| --- | --- |

b)

kas on käimas eraldi uurimisi küsimustes, millel on piiriülene mõju ja mille puhul oleks sobivam ühisuurimine või ühine kohapealne kontroll;

| c) | topeltkaristamise keeluga seotud küsimused; |
| --- | --- |

c)

topeltkaristamise keeluga seotud küsimused;

| d) | nende jurisdiktsioonides kehtiv õigus- ja regulatiivne raamistik, tagamaks, et neil on selge ettekujutus võimalikest ühisuurimist või ühist kohapealset kontrolli ja neile järgnevaid võimalikke menetlusi mõjutavatest seaduslikest ja muudest piirangutest, sealhulgas kõik ne bis in idem põhimõttega seonduvad küsimused; |
| --- | --- |

d)

nende jurisdiktsioonides kehtiv õigus- ja regulatiivne raamistik, tagamaks, et neil on selge ettekujutus võimalikest ühisuurimist või ühist kohapealset kontrolli ja neile järgnevaid võimalikke menetlusi mõjutavatest seaduslikest ja muudest piirangutest, sealhulgas kõik ne bis in idem põhimõttega seonduvad küsimused;

| e) | vajalikud meetmed seoses uurimise või kohapealse kontrolli juhtimise ja suunamisega; |
| --- | --- |

e)

vajalikud meetmed seoses uurimise või kohapealse kontrolli juhtimise ja suunamisega;

| f) | ühise asjaolude tuvastamise sammud; |
| --- | --- |

f)

ühise asjaolude tuvastamise sammud;

| g) | vahendite eraldamine ja uurijate määramine; |
| --- | --- |

g)

vahendite eraldamine ja uurijate määramine;

| h) | nende poolt ühiselt või eraldi võetavad meetmed; |
| --- | --- |

h)

nende poolt ühiselt või eraldi võetavad meetmed;

| i) | kas koostada asutuste ühine tegevuskava ja iga asutuse tehtava töö ajakava; |
| --- | --- |

i)

kas koostada asutuste ühine tegevuskava ja iga asutuse tehtava töö ajakava;

| j) | kogutud teabe vastastikune jagamine ja aruandlus eraldi võetud meetmete tulemuste kohta; |
| --- | --- |

j)

kogutud teabe vastastikune jagamine ja aruandlus eraldi võetud meetmete tulemuste kohta;

| k) | juhtumipõhised küsimused. |
| --- | --- |

k)

juhtumipõhised küsimused.

4.   Kui taotlev asutus ja taotluse saanud asutus algatavad ühisuurimise või ühise kohapealse kontrolli, teevad nad järgmist:

| a) | lepivad kokku selle läbiviimises ja lõpetamises; |
| --- | --- |

a)

lepivad kokku selle läbiviimises ja lõpetamises;

| b) | peavad jooksvalt dialoogi, et koordineerida teabe kogumist ja asjaolude tuvastamist; |
| --- | --- |

b)

peavad jooksvalt dialoogi, et koordineerida teabe kogumist ja asjaolude tuvastamist;

| c) | teevad ühisuurimise või ühise kohapealse kontrolli käigus tihedat koostööd; |
| --- | --- |

c)

teevad ühisuurimise või ühise kohapealse kontrolli käigus tihedat koostööd;

| d) | annavad üksteisele õiguslikult lubatud määral abi seoses järgnevate täitemenetlustega, sealhulgas koordineerides ühisuurimise või ühise kohapealse kontrolli tulemusega seotud mis tahes menetlusi või muid täitemeetmeid (haldus-, tsiviil- või kriminaalmenetlused) või vajaduse korral kokkuleppele jõudmise võimalusi. |
| --- | --- |

d)

annavad üksteisele õiguslikult lubatud määral abi seoses järgnevate täitemenetlustega, sealhulgas koordineerides ühisuurimise või ühise kohapealse kontrolli tulemusega seotud mis tahes menetlusi või muid täitemeetmeid (haldus-, tsiviil- või kriminaalmenetlused) või vajaduse korral kokkuleppele jõudmise võimalusi.

5.   Ühisuurimise või ühise kohapealse kontrolli alguses võtavad taotlev asutus ja taotluse saanud asutus arvesse vähemalt järgmist:

| a) | konkreetsed õigusaktid, mis on uurimise või kohapealse kontrolli sisuks; |
| --- | --- |

a)

konkreetsed õigusaktid, mis on uurimise või kohapealse kontrolli sisuks;

| b) | ühise tegevuskava koostamine, sealhulgas vahe-eesmärgid, ja tööülesannete jaotamine, võttes arvesse iga asutuse vastavaid prioriteete; |
| --- | --- |

b)

ühise tegevuskava koostamine, sealhulgas vahe-eesmärgid, ja tööülesannete jaotamine, võttes arvesse iga asutuse vastavaid prioriteete;

| c) | uurimis- või täitemeetmete või muude menetlustega, sealhulgas kõigi uurimise all olevate isikute õigustega seotud mis tahes menetluste ja õiguslike piirangute tuvastamine ja hindamine; |
| --- | --- |

c)

uurimis- või täitemeetmete või muude menetlustega, sealhulgas kõigi uurimise all olevate isikute õigustega seotud mis tahes menetluste ja õiguslike piirangute tuvastamine ja hindamine;

| d) | uurimismenetlust ja samuti täitemenetlust mõjutada võivate kutsesaladusega seotud sätete tuvastamine ja hindamine; |
| --- | --- |

d)

uurimismenetlust ja samuti täitemenetlust mõjutada võivate kutsesaladusega seotud sätete tuvastamine ja hindamine;

| e) | avalikkuse ja pressiga suhtlemise strateegia; |
| --- | --- |

e)

avalikkuse ja pressiga suhtlemise strateegia;

| f) | esitatud või vahetatud teabe kasutamine. |
| --- | --- |

f)

esitatud või vahetatud teabe kasutamine.

Artikkel 9

Teabe konfidentsiaalsuspiirangud ja lubatud kasutusviisid

1.   Asutused tunnistavad, et asutuste vahel vahetatava mis tahes teabe suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/65/EL artikleid 76 ja 78.

2.   Asutused hoiavad vastavalt asjaomases liikmesriigis kohaldatavatele õigusnormidele konfidentsiaalsena koostöökorraga seotud mitteavalikku teavet või käesoleva lepingu kohast teabevahetust, sealhulgas järgmist:

| a) | koostöötaotlus ja selle sisu; |
| --- | --- |

a)

koostöötaotlus ja selle sisu;

| b) | taotlusega seotud mis tahes küsimused, sealhulgas asutuste vahelised kahepoolsed konsultatsioonid, ja kui see on asjakohane, teave koostöökorra kehtestamisest keeldumise kohta; |
| --- | --- |

b)

taotlusega seotud mis tahes küsimused, sealhulgas asutuste vahelised kahepoolsed konsultatsioonid, ja kui see on asjakohane, teave koostöökorra kehtestamisest keeldumise kohta;

| c) | asutuse omal algatusel esitatud teave ja asjaolu, et sellist teavet esitati. |
| --- | --- |

c)

asutuse omal algatusel esitatud teave ja asjaolu, et sellist teavet esitati.

3.   Asutused tagavad, et nende töötajad täidavad kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid.

4.   Kui taotluse saanud asutus leiab, et koostöötaotluse rahuldamiseks on vaja või soovitav avalikustada asjaolu, et taotlev asutus on taotluse esitanud, avalikustab taotluse saanud asutus selle üksnes pärast seda, kui ta on arutanud nõutava avalikustamise laadi ja ulatust taotleva asutusega ning saanud selleks taotleva asutuse nõusoleku. Kui taotlev asutus ei anna avalikustamiseks oma nõusolekut, antakse taotlevale asutusele selle asemel võimalus taotlus tagasi võtta.

Artikkel 10

Käesoleva lepingu muutmine, täiendamine ja läbivaatamine

1.   Käesolevat lepingut võib muuta või täiendada asutuste ühisel kirjalikul nõusolekul.

2.   Asutused jälgivad korrapäraselt käesoleva lepingu rakendamist ja vaatavad selle läbi ning konsulteerivad üksteisega, et parandada selle toimimist ja lahendada võimalikke probleeme.

Artikkel 11

Täiendavad lepinguosalised

Asutus, kellest saab pärast käesoleva lepingu jõustumist vastuvõtva liikmesriigi asutus, võib taotleda lepingu osaliseks saamist.

Artikkel 12

Vaidluste lahendamine

Asutused püüavad lahendada omavahelised vaidlused seoses käesoleva lepingu alusel taotletud või pakutud koostööga või seoses lepingus sätestatud menetlustega. Kui taotluse saanud asutus ja taotlev asutus ei suuda taotletud või pakutud koostööga seotud vaidlust lahendada, lahendavad nad selle ESMA asutamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 31 punktis c sätestatud mittesiduva vahendamismehhanismi kohaselt.

Artikkel 13

Lepingu lõpetamine

1.   Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. See lõppeb juhul, kui sellega seotud kauplemiskoht minetab vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse.

2.   Asutus, kes soovib käesolevast lepingust taganeda, annab sellest teisele asutusele vähemalt 30 kalendripäeva enne lepingust taganemist kirjalikult teada.

3.   Enne lepingust taganemise jõustumise kuupäeva esitatud teabetaotlusi käsitletakse käesoleva lepingu kohaselt, välja arvatud juhul, kui lepingust taganeda sooviv asutus nõuab teisiti.

4.   Pärast seda, kui asutus on käesolevast lepingust taganenud, jätkab kõnealune asutus käesolevas lepingus sätestatud konfidentsiaalsusnõuete täitmist.

Artikkel 14

Avaldamine

Asutused avaldavad käesoleva koostöökorra oma vastavatel veebisaitidel. Samuti avaldatakse kõik artikli 10 alusel tehtud muudatused ja täiendused.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev leping jõustub selle asutuste poolt allkirjastamise kuupäeval.

Artikkel 16

Allkirjad

[päritoluliikmesriigi pädev asutus]

[vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus]

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

1

(2)  Komisjoni 6. juuni 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/988, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses standardvormide, -mallide ja -menetlustega, mida kasutatakse sellise koostöökorra puhul, mis on seotud kauplemiskohaga, kelle tegevus on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse (ELT L 149, 13.6.2017, lk 3).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

---

II LISA

Koostöötaotluse standardvorm

Viitenumber:

Kuupäev:

Üldteave

SAATJA:

Liikmesriik:

Taotlev asutus:

Juriidiline aadress:

(Määratud kontaktisiku kontaktandmed)

Nimi:

Telefon:

E-post:

SAAJA:

Liikmesriik:

Taotluse saav asutus:

Juriidiline aadress:

(Määratud kontaktisiku kontaktandmed)

Nimi:

Telefon:

E-post:

Lugupeetud [märkige saaja nimi]

Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/988 (1) artikli 1 lõikega 3 on vaja Teie kiireloomulist [vajaduse korral kustutada] abi seoses allpool üksikasjalikult kirjeldatud küsimus(t)ega.

Palume Teil anda abi hiljemalt [märkida orienteeruv vastuse kuupäev ja kui tegu on kiireloomulise taotlusega, märkida teabe esitamise tähtaeg] või kui see ei ole võimalik, palun andke teada, millal Teil on eelduste kohaselt võimalik meid aidata.

(1) Komisjoni 6. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/988, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses standardvormide, -mallide ja -menetlustega, mida kasutatakse sellise koostöökorra puhul, mis on seotud kauplemiskohaga, kelle tegevus on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse (ELT L 149, 13.6.2017, lk 3).

Abitaotluse liik

Palun tehke vastava(te)sse kasti(desse) märge

1) Teabe esitamine

2) Ütluste võtmine

3) Uurimise või ühisuurimise algatamine

4) Kohapealne kontroll

5) Muu

Taustteave ja abitaotluse põhjused

[Märkige, millis(t)e valdkondlike õigusaktide sätte/sätete kohaselt on taotlev asutus pädev kõnealust küsimust käsitlema]

Taotlus käsitleb abi seoses

[Kirjeldage taotluse sisu ja märkige, millisel eesmärgil abi soovitakse, esitage andmed taotluse aluseks oleva uurimise kohta ja selgitus abi kasulikkuse kohta]

Varasemad taotlused

[Varasemate taotluste olemasolu korral palun esitage nende tuvastamist võimaldavad andmed]

1. Teabe esitamine

a) Kirjeldus [Järjepidevuse tagamiseks soovitame eraldada alapunktide esitamisel alapunktide pealkirjad juhistest (kaldkirjas).]

[Palun kirjeldage üksikasjalikult soovitud konkreetset teavet ja põhjuseid, miks Te arvate selle kasuliku olevat, ning kui see on teada, esitage loetelu isikutest, kelle käsutuses soovitud teave arvatakse olevat, või kohtadest, kust sellist teavet on võimalik saada.]

b) Asjaomaste finantsinstrumentide andmed

[Kui taotlus käsitleb konkreetse finantsinstrumendiga tehtud korraldust või tehingut, palun esitage järgmised andmed.]

Instrumendi andmed: [Märkige finantsinstrumendi täpne kirjeldus, sealhulgas ISIN kood]

Isikuandmed:

[Märkige kõigi korralduse või tehinguga seotud isikute andmed, sealhulgas nende isikute andmed, kes finantsinstrumendiga kauplevad või kelle nimel toimunuks kauplemist loetakse]

Kuupäevad:

[Märkige ajavahemik, mille jooksul korraldused või tehingud toimusid, ja kui tegu on märkimisväärselt pika perioodiga, põhjused, miks on vajalik kogu nimetatud periood]

c) Asjaomased isikud

[Kui taotlus käsitleb teavet ühe isiku majandus- või muu tegevuse kohta, palun esitage võimalikult täpne teave, et oleks võimalik ajaomane isik kindlaks teha.]

d) Teabe tundlikkus

[Erikaalutluste korral seoses taotletava teabe tundlikkusega palun märgige, mis viisil taotluses sisalduv teave on tundlik ja kõik konkreetsed ettevaatusabinõud, mis tuleb teabe kogumiseks uurimiskaalutlustel tarvitusele võtta.]

e) Lisateave

[Kas taotlev asutus on seoses taotluse sisuga olnud kontaktis või kavatseb astuda kontakti mis tahes teise asutuse või õiguskaitseasutusega või mis tahes muu asutusega, kelle kohta taotleval asutusel on teada, et ta on aktiivselt huvitatud taotluse sisust.]

f) Kiireloomulisus

[Kui tegu on kiireloomulise taotlusega ja kui määratakse tähtpäev(ad), palun esitage täielik selgitus seoses taotluse kiireloomulisuse ja kõigi tähtpäevadega, milleks taotlev asutus teabe esitamist on palunud.]

2. Ütluste võtmine

a) Ütlusi antakse: vande all /tõendatult

b) Ütluste võtmise põhjus ja eesmärk:

c) Isiku(te) nimi/nimed, kellelt ütlusi võtta soovitakse:

[Märkige üksikasjalikud andmed isikute kohta, kellelt ütlusi võtta soovitakse, et taotluse saanud asutusel oleks võimalik alustada kohalekutsumise menetlust, kui see on asjakohane.]

d) Üksikasjalik taotletava teabe kirjeldus, sealhulgas esialgsed küsimused (kui need on taotluse esitamise ajal olemas).

e) Lisateave

[Kui taotleva asutuse töötajad soovivad ütluste võtmisel osaleda, esitada üksikasjalikud andmed taotleva asutuse töötajate kohta, kui see on asjakohane, kirjeldus kõigi õiguslike ja menetlusnõuete kohta, mis tuleb täita, et tagada vestluse käigus antud ütluste vastuvõetavus taotleva asutuse jurisdiktsioonis.]

3. Uurimise või ühisuurimise algatamine

[Kui taotlus käsitleb uurimise algatamist taotleva asutuse nimel, palun esitage teave, mis võimaldab taotluse saanud asutusel hinnata, kas ta võib olla huvitatud ühisuurimisest, sealhulgas taotleva asutuse ettepanek ühisuurimiseks, selle põhjused ja eeldatav kasu, mida taotluse saanud asutus sellest saab. Palun märkige kogu asjaomane teave, mida taotluse saanud asutusel on vaja abi andmiseks uurimise või ühisuurimise algatamise kaudu, nagu see on asjakohane.]

4. Kohapealse kontrolli või ühiskontrolli algatamine

[Kui taotlus käsitleb kohapealse kontrolli algatamist taotleva asutuse nimel, palun esitage teave, mis võimaldab taotluse saanud asutusel hinnata, kas ta võib olla huvitatud ühisest kohapealsest kontrollist, sealhulgas taotleva asutuse ettepanek ühiseks kohapealseks kontrolliks, selle põhjused ja eeldatav kasu, mida taotluse saanud asutus sellest saab. Palun märkige kogu asjaomane teave, mida taotluse saanud asutusel on vaja abi andmiseks kohapealse kontrolli või ühise kohapealse kontrolli algatamise kaudu, nagu see on asjakohane.]

5. Teabe konfidentsiaalsuspiirangud ja lubatud kasutusviisid

[Märkige kõik hoiatused konfidentsiaalsuse kohta ja kõik teabe kasutamise piirangud (tingimusel, et need piirangud on kooskõlas liidu õigusega)].

Lugupidamisega

[allkiri]

---

III LISA

Koostöötaotluse vastuse standardvorm

Viitenumber:

Kuupäev:

Üldteave

SAATJA:

Liikmesriik:

Taotluse saav asutus:

Juriidiline aadress:

(Määratud kontaktisiku kontaktandmed)

Nimi:

Telefon:

E-post:

SAAJA:

Liikmesriik:

Taotlev asutus:

Juriidiline aadress:

(Määratud kontaktisiku kontaktandmed)

Nimi:

Telefon:

E-post:

Lugupeetud [märkida saaja nimi]

Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/988 (1) artikli 1 lõikega 3 teatame, et oleme Teie [pp.kk.aaaa] taotlust viitenumbriga [märkida taotluse viitenumber] käsitlenud.

Kogutud teave

[Kui soovitud teave on kokku kogutud, palun esitage see siin või selgitage, kuidas see esitatakse.]

(1) Komisjoni 6. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/988, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses standardvormide, -mallide ja -menetlustega, mida kasutatakse sellise koostöökorra puhul, mis on seotud kauplemiskohaga, kelle tegevus on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis olulise tähtsuse (ELT L 149, 13.6.2017, lk 3).

Esitatud teave on konfidentsiaalne ja see avaldatakse [märkige taotleva asutuse nimi] kooskõlas [märkige kohaldatava sektoripõhise õigusakti säte] ja tingimusel, et see teave jääb konfidentsiaalseks kooskõlas [märkige kohaldatava sektoripõhise õigusakti säte].

[Märkida taotleva asutuse nimi] järgib [märkige kohaldatava sektoripõhise õigusakti säte] seoses nimetatud teabe konfidentsiaalsuspiirangute ja lubatud kasutusviisidega.

[Märkige kõik muud vajalikud hoiatused konfidentsiaalsuse kohta ja kõik teabe kasutamise piirangud (tingimusel, et need piirangud on kooskõlas liidu õigusega)].

Lugupidamisega

[allkiri]

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/989,

8. juuni 2017,

millega parandatakse ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (1) (edaspidi „tolliseadustik“), eriti selle artikleid 8, 11, 17, 25, 58, 63, 66, 76, 100, 132, 152, 157, 161, 165, 169, 181, 232, 236, 266, 268, 273 ja 276,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) avaldamist on avastatud mitmesuguseid vigu, mis tuleb parandada. Mõnede kõnealuste vigade parandamisest tulenevalt on vaja muuta selle rakendusmääruse teatavaid muid asjaomaseid sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Pärast komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) avaldamist on avastatud mitmesuguseid vigu, mis tuleb parandada. Mõnede kõnealuste vigade parandamisest tulenevalt on vaja muuta selle rakendusmääruse teatavaid muid asjaomaseid sätteid.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 põhjenduses 61 tuleks õigesti kajastada tolliseadustiku komitees toimunud kõnealust rakendusmäärust käsitleva hääletuse tulemusi; komitee ei esitanud oma arvamust eesistuja ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 põhjenduses 61 tuleks õigesti kajastada tolliseadustiku komitees toimunud kõnealust rakendusmäärust käsitleva hääletuse tulemusi; komitee ei esitanud oma arvamust eesistuja ettenähtud tähtaja jooksul.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 järgmiste sätete sõnastust tuleks parandada, et muuta sätted selgemaks, kuid vältida uute elementide lisamist: artikli 67 lõige 4, artikkel 87 (pealkiri), artiklid 102, 137 ja 138, artikli 143 lõige 2, artiklid 214, 220 ja artikli 230 lõige 2 ning lisa 21–01. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 järgmiste sätete sõnastust tuleks parandada, et muuta sätted selgemaks, kuid vältida uute elementide lisamist: artikli 67 lõige 4, artikkel 87 (pealkiri), artiklid 102, 137 ja 138, artikli 143 lõige 2, artiklid 214, 220 ja artikli 230 lõige 2 ning lisa 21–01.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 mitmetes sätetes ja lisades tuleks parandada ja täpsustada viiteid muudele õigusnormidele, sealhulgas rakendatava tolliseadustiku sätetele. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 mitmetes sätetes ja lisades tuleks parandada ja täpsustada viiteid muudele õigusnormidele, sealhulgas rakendatava tolliseadustiku sätetele.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 67 lõiget 1 tuleks parandada, lisades edasisaatjad nende ettevõtjate hulka, kellele saab anda heakskiidetud eksportija staatuse; see oleks kooskõlas kõnealuse rakendusmääruse artikliga 69, mille kohaselt edasisaatja võib asendada heakskiidetud eksportija koostatud päritoludeklaratsiooni asenduspäritoludeklaratsiooniga. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 67 lõiget 1 tuleks parandada, lisades edasisaatjad nende ettevõtjate hulka, kellele saab anda heakskiidetud eksportija staatuse; see oleks kooskõlas kõnealuse rakendusmääruse artikliga 69, mille kohaselt edasisaatja võib asendada heakskiidetud eksportija koostatud päritoludeklaratsiooni asenduspäritoludeklaratsiooniga.

| (6) | Et tagada kooskõla komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (3) artikli 55 lõigetega 4 ja 6, tuleks välja jätta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 92 lõike 1 kolmas lõik. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada kooskõla komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (3) artikli 55 lõigetega 4 ja 6, tuleks välja jätta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 92 lõike 1 kolmas lõik.

| (7) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 110 lõikes 3 on päritolusertifikaadi vorm A ja arvedeklaratsiooni järelkontrolliga seoses nimetatud lisaks Norrale ja Šveitsile ka Türgit riigina, kellele saab esitada järelkontrolli taotluse. Kuna aga asenduspäritolutõendite kasutamist ei ole liidu ja Türgi vahel ette nähtud, ei esitata Türgile seal koostatud asenduspäritolutõendite järelkontrolli taotlusi. Seega tuleks viide Türgile välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 110 lõikes 3 on päritolusertifikaadi vorm A ja arvedeklaratsiooni järelkontrolliga seoses nimetatud lisaks Norrale ja Šveitsile ka Türgit riigina, kellele saab esitada järelkontrolli taotluse. Kuna aga asenduspäritolutõendite kasutamist ei ole liidu ja Türgi vahel ette nähtud, ei esitata Türgile seal koostatud asenduspäritolutõendite järelkontrolli taotlusi. Seega tuleks viide Türgile välja jätta.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 199 lõike 1 punkti g tuleks parandada, et oleks esitatud täielik loetelu aktsiisi peatamise korra alusel liikuva aktsiisikauba puhul aktsepteeritavatest liidu tollistaatuse tõendamise vahenditest vastavalt nõukogu direktiivile 2008/118/EÜ; (4) selleks tuleb lisada viide elektroonilisele haldusdokumendile ja talitluspidevuse protseduurile, millele on osutatud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklites 21 ja 26. Need viited on õigusaktist kogemata välja jäänud. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 199 lõike 1 punkti g tuleks parandada, et oleks esitatud täielik loetelu aktsiisi peatamise korra alusel liikuva aktsiisikauba puhul aktsepteeritavatest liidu tollistaatuse tõendamise vahenditest vastavalt nõukogu direktiivile 2008/118/EÜ; (4) selleks tuleb lisada viide elektroonilisele haldusdokumendile ja talitluspidevuse protseduurile, millele on osutatud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklites 21 ja 26. Need viited on õigusaktist kogemata välja jäänud.

| (9) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 306 lõiget 2 tuleks parandada. Kõnealuses lõikes peaks olema sätestatud, et transiidideklaratsiooni tolli viitenumber (MRN) tuleb esitada sihttolliasutuses, mitte igas vahetolliasutuses, nagu on lõikes praegu ekslikult sätestatud. Parandada tuleks ka viidet delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 asjakohasele sättele. Kõnealuses lõikes tuleks viidata delegeeritud määruse artikli 184 teisele lõigule, mitte artikli 184 lõikele 2. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 306 lõiget 2 tuleks parandada. Kõnealuses lõikes peaks olema sätestatud, et transiidideklaratsiooni tolli viitenumber (MRN) tuleb esitada sihttolliasutuses, mitte igas vahetolliasutuses, nagu on lõikes praegu ekslikult sätestatud. Parandada tuleks ka viidet delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 asjakohasele sättele. Kõnealuses lõikes tuleks viidata delegeeritud määruse artikli 184 teisele lõigule, mitte artikli 184 lõikele 2.

| (10) | Tuleks parandada vead ja puudujäägid, mis avastati rakendusmääruse (EL) 2015/2447 avaldamise järel selle A ja B lisas. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks parandada vead ja puudujäägid, mis avastati rakendusmääruse (EL) 2015/2447 avaldamise järel selle A ja B lisas.

| (11) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 12–01 tuleks parandada, et tagada ühe ja sama andmeelemendi ühtlustatud vorming terves nimetatud lisas. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 12–01 tuleks parandada, et tagada ühe ja sama andmeelemendi ühtlustatud vorming terves nimetatud lisas.

| (12) | Rakendusmäärusele (EL) 2015/2447 tuleks lisada lisa 12–03, milles määratakse kindlaks liidu lennujaamas registreeritud pagasi külge kinnitatavate lipikute kujundus, sest seda lisa on nimetatud rakendusmääruse artiklis 44, kuid see jäi ekslikult rakendusmäärusele lisamata. |
| --- | --- |

(12)

Rakendusmäärusele (EL) 2015/2447 tuleks lisada lisa 12–03, milles määratakse kindlaks liidu lennujaamas registreeritud pagasi külge kinnitatavate lipikute kujundus, sest seda lisa on nimetatud rakendusmääruse artiklis 44, kuid see jäi ekslikult rakendusmäärusele lisamata.

| (13) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisas 22–13 tuleks parandada grammatikaviga arvedeklaratsiooni ungarikeelses versioonis. |
| --- | --- |

(13)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisas 22–13 tuleks parandada grammatikaviga arvedeklaratsiooni ungarikeelses versioonis.

| (14) | Lisaks nendele parandustele tuleb muuta teatavaid sätteid, et võtta arvesse asjaomase õigusraamistiku muudatusi, mis tehti pärast kõnealuse rakendusmääruse vastuvõtmist. Seega tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikkel 2 viia kooskõlla delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (mida on muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2016/341) (5) artikliga 2. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks nendele parandustele tuleb muuta teatavaid sätteid, et võtta arvesse asjaomase õigusraamistiku muudatusi, mis tehti pärast kõnealuse rakendusmääruse vastuvõtmist. Seega tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikkel 2 viia kooskõlla delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (mida on muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2016/341) (5) artikliga 2.

| (15) | Praegu rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklites 57, 58 ja 59 sätestatud kord seati sisse algselt 1989. aastal, et võimaldada riigile eraldatud soodustusteta tariifikvootide sujuvat ja ühtlustatud kohaldamist. Kõnealused artiklid vastavad sisuliselt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93, (6) mida kohaldati kuni 2016. aasta 30 aprillini, artiklitele 56–65. Mitmetes liidu määrustes, millega avatakse soodustusteta tariifikvoodid, viidatakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 55–65. Seega tuleks artiklisse 57 lisada vastavusreegel seoses muudes määrustes esinevate viidetega määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklite 55–65 kohaselt välja antud päritolusertifikaatide kohta, et vältida vajadust kõiki kõnealuseid määrusi eraldi muuta. |
| --- | --- |

(15)

Praegu rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklites 57, 58 ja 59 sätestatud kord seati sisse algselt 1989. aastal, et võimaldada riigile eraldatud soodustusteta tariifikvootide sujuvat ja ühtlustatud kohaldamist. Kõnealused artiklid vastavad sisuliselt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93, (6) mida kohaldati kuni 2016. aasta 30 aprillini, artiklitele 56–65. Mitmetes liidu määrustes, millega avatakse soodustusteta tariifikvoodid, viidatakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 55–65. Seega tuleks artiklisse 57 lisada vastavusreegel seoses muudes määrustes esinevate viidetega määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklite 55–65 kohaselt välja antud päritolusertifikaatide kohta, et vältida vajadust kõiki kõnealuseid määrusi eraldi muuta.

| (16) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 62 tekst võimaldab praegu pikaajalise tarnija deklaratsiooniga hõlmata ainult kas minevikku või tulevikku jääva ajavahemiku. Sätet tuleks muuta, et kehtestada võimalus esitada üks pikaajaline tarnija deklaratsioon, mis hõlmab nii deklaratsiooni väljastamise kuupäevaks juba tarnitud kaupu kui ka kaupu, mis tarnitakse hiljem. Et reeglit selgemaks ja lihtsamini kohaldatavaks muuta, tuleks pikaajalise tarnija deklaratsiooniga hõlmatava ajavahemiku varaseim ja hiliseim algusaeg määrata kindlaks kõnealuse deklaratsiooni väljastamise kuupäevast lähtuvalt. Seega, kuigi deklaratsiooniga hõlmatava ajavahemiku maksimaalseks kestuseks tuleks määrata 24 kuud, ei tohiks hõlmatav ajavahemik alata rohkem kui 12 kuud enne või rohkem kui 6 kuud pärast deklaratsiooni väljastamiskuupäeva. |
| --- | --- |

(16)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 62 tekst võimaldab praegu pikaajalise tarnija deklaratsiooniga hõlmata ainult kas minevikku või tulevikku jääva ajavahemiku. Sätet tuleks muuta, et kehtestada võimalus esitada üks pikaajaline tarnija deklaratsioon, mis hõlmab nii deklaratsiooni väljastamise kuupäevaks juba tarnitud kaupu kui ka kaupu, mis tarnitakse hiljem. Et reeglit selgemaks ja lihtsamini kohaldatavaks muuta, tuleks pikaajalise tarnija deklaratsiooniga hõlmatava ajavahemiku varaseim ja hiliseim algusaeg määrata kindlaks kõnealuse deklaratsiooni väljastamise kuupäevast lähtuvalt. Seega, kuigi deklaratsiooniga hõlmatava ajavahemiku maksimaalseks kestuseks tuleks määrata 24 kuud, ei tohiks hõlmatav ajavahemik alata rohkem kui 12 kuud enne või rohkem kui 6 kuud pärast deklaratsiooni väljastamiskuupäeva.

| (17) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklit 68 tuleks muuta, selgitamaks et sooduskorra kehtimisel kolmanda riigi suhtes, kus kohaldatakse registreeritud eksportijate süsteemi (REX-süsteem), peaksid eksportijad, kes koostavad päritoludokumente üle 6 000-eurose väärtusega saadetiste kohta, olema registreeritud eksportijad, kui asjaomase sooduskorraga ei ole ette nähtud teistsugust väärtuse piirmäära. Siiski võib eksportija kuni REX-süsteemis registreerimiseni, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2017, kasutada päritoludokumentidel jätkuvalt oma heakskiidetud eksportija numbrit ilma allkirjastamiseta, kui tegu on vabakaubanduslepingutega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega, kus eksportija peaks muul juhul olema registreeritud. |
| --- | --- |

(17)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklit 68 tuleks muuta, selgitamaks et sooduskorra kehtimisel kolmanda riigi suhtes, kus kohaldatakse registreeritud eksportijate süsteemi (REX-süsteem), peaksid eksportijad, kes koostavad päritoludokumente üle 6 000-eurose väärtusega saadetiste kohta, olema registreeritud eksportijad, kui asjaomase sooduskorraga ei ole ette nähtud teistsugust väärtuse piirmäära. Siiski võib eksportija kuni REX-süsteemis registreerimiseni, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2017, kasutada päritoludokumentidel jätkuvalt oma heakskiidetud eksportija numbrit ilma allkirjastamiseta, kui tegu on vabakaubanduslepingutega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega, kus eksportija peaks muul juhul olema registreeritud.

| (18) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 69 praeguse teksti kohaselt ei ole registreeritud eksportijal õigust asendada asenduspäritolukinnitusega muid päritolutõendeid kui päritolukinnitusi. Kuna aga pikas perspektiivis tahetakse heakskiidetud eksportija süsteem asendada REX-süsteemiga, peaks registreeritud eksportijatel olema võimalik asendada asenduspäritolukinnitustega sama liiki päritolutõendeid, mida saavad kõnealuse rakendusmääruse artikli 69 lõike 2 kohaselt asendada heakskiidetud eksportijad. |
| --- | --- |

(18)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 69 praeguse teksti kohaselt ei ole registreeritud eksportijal õigust asendada asenduspäritolukinnitusega muid päritolutõendeid kui päritolukinnitusi. Kuna aga pikas perspektiivis tahetakse heakskiidetud eksportija süsteem asendada REX-süsteemiga, peaks registreeritud eksportijatel olema võimalik asendada asenduspäritolukinnitustega sama liiki päritolutõendeid, mida saavad kõnealuse rakendusmääruse artikli 69 lõike 2 kohaselt asendada heakskiidetud eksportijad.

| (19) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 73 tuleks lisada lõige 3, millega kohustatakse komisjoni saatma soodustatud riikidele nende taotlusel liikmesriikides kasutatavate templite näidised. Selline kohustus on vajalik, et tagada piirkondliku kumulatsiooni reeglite sujuv toimimine. |
| --- | --- |

(19)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 73 tuleks lisada lõige 3, millega kohustatakse komisjoni saatma soodustatud riikidele nende taotlusel liikmesriikides kasutatavate templite näidised. Selline kohustus on vajalik, et tagada piirkondliku kumulatsiooni reeglite sujuv toimimine.

| (20) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 80 lõikega 4 tuleks kehtestada soodustatud riikide pädevatele asutustele ja liikmesriikide tolliasutustele kohustus teavitada registreeritud eksportijat tema registreeritud andmete muutmisest kooskõlas andmekaitse normidega. |
| --- | --- |

(20)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 80 lõikega 4 tuleks kehtestada soodustatud riikide pädevatele asutustele ja liikmesriikide tolliasutustele kohustus teavitada registreeritud eksportijat tema registreeritud andmete muutmisest kooskõlas andmekaitse normidega.

| (21) | Et tagada liidus REX-süsteemile ülemineku perioodil kohaldatavate reeglite ühtsus, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikliga 85 ette näha tähtaeg, milleni heakskiidetud eksportijad, kes ei ole veel REX-süsteemis registreeritud, võivad koostada arvedeklaratsioone kahepoolse kumulatsiooni puhul. Selleks tähtajaks tuleks määrata 31. detsember 2017, mis on viimane kuupäev, mil liikmesriikide tolliasutused saavad väljastada liikumissertifikaate EUR.1 ning mil seega lõppeb üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(21)

Et tagada liidus REX-süsteemile ülemineku perioodil kohaldatavate reeglite ühtsus, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikliga 85 ette näha tähtaeg, milleni heakskiidetud eksportijad, kes ei ole veel REX-süsteemis registreeritud, võivad koostada arvedeklaratsioone kahepoolse kumulatsiooni puhul. Selleks tähtajaks tuleks määrata 31. detsember 2017, mis on viimane kuupäev, mil liikmesriikide tolliasutused saavad väljastada liikumissertifikaate EUR.1 ning mil seega lõppeb üleminekuperiood.

| (22) | Erinevalt Norrast ja Šveitsist ei kohalda Türgi REX-süsteemi alates 1. jaanuarist 2017. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 86 lõiget 3 muuta, sätestamaks et Türgi üldiste tariifsete soodustuste kava puhul hakkab soodustatud riikide eksportijate registreerimine kehtima alles siis, kui kõnealuses riigis hakatakse kohaldama REX-süsteemi. Et Türgis REX-süsteemi kohaldamise kuupäev saaks üldsusele teatavaks, tuleks komisjonile panna kohustus avaldada kõnealune kuupäev Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(22)

Erinevalt Norrast ja Šveitsist ei kohalda Türgi REX-süsteemi alates 1. jaanuarist 2017. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 86 lõiget 3 muuta, sätestamaks et Türgi üldiste tariifsete soodustuste kava puhul hakkab soodustatud riikide eksportijate registreerimine kehtima alles siis, kui kõnealuses riigis hakatakse kohaldama REX-süsteemi. Et Türgis REX-süsteemi kohaldamise kuupäev saaks üldsusele teatavaks, tuleks komisjonile panna kohustus avaldada kõnealune kuupäev Euroopa Liidu Teatajas.

| (23) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklit 158, millega kehtestatakse üldtagatise tase, tuleks muuta, et selgitada üksikasjalikumalt impordi- ja eksporditollimakse ja muid makse hõlmavate üldtagatise summade vähendamise aluseid. Artiklis 158 tuleks selgelt eristada vähendamist, mis on tolliseadustiku artikli 95 lõikega 3 ette nähtud kõigile volitatud ettevõtjatele seoses tasumisele kuuluvate tollimaksude ja muude maksudega, ning vähendamisi, mis on ette nähtud tolliseadustiku artikli 95 lõikega 2. Viimati nimetatud vähendamisi kohaldatakse selliste tollimaksude ja muude maksude suhtes, mis võivad maksmisele kuuluda delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 84 esitatud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(23)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklit 158, millega kehtestatakse üldtagatise tase, tuleks muuta, et selgitada üksikasjalikumalt impordi- ja eksporditollimakse ja muid makse hõlmavate üldtagatise summade vähendamise aluseid. Artiklis 158 tuleks selgelt eristada vähendamist, mis on tolliseadustiku artikli 95 lõikega 3 ette nähtud kõigile volitatud ettevõtjatele seoses tasumisele kuuluvate tollimaksude ja muude maksudega, ning vähendamisi, mis on ette nähtud tolliseadustiku artikli 95 lõikega 2. Viimati nimetatud vähendamisi kohaldatakse selliste tollimaksude ja muude maksude suhtes, mis võivad maksmisele kuuluda delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 84 esitatud tingimuste kohaselt.

| (24) | Et vältida olukorda, kus üksiktagatise maksekviitungit kasutatakse pärast kviitungina esitatud kohustuse kehtetuks tunnistamist või tühistamist, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 161 lisada säte, mille kohaselt ei või maksekviitungeid, mis on väljastatud enne kõnealuse kohustuse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kuupäeva, kasutada kauba suunamiseks liidu transiidiprotseduurile. |
| --- | --- |

(24)

Et vältida olukorda, kus üksiktagatise maksekviitungit kasutatakse pärast kviitungina esitatud kohustuse kehtetuks tunnistamist või tühistamist, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 161 lisada säte, mille kohaselt ei või maksekviitungeid, mis on väljastatud enne kõnealuse kohustuse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kuupäeva, kasutada kauba suunamiseks liidu transiidiprotseduurile.

| (25) | Nagu on nõutud TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni, (7) sh selle hilisemad muudatused, (TIR-konventsioon) artikli 8 lõikega 3, määratakse rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikliga 163 kindlaks selle summa piirmäär, mille ulatuses liidu tolliterritooriumil asuv garantiiühing võib muutuda vastutavaks konkreetse TIR-veoetapi eest. Artiklit 163 tuleks muuta seepärast, et Rahvusvaheline Maanteeveo Liit (IRU) teatas, et tema ülemaailmne kindlustusandja suurendas kõigi TIR-konventsiooni osaliste jaoks kaetud tagatise summat 60 000 eurolt 100 000 euroni ühe TIR-märkmiku kohta. |
| --- | --- |

(25)

Nagu on nõutud TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni, (7) sh selle hilisemad muudatused, (TIR-konventsioon) artikli 8 lõikega 3, määratakse rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikliga 163 kindlaks selle summa piirmäär, mille ulatuses liidu tolliterritooriumil asuv garantiiühing võib muutuda vastutavaks konkreetse TIR-veoetapi eest. Artiklit 163 tuleks muuta seepärast, et Rahvusvaheline Maanteeveo Liit (IRU) teatas, et tema ülemaailmne kindlustusandja suurendas kõigi TIR-konventsiooni osaliste jaoks kaetud tagatise summat 60 000 eurolt 100 000 euroni ühe TIR-märkmiku kohta.

| (26) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 231 lõiget 11 tuleks muuta, täpsustamaks et asjaomaste elektrooniliste süsteemide kasutamisvalmiduse saavutamiseni on peatatud üksnes kõnealuse artikli lõigetes 5 ja 6 sätestatud kontrollidega seotud teabevahetus. Kuni asjaomased elektroonilised süsteemid ei ole kasutamisvalmis, tuleks seadustiku artikli 179 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kohustust teha kontrolle ja vahetada neid käsitlevat teavet täita vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/341 artiklile 18. |
| --- | --- |

(26)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 231 lõiget 11 tuleks muuta, täpsustamaks et asjaomaste elektrooniliste süsteemide kasutamisvalmiduse saavutamiseni on peatatud üksnes kõnealuse artikli lõigetes 5 ja 6 sätestatud kontrollidega seotud teabevahetus. Kuni asjaomased elektroonilised süsteemid ei ole kasutamisvalmis, tuleks seadustiku artikli 179 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kohustust teha kontrolle ja vahetada neid käsitlevat teavet täita vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/341 artiklile 18.

| (27) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 329 lõige 8 tuleks välja jätta. Selle lõikega on ette nähtud teatavad erandid väljumistolliasutuse määramise üldreeglist selliste kaupade puhul, mis suunatakse transiidiprotseduurile. Ümbernummerdamisvea tõttu on artikli 329 lõikes 8 ekslikult viidatud sama artikli lõikele 4, kuid õigusakti koostajad ei kavatsenud näha ette erandit kauba jaoks, mis on laaditud laevale, mis ei ole määratud regulaarlaevaliinile. Et aktsiisi peatamise korra alusel toimuva aktsiisikaupade liidust väljaviimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2008/118/EÜ, ei peaks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 329 lõikes 8 olema viidatud ka sellistele kaupadele. Samuti ei ole vaja konkreetset reeglit väljumistolliasutuse määramiseks, kui kaubad, mille suhtes kohaldatakse ekspordiga seotud tolliformaalsusi eksporditoetuse saamiseks ühise põllumajanduspoliitika alusel, vabastatakse ekspordiks ja suunatakse seejärel transiidiprotseduurile. Selle põhjuseks on asjaolu, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 189 kohaselt saab sellised kaubad suunata üksnes välistransiidiprotseduurile, mis tähendab, et nad kaotavad liidu kauba tollistaatuse ja nende suhtes hakatakse kohaldama ranget tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

(27)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 329 lõige 8 tuleks välja jätta. Selle lõikega on ette nähtud teatavad erandid väljumistolliasutuse määramise üldreeglist selliste kaupade puhul, mis suunatakse transiidiprotseduurile. Ümbernummerdamisvea tõttu on artikli 329 lõikes 8 ekslikult viidatud sama artikli lõikele 4, kuid õigusakti koostajad ei kavatsenud näha ette erandit kauba jaoks, mis on laaditud laevale, mis ei ole määratud regulaarlaevaliinile. Et aktsiisi peatamise korra alusel toimuva aktsiisikaupade liidust väljaviimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2008/118/EÜ, ei peaks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 329 lõikes 8 olema viidatud ka sellistele kaupadele. Samuti ei ole vaja konkreetset reeglit väljumistolliasutuse määramiseks, kui kaubad, mille suhtes kohaldatakse ekspordiga seotud tolliformaalsusi eksporditoetuse saamiseks ühise põllumajanduspoliitika alusel, vabastatakse ekspordiks ja suunatakse seejärel transiidiprotseduurile. Selle põhjuseks on asjaolu, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 189 kohaselt saab sellised kaubad suunata üksnes välistransiidiprotseduurile, mis tähendab, et nad kaotavad liidu kauba tollistaatuse ja nende suhtes hakatakse kohaldama ranget tollijärelevalvet.

| (28) | Praegu kohtlevad eri liikmesriigid ekspordile järgnevat transiiti erinevalt. Mõnes liikmesriigis esitatakse väljumise kinnitus kohe pärast kauba suunamist transiidiprotseduurile, samas kui teistes liikmesriikides tehakse seda alles siis, kui transiidiprotseduur on lõpetatud. Erinevusi esineb nii välistransiidi kui ka muu transiidi puhul. Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 333 lõike 7 kohaselt võib väljumistolliasutus liidu tolliseadustiku kohase automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtuni kestva üleminekuperioodi jooksul teavitada eksporditolliasutust kauba väljumisest kuni päevani, mis järgneb transiidiprotseduuri lõpetamise päevale, juhul kui kaup suunatakse transiidiprotseduurile, mis ei ole välistransiit. Seda võimalust tuleks laiendada ka välistransiidiprotseduurile suunatud kaubale, et üleminekuperioodil saaks liikmesriigid, kus kõnealused protsessid on automatiseeritud, jätkata väljumise kinnituse esitamist pärast kauba suunamist transiidiprotseduurile või siis, kui transiidiprotseduur on lõpetatud. |
| --- | --- |

(28)

Praegu kohtlevad eri liikmesriigid ekspordile järgnevat transiiti erinevalt. Mõnes liikmesriigis esitatakse väljumise kinnitus kohe pärast kauba suunamist transiidiprotseduurile, samas kui teistes liikmesriikides tehakse seda alles siis, kui transiidiprotseduur on lõpetatud. Erinevusi esineb nii välistransiidi kui ka muu transiidi puhul. Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 333 lõike 7 kohaselt võib väljumistolliasutus liidu tolliseadustiku kohase automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtuni kestva üleminekuperioodi jooksul teavitada eksporditolliasutust kauba väljumisest kuni päevani, mis järgneb transiidiprotseduuri lõpetamise päevale, juhul kui kaup suunatakse transiidiprotseduurile, mis ei ole välistransiit. Seda võimalust tuleks laiendada ka välistransiidiprotseduurile suunatud kaubale, et üleminekuperioodil saaks liikmesriigid, kus kõnealused protsessid on automatiseeritud, jätkata väljumise kinnituse esitamist pärast kauba suunamist transiidiprotseduurile või siis, kui transiidiprotseduur on lõpetatud.

| (29) | Et hõlbustada rakendusmääruse (EL) 2015/2447 deklaratsioonide ja teatiste teatavate andmenõuete vormingu ja koodide rakendamist asjaomastes elektroonilistes süsteemides, tuleks muuta kõnealuse rakendusmääruse B lisa. |
| --- | --- |

(29)

Et hõlbustada rakendusmääruse (EL) 2015/2447 deklaratsioonide ja teatiste teatavate andmenõuete vormingu ja koodide rakendamist asjaomastes elektroonilistes süsteemides, tuleks muuta kõnealuse rakendusmääruse B lisa.

| (30) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisas 22–02 esitatud trükkimisjuhiseid ja lisas 22–14 esitatud sissejuhatavaid märkusi tuleks muuta, et selgemalt esitada tähtaeg, milleni võib kasutada ka vormide vanu versioone. Vanu versioone ei tohi igal juhul kasutada pärast 1. maid 2019. |
| --- | --- |

(30)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisas 22–02 esitatud trükkimisjuhiseid ja lisas 22–14 esitatud sissejuhatavaid märkusi tuleks muuta, et selgemalt esitada tähtaeg, milleni võib kasutada ka vormide vanu versioone. Vanu versioone ei tohi igal juhul kasutada pärast 1. maid 2019.

| (31) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisas 22–06 tuleks muuta vabatahtlikuks registreeritud eksportija staatust taotlevate ettevõtjate täiendavate kontaktandmete esitamine lahtris 2, sest taotluse vormi lahtris 1 tuleb juba peamised kontaktandmed esitada. Lisaks sellele peaks olema võimalus mitte allkirjastada ja tembeldada taotluse vormi, kui eksportija ja tolliasutused autenditakse elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(31)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisas 22–06 tuleks muuta vabatahtlikuks registreeritud eksportija staatust taotlevate ettevõtjate täiendavate kontaktandmete esitamine lahtris 2, sest taotluse vormi lahtris 1 tuleb juba peamised kontaktandmed esitada. Lisaks sellele peaks olema võimalus mitte allkirjastada ja tembeldada taotluse vormi, kui eksportija ja tolliasutused autenditakse elektrooniliselt.

| (32) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisades 32–01, 32–02 ja 32–03 tuleks käendusdokumendi tekstis arvesse võtta Serbia liitumist ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga (8)1. veebruaril 2016. Serbia tuleks samuti lisada asjaomaste riikide loetellu, mis on esitatud kõnealuse rakendusmääruse lisa 72–04 üldtagatise sertifikaadi ja tagatisest vabastamise sertifikaadi vastavates lahtrites. |
| --- | --- |

(32)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisades 32–01, 32–02 ja 32–03 tuleks käendusdokumendi tekstis arvesse võtta Serbia liitumist ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga (8)1. veebruaril 2016. Serbia tuleks samuti lisada asjaomaste riikide loetellu, mis on esitatud kõnealuse rakendusmääruse lisa 72–04 üldtagatise sertifikaadi ja tagatisest vabastamise sertifikaadi vastavates lahtrites.

| (33) | Liidu transiidiprotseduuri käigu talitluspidevuse tagamiseks tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisasse 72–04 lisada järgmised tagatiste kehtivusega seotud sätted: üldtagatise sertifikaadi ja tagatise esitamisest loobumise sertifikaadi kehtivust käsitlev säte; säte, millega keelatakse sertifikaatide kasutamine, kui üldtagatise kasutamise luba on kehtetuks tunnistatud või kui üldtagatisena esitatud kohustus on kehtetuks tunnistatud või tühistatud; ning säte, mis käsitleb liikmesriikide edastatavaid kehtivate sertifikaatide identifitseerimisvahendeid. |
| --- | --- |

(33)

Liidu transiidiprotseduuri käigu talitluspidevuse tagamiseks tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisasse 72–04 lisada järgmised tagatiste kehtivusega seotud sätted: üldtagatise sertifikaadi ja tagatise esitamisest loobumise sertifikaadi kehtivust käsitlev säte; säte, millega keelatakse sertifikaatide kasutamine, kui üldtagatise kasutamise luba on kehtetuks tunnistatud või kui üldtagatisena esitatud kohustus on kehtetuks tunnistatud või tühistatud; ning säte, mis käsitleb liikmesriikide edastatavaid kehtivate sertifikaatide identifitseerimisvahendeid.

| (34) | Käesolevas määruses sätestatud rakendusmääruse (EL) 2015/2447 parandused ja muudatused peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, et vältida õiguskindlusetust seoses kehtivate sätete õige versiooniga. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas määruses sätestatud rakendusmääruse (EL) 2015/2447 parandused ja muudatused peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, et vältida õiguskindlusetust seoses kehtivate sätete õige versiooniga.

| (35) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 parandused

Rakendusmäärust (EL) 2015/2447 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Põhjendus 61 asendatakse järgmisega:






  „(61) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Põhjendus 61 asendatakse järgmisega:

„(61)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud.“

| 2) | Artikli 7 lõike 4 teises lõigus asendatakse sõnad „[Commission Delegated Regulation (EU) 2015/2446 establishing transitional rules for certain provisions of Regulation (EU) No 952/2013 of the European Parliament and of the Council of 9 October 2013 laying down the Union Customs Code where the relevant electronic systems are not yet operational]“ sõnadega „delegeeritud määruse (EL) 2016/341“. |
| --- | --- |

2)

Artikli 7 lõike 4 teises lõigus asendatakse sõnad „[Commission Delegated Regulation (EU) 2015/2446 establishing transitional rules for certain provisions of Regulation (EU) No 952/2013 of the European Parliament and of the Council of 9 October 2013 laying down the Union Customs Code where the relevant electronic systems are not yet operational]“ sõnadega „delegeeritud määruse (EL) 2016/341“.

| 3) | Artikli 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „artikli 22“ sõnadega „artikli 22 lõike 2“. |
| --- | --- |

3)

Artikli 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „artikli 22“ sõnadega „artikli 22 lõike 2“.

| 4) | Artiklit 67 parandatakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „liidu tolliterritooriumil asuvad eksportijad“ sõnadega „liidu tolliterritooriumil asuvad eksportijad ja edasisaatjad“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 67 parandatakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „liidu tolliterritooriumil asuvad eksportijad“ sõnadega „liidu tolliterritooriumil asuvad eksportijad ja edasisaatjad“;

| b) | lõikes 4 asendatakse sõnad „numbrile eelneb loa väljastanud liikmesriigi ISO 3166-1 standardile vastav kahetäheline riigikood“ sõnadega „number algab loa väljastanud liikmesriigi ISO 3166-1 standardile vastava kahetähelise riigikoodiga“; |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 asendatakse sõnad „numbrile eelneb loa väljastanud liikmesriigi ISO 3166-1 standardile vastav kahetäheline riigikood“ sõnadega „number algab loa väljastanud liikmesriigi ISO 3166-1 standardile vastava kahetähelise riigikoodiga“;

| c) | lõikes 6 asendatakse sõnad „lisas 22–09“ sõnadega „lisas 22–13“. |
| --- | --- |

c)

lõikes 6 asendatakse sõnad „lisas 22–09“ sõnadega „lisas 22–13“.

| 5) | Artiklit 70 parandatakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 nimetatakse punktid c ja d ümber vastavalt punktideks a ja b; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 70 parandatakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 nimetatakse punktid c ja d ümber vastavalt punktideks a ja b;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui riik või territoorium on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (*1) II lisast eemaldatud, jäävad kõnealuse riigi või territooriumi suhtes kolmeks aastaks alates riigi või territooriumi lisast eemaldamise kuupäevast kehtima delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 55 sätestatud reeglid ja menetlused ning käesoleva määruse artiklites 72, 80 ja 108 sätestatud kohustused.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui riik või territoorium on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (*1) II lisast eemaldatud, jäävad kõnealuse riigi või territooriumi suhtes kolmeks aastaks alates riigi või territooriumi lisast eemaldamise kuupäevast kehtima delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 55 sätestatud reeglid ja menetlused ning käesoleva määruse artiklites 72, 80 ja 108 sätestatud kohustused.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).“
  "

*1

| 6) | Artikli 75 lõikes 1 asendatakse sõnad „käesoleva määruse artikli 67 lõikes 2“ sõnadega „artikli 71 lõikes 2“. |
| --- | --- |

6)

Artikli 75 lõikes 1 asendatakse sõnad „käesoleva määruse artikli 67 lõikes 2“ sõnadega „artikli 71 lõikes 2“.

| 7) | Artikli 77 lõike 1 punktist b jäetakse välja sõnad „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446“. |
| --- | --- |

7)

Artikli 77 lõike 1 punktist b jäetakse välja sõnad „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446“.

| 8) | Artikkel 87 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 87
  Registreeritud eksportijate süsteem Avaldamisnõue
  (tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)
  Komisjon avaldab oma veebisaidil kuupäeva, mil soodustatud riigid hakkavad REX-süsteemi kohaldama. Komisjon ajakohastab seda teavet.“ |
| --- | --- |

8)

Artikkel 87 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 87

Registreeritud eksportijate süsteem Avaldamisnõue

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

Komisjon avaldab oma veebisaidil kuupäeva, mil soodustatud riigid hakkavad REX-süsteemi kohaldama. Komisjon ajakohastab seda teavet.“

| 9) | Artikli 89 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Registreeringu tühistamine“. |
| --- | --- |

9)

Artikli 89 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Registreeringu tühistamine“.

| 10) | Artikli 90 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Registreeringute automaatne tühistamine, kui riik eemaldatakse soodustatud riikide nimekirjast“. |
| --- | --- |

10)

Artikli 90 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Registreeringute automaatne tühistamine, kui riik eemaldatakse soodustatud riikide nimekirjast“.

| 11) | Artikli 92 lõikes 1 jäetakse välja kolmas lõik. |
| --- | --- |

11)

Artikli 92 lõikes 1 jäetakse välja kolmas lõik.

| 12) | Artiklit 102 parandatakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse sõna „mittetäielikuks“ sõnaga „lihtsustatuks“; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 102 parandatakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse sõna „mittetäielikuks“ sõnaga „lihtsustatuks“;

| b) | lõike 3 punktist b jäetakse välja sõnad „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446“. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 punktist b jäetakse välja sõnad „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446“.

| 13) | Artikli 110 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Järelkontrollitaotluse esitamise järel viiakse kõnealune kontroll läbi ja liikmesriikide tolliasutusi teavitatakse selle tulemustest hiljemalt kuue kuu jooksul; taotluste korral, mis saadetakse Norrale või Šveitsile nende territooriumil soodustatud riigis väljastatud päritolusertifikaadi vorm A või arvedeklaratsiooni alusel koostatud asenduspäritolutõendite kontrollimiseks, on tähtaeg kuni kaheksa kuud alates taotluse saatmise kuupäevast. Tulemuste põhjal peab selguma, kas kõnealune päritolutõend kehtib tegelikult eksporditud toodete suhtes ja kas neid tooteid saab käsitada soodustatud riigist pärit toodetena.“ |
| --- | --- |

13)

Artikli 110 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Järelkontrollitaotluse esitamise järel viiakse kõnealune kontroll läbi ja liikmesriikide tolliasutusi teavitatakse selle tulemustest hiljemalt kuue kuu jooksul; taotluste korral, mis saadetakse Norrale või Šveitsile nende territooriumil soodustatud riigis väljastatud päritolusertifikaadi vorm A või arvedeklaratsiooni alusel koostatud asenduspäritolutõendite kontrollimiseks, on tähtaeg kuni kaheksa kuud alates taotluse saatmise kuupäevast. Tulemuste põhjal peab selguma, kas kõnealune päritolutõend kehtib tegelikult eksporditud toodete suhtes ja kas neid tooteid saab käsitada soodustatud riigist pärit toodetena.“

| 14) | Artikli 119 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446“. |
| --- | --- |

14)

Artikli 119 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446“.

| 15) | Artiklit 126 parandatakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „Käesolevat alajagu“ sõnadega „10. ja 11. alajagu“; |
| --- | --- | --- |

15)

Artiklit 126 parandatakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „Käesolevat alajagu“ sõnadega „10. ja 11. alajagu“;

| b) | lõikes 3 asendatakse sõnad „Käesoleva alajao“ sõnadega „10. ja 11. alajao“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse sõnad „Käesoleva alajao“ sõnadega „10. ja 11. alajao“.

| 16) | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |
| --- | --- |

16)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

| 17) | Artikli 138 lõikes 1 asendatakse sõnad „sama veovahendit“ sõnadega „sama veoliiki“. |
| --- | --- |

17)

Artikli 138 lõikes 1 asendatakse sõnad „sama veovahendit“ sõnadega „sama veoliiki“.

| 18) | Artikli 143 lõikes 2 asendatakse sõnad „jaotatud kulu“ sõnadega „jaotatud väärtust“. |
| --- | --- |

18)

Artikli 143 lõikes 2 asendatakse sõnad „jaotatud kulu“ sõnadega „jaotatud väärtust“.

| 19) | Artikli 164 alapealkiri asendatakse järgmisega:

  „(tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punktid b ja c ning artikli 227 lõike 2 punktid b ja c)“. |
| --- | --- |

19)

Artikli 164 alapealkiri asendatakse järgmisega:

„(tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punktid b ja c ning artikli 227 lõike 2 punktid b ja c)“.

| 20) | Artikli 186 alapealkiri asendatakse järgmisega:

  „(tolliseadustiku artikkel 128)“. |
| --- | --- |

20)

Artikli 186 alapealkiri asendatakse järgmisega:

„(tolliseadustiku artikkel 128)“.

| 21) | Artiklit 187 parandatakse järgmiselt:






  a) | alapealkiri asendatakse järgmisega:

  „(tolliseadustiku artikkel 128)“; |
| --- | --- | --- |

21)

Artiklit 187 parandatakse järgmiselt:

a)

alapealkiri asendatakse järgmisega:

„(tolliseadustiku artikkel 128)“;

| b) | lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kõigi asjaomase laeva või õhusõidukiga veetavate kaupade kohta esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon esimeses liidu sadamas või lennujaamas. Kõnealuse sadama või lennujaama toll teeb turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil riskianalüüsi kõigi asjaomase laeva või õhusõidukiga veetavate kaupade suhtes. Täiendava riskianalüüsi võib nende kaupade puhul korraldada selles sadamas või lennujaamas, kus nad maha laaditakse;“. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kõigi asjaomase laeva või õhusõidukiga veetavate kaupade kohta esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon esimeses liidu sadamas või lennujaamas. Kõnealuse sadama või lennujaama toll teeb turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil riskianalüüsi kõigi asjaomase laeva või õhusõidukiga veetavate kaupade suhtes. Täiendava riskianalüüsi võib nende kaupade puhul korraldada selles sadamas või lennujaamas, kus nad maha laaditakse;“.

| 22) | Artiklile 192 lisatakse järgmine alapealkiri:

  „(tolliseadustiku artikkel 145)“. |
| --- | --- |

22)

Artiklile 192 lisatakse järgmine alapealkiri:

„(tolliseadustiku artikkel 145)“.

| 23) | Artikli 199 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (*2) artiklites 21, 26 ja 34 osutatud aktsiisideklaratsiooni andmed; |
| --- | --- | --- |

23)

Artikli 199 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (*2

(*2)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).“
  "

*2

| 24) | Artikkel 214 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 214
  Merekalapüügisaadused ja sellistest saadustest saadud tooted, mis on ümber laaditud ja veetud läbi riigi või territooriumi, mis ei ole liidu tolliterritooriumi osa
  (tolliseadustiku artikli 153 lõige 2)

  1.   Kui delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 119 lõike 1 punktides d ja e osutatud saadused ja tooted on enne liidu tolliterritooriumile saabumist ümber laaditud ja veetud läbi riigi või territooriumi, mis ei ole liidu tolliterritooriumi osa, peab selle riigi või territooriumi tolliasutus kõnealuste saaduste ja toodete saabumisel liidu tolliterritooriumile kinnitama, et saadused ja tooted olid kõnealuses riigis või territooriumil viibimise aja jooksul tollijärelevalve all ja nendega on tehtud ainult nende säilitamiseks vajalikke toiminguid.


  2.   Lõike 1 kohane kinnitus märgitakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 133 osutatud püügipäeviku väljatrükile, millele on vajaduse korral lisatud ümberlaadimisdeklaratsiooni väljatrükk.“ |
| --- | --- |

24)

Artikkel 214 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 214

Merekalapüügisaadused ja sellistest saadustest saadud tooted, mis on ümber laaditud ja veetud läbi riigi või territooriumi, mis ei ole liidu tolliterritooriumi osa

(tolliseadustiku artikli 153 lõige 2)

1.   Kui delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 119 lõike 1 punktides d ja e osutatud saadused ja tooted on enne liidu tolliterritooriumile saabumist ümber laaditud ja veetud läbi riigi või territooriumi, mis ei ole liidu tolliterritooriumi osa, peab selle riigi või territooriumi tolliasutus kõnealuste saaduste ja toodete saabumisel liidu tolliterritooriumile kinnitama, et saadused ja tooted olid kõnealuses riigis või territooriumil viibimise aja jooksul tollijärelevalve all ja nendega on tehtud ainult nende säilitamiseks vajalikke toiminguid.

2.   Lõike 1 kohane kinnitus märgitakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 133 osutatud püügipäeviku väljatrükile, millele on vajaduse korral lisatud ümberlaadimisdeklaratsiooni väljatrükk.“

| 25) | Artikli 220 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Postisaadetistes sisalduv kirjavahetus ja kaup“. |
| --- | --- |

25)

Artikli 220 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Postisaadetistes sisalduv kirjavahetus ja kaup“.

| 26) | Artikli 229 lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklis 15“ sõnadega „artiklis 14“. |
| --- | --- |

26)

Artikli 229 lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklis 15“ sõnadega „artiklis 14“.

| 27) | Artikli 230 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Otsustuspädev tolliasutus teeb muude liikmesriikide tolliasutustele kättesaadavaks kogu oma käsutuses oleva olulise teabe, mis on seotud keskse tollivormistuse loa omaniku tollialase tegevusega.“ |
| --- | --- |

27)

Artikli 230 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Otsustuspädev tolliasutus teeb muude liikmesriikide tolliasutustele kättesaadavaks kogu oma käsutuses oleva olulise teabe, mis on seotud keskse tollivormistuse loa omaniku tollialase tegevusega.“

| 28) | Artikli 251 lõikes 3 asendatakse sõnad „määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 166“ sõnadega „tolliseadustiku artiklis 166“. |
| --- | --- |

28)

Artikli 251 lõikes 3 asendatakse sõnad „määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 166“ sõnadega „tolliseadustiku artiklis 166“.

| 29) | Artikli 277 lõike 1 punktis a asendatakse sõnad „artiklile 268“ sõnadega „artiklile 275“. |
| --- | --- |

29)

Artikli 277 lõike 1 punktis a asendatakse sõnad „artiklile 268“ sõnadega „artiklile 275“.

| 30) | Artikli 280 lõike 6 esimeses lõigus asendatakse sõnad „artikli 267“ sõnadega „artikli 274“. |
| --- | --- |

30)

Artikli 280 lõike 6 esimeses lõigus asendatakse sõnad „artikli 267“ sõnadega „artikli 274“.

| 31) | Artikli 291 alapealkiri asendatakse järgmisega:

  „(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt b, artikli 226 lõike 3 punkt a ja artikli 227 lõike 2 punkt a)“. |
| --- | --- |

31)

Artikli 291 alapealkiri asendatakse järgmisega:

„(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt b, artikli 226 lõike 3 punkt a ja artikli 227 lõike 2 punkt a)“.

| 32) | Artikli 294 alapealkiri asendatakse järgmisega:

  „(tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punkt a ja artikli 227 lõike 2 punkt a)“. |
| --- | --- |

32)

Artikli 294 alapealkiri asendatakse järgmisega:

„(tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punkt a ja artikli 227 lõike 2 punkt a)“.

| 33) | Artikli 295 alapealkiri asendatakse järgmisega:

  „(tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punkt a)“. |
| --- | --- |

33)

Artikli 295 alapealkiri asendatakse järgmisega:

„(tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punkt a)“.

| 34) | Artikli 306 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Transiidideklaratsiooni tolli viitenumbri sihttolliasutuses esitamise suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 184 teist lõiku.“ |
| --- | --- |

34)

Artikli 306 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Transiidideklaratsiooni tolli viitenumbri sihttolliasutuses esitamise suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 184 teist lõiku.“

| 35) | Artikli 308 lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklile 305“ sõnadega „artiklile 312“. |
| --- | --- |

35)

Artikli 308 lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklile 305“ sõnadega „artiklile 312“.

| 36) | Artikli 312 lõikes 3 asendatakse sõnad „Artiklis 300“ sõnadega „Artiklis 307“. |
| --- | --- |

36)

Artikli 312 lõikes 3 asendatakse sõnad „Artiklis 300“ sõnadega „Artiklis 307“.

| 37) | Artikli 313 alapealkiri asendatakse järgmisega:

  „(tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktid a, b, c ja e)“. |
| --- | --- |

37)

Artikli 313 alapealkiri asendatakse järgmisega:

„(tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktid a, b, c ja e)“.

| 38) | Artikli 314 lõike 2 punktis a asendatakse sõnad „artikli 291“ sõnadega „artikli 298“. |
| --- | --- |

38)

Artikli 314 lõike 2 punktis a asendatakse sõnad „artikli 291“ sõnadega „artikli 298“.

| 39) | Artikli 319 teises lõigus asendatakse sõnad „artiklis 15“ sõnadega „artiklis 14“. |
| --- | --- |

39)

Artikli 319 teises lõigus asendatakse sõnad „artiklis 15“ sõnadega „artiklis 14“.

| 40) | Artiklis 331 muudetakse lõige 3 lõikeks 2. |
| --- | --- |

40)

Artiklis 331 muudetakse lõige 3 lõikeks 2.

| 41) | Artikli 345 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Erandina lõikest 1 jäävad määruse (EMÜ) nr 2454/93 kohaselt väljastatud lihtsustatud protseduuride ühtsed load, mis kehtivad 1. mail 2016, kehtima kuni rakendusotsuse 2016/578/EL lisas osutatud keskse imporditollivormistuse ja automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtu vastavate kuupäevadeni.“ |
| --- | --- |

41)

Artikli 345 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Erandina lõikest 1 jäävad määruse (EMÜ) nr 2454/93 kohaselt väljastatud lihtsustatud protseduuride ühtsed load, mis kehtivad 1. mail 2016, kehtima kuni rakendusotsuse 2016/578/EL lisas osutatud keskse imporditollivormistuse ja automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtu vastavate kuupäevadeni.“

| 42) | A lisa I jaotist (Taotluste ja otsuste ühiste andmenõuete vorming) parandatakse järgmiselt:






  a) | real, mis vastab andmeelemendile „2/4 Esitatud dokumendid“ asendatakse veergudes „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ ja „Korduvus“ esitatud tekst järgmisega:






  „Dokumentide koguarv: n..3 + | 1x |
| --- | --- | --- | --- |
| Dokumendi liik: an..70 +

  Dokumendi tunnus: an..35 +

  Dokumendi kuupäev: n8 (aaaakkpp) | 999x“; |

42)

A lisa I jaotist (Taotluste ja otsuste ühiste andmenõuete vorming) parandatakse järgmiselt:

a)

real, mis vastab andmeelemendile „2/4 Esitatud dokumendid“ asendatakse veergudes „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ ja „Korduvus“ esitatud tekst järgmisega:

„Dokumentide koguarv: n..3 +

Dokumentide koguarv:

1x

Dokumendi liik: an..70 +

Dokumendi liik:

Dokumendi tunnus: an..35 +

Dokumendi tunnus:

Dokumendi kuupäev: n8 (aaaakkpp)

Dokumendi kuupäev:

999x“;

| b) | real, mis vastab andmeelemendile „5/3 Kauba kogus“ asendatakse veerus „Korduvus“ esitatud tekst järgmisega:

  „999x
  Siduva informatsiooniga seotud otsuste korral: 1x“; |
| --- | --- |

b)

real, mis vastab andmeelemendile „5/3 Kauba kogus“ asendatakse veerus „Korduvus“ esitatud tekst järgmisega:

„999x

Siduva informatsiooniga seotud otsuste korral: 1x“;

| c) | real, mis vastab andmeelemendile „7/2 Tolliprotseduuri liik“ lisatakse veergu „Märkused“ järgmine lõik:

  „Kui luba kavatsetakse kasutada tolliladude pidamiseks, kasutatakse järgmisi koode:






  — | koodi „XR“ I tüüpi avaliku tollilao puhul, |
| --- | --- | --- |

c)

real, mis vastab andmeelemendile „7/2 Tolliprotseduuri liik“ lisatakse veergu „Märkused“ järgmine lõik:

„Kui luba kavatsetakse kasutada tolliladude pidamiseks, kasutatakse järgmisi koode:

—

koodi „XR“ I tüüpi avaliku tollilao puhul,

| — | koodi „XS“ II tüüpi avaliku tollilao puhul, |
| --- | --- |

—

koodi „XS“ II tüüpi avaliku tollilao puhul,

| — | koodi „XU“ eratollilao puhul.“ |
| --- | --- |

—

koodi „XU“ eratollilao puhul.“

| 43) | B lisa I jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuete vormingud ja korduvus) parandatakse järgmiselt:






  a) | real, mis vastab andmeelemendile „5/30 Aktsepteerimise kuupäev“ asendatakse veerus „Märkused“ esitatud tekst järgmisega:

  „Kui aktsepteerimise koht on kodeeritud vastavalt UN/LOCODE-ile, on teabeks UN/LOCODE vastavalt II jaotises andmeelemendi 5/6 Sihttolliasutus (ja -riik) puhul määratletule. Kui aktsepteerimise koht ei ole kodeeritud vastavalt UN/LOCODE-ile, identifitseeritakse riik, kus aktsepteerimiskoht asub, II jaotises andmeelemendi 3/1 Eksportija puhul määratletud koodi abil.“; |
| --- | --- | --- |

43)

B lisa I jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuete vormingud ja korduvus) parandatakse järgmiselt:

a)

real, mis vastab andmeelemendile „5/30 Aktsepteerimise kuupäev“ asendatakse veerus „Märkused“ esitatud tekst järgmisega:

„Kui aktsepteerimise koht on kodeeritud vastavalt UN/LOCODE-ile, on teabeks UN/LOCODE vastavalt II jaotises andmeelemendi 5/6 Sihttolliasutus (ja -riik) puhul määratletule. Kui aktsepteerimise koht ei ole kodeeritud vastavalt UN/LOCODE-ile, identifitseeritakse riik, kus aktsepteerimiskoht asub, II jaotises andmeelemendi 3/1 Eksportija puhul määratletud koodi abil.“;

| b) | ridadel, mis vastavad andmeelementidele „7/9 Veovahendi tunnusandmed saabumisel“, „7/14 Aktiivse veovahendi tunnusandmed piiriületamisel“ ja „7/16 Passiivse veovahendi tunnusandmed piiriületamisel“ asendatakse veerus „Märkused“ esitatud tekst järgmisega:

  „Tunnusena kasutatakse II jaotises andmeelemendi 7/7 Veovahendi tunnusandmed lähetamisel puhul määratletud koode.“; |
| --- | --- |

b)

ridadel, mis vastavad andmeelementidele „7/9 Veovahendi tunnusandmed saabumisel“, „7/14 Aktiivse veovahendi tunnusandmed piiriületamisel“ ja „7/16 Passiivse veovahendi tunnusandmed piiriületamisel“ asendatakse veerus „Märkused“ esitatud tekst järgmisega:

„Tunnusena kasutatakse II jaotises andmeelemendi 7/7 Veovahendi tunnusandmed lähetamisel puhul määratletud koode.“;

| c) | real, mis vastab andmeelemendile „8/3 Tagatise viide“ asendatakse veerus „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ esitatud tekst järgmisega:

  „
  GRN: an..24 +

  Juurdepääsukood: an..4 +

  Rahaühiku kood: a3 +

  Impordi- ja eksporditollimaksu summa ning muud maksud, kui kohaldatakse tolliseadustiku artikli 89 lõike 2 esimest lõiku: n..16,2 +

  Tagatistolliasutus: an8
  VÕI

  Muud tagatise viited: an..35 +

  Juurdepääsukood: an..4 +

  Rahaühiku kood: a3 +

  Impordi- ja eksporditollimaksu summa ning muud maksud, kui kohaldatakse tolliseadustiku artikli 89 lõike 2 esimest lõiku: n..16,2 +

  Tagatistolliasutus: an8“. |
| --- | --- |

c)

real, mis vastab andmeelemendile „8/3 Tagatise viide“ asendatakse veerus „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ esitatud tekst järgmisega:

„
  GRN: an..24 +

GRN:

Juurdepääsukood: an..4 +

Juurdepääsukood:

Rahaühiku kood: a3 +

Rahaühiku kood:

Impordi- ja eksporditollimaksu summa ning muud maksud, kui kohaldatakse tolliseadustiku artikli 89 lõike 2 esimest lõiku: n..16,2 +

Impordi- ja eksporditollimaksu summa ning muud maksud, kui kohaldatakse tolliseadustiku artikli 89 lõike 2 esimest lõiku:

Tagatistolliasutus: an8

Tagatistolliasutus:

VÕI

Muud tagatise viited: an..35 +

Muud tagatise viited:

Juurdepääsukood: an..4 +

Juurdepääsukood:

Rahaühiku kood: a3 +

Rahaühiku kood:

Impordi- ja eksporditollimaksu summa ning muud maksud, kui kohaldatakse tolliseadustiku artikli 89 lõike 2 esimest lõiku: n..16,2 +

Impordi- ja eksporditollimaksu summa ning muud maksud, kui kohaldatakse tolliseadustiku artikli 89 lõike 2 esimest lõiku:

Tagatistolliasutus: an8“.

Tagatistolliasutus:

| 44) | B lisa II jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuetega seotud koodid) parandatakse järgmiselt:






  a) | andmeelemendis „1/1 Deklaratsiooni liik“ asendatakse koodide EX ja IM puhul kirjelduse esimene lause järgmisega:

  „Kauplemisel väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumidega.“ |
| --- | --- | --- |

44)

B lisa II jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuetega seotud koodid) parandatakse järgmiselt:

a)

andmeelemendis „1/1 Deklaratsiooni liik“ asendatakse koodide EX ja IM puhul kirjelduse esimene lause järgmisega:

„Kauplemisel väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumidega.“

| b) | andmeelementi „1/10 Protseduur“ parandatakse järgmiselt:






  i) | koodi 68 kirjeldusse lisatakse järgmine tekst:








  „Selgitus: | Seda koodi tuleb kasutada kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse nii käibemaksu kui ka aktsiisi, ning kui kauba vabasse ringlusse lubamisel on makstud ainult üks nimetatud maksuliikidest.“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

andmeelementi „1/10 Protseduur“ parandatakse järgmiselt:

i)

koodi 68 kirjeldusse lisatakse järgmine tekst:

„Selgitus:

„Selgitus:

Seda koodi tuleb kasutada kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse nii käibemaksu kui ka aktsiisi, ning kui kauba vabasse ringlusse lubamisel on makstud ainult üks nimetatud maksuliikidest.“

| ii) | koodi 78 kirjelduse tekst asendatakse järgmisega:

  „Kauba suunamine vabatsooni. a)“; |
| --- | --- |

ii)

koodi 78 kirjelduse tekst asendatakse järgmisega:

„Kauba suunamine vabatsooni. a)“;

| c) | andmeelementi „1/11 Lisaprotseduur“ parandatakse järgmiselt:






  i) | osas „Ajutine import“ asendatakse koodi D18 kirjeldus veerus „Protseduur“ järgmise tekstiga:

  „Kaup, mida testitakse, katsetatakse või esitletakse“; |
| --- | --- | --- |

c)

andmeelementi „1/11 Lisaprotseduur“ parandatakse järgmiselt:

i)

osas „Ajutine import“ asendatakse koodi D18 kirjeldus veerus „Protseduur“ järgmise tekstiga:

„Kaup, mida testitakse, katsetatakse või esitletakse“;

| ii) | osas „Ajutine import“ asendatakse koodi D20 kirjeldus veerus „Protseduur“ järgmise tekstiga:

  „Kaup, mida kasutatakse testide, katsete või esitluste tegemiseks, saamata sealjuures majanduslikku kasu (kuus kuud)“; |
| --- | --- |

ii)

osas „Ajutine import“ asendatakse koodi D20 kirjeldus veerus „Protseduur“ järgmise tekstiga:

„Kaup, mida kasutatakse testide, katsete või esitluste tegemiseks, saamata sealjuures majanduslikku kasu (kuus kuud)“;

| iii) | osa „Muud“ veerus „Kood“ asendatakse kood F42 koodiga F44; |
| --- | --- |

iii)

osa „Muud“ veerus „Kood“ asendatakse kood F42 koodiga F44;

| iv) | osas „Muud“ lisatakse koodi F45 käsitleva rea järele järgmised read:






  „Esialgse tariifse klassifikatsiooni kasutamise luba tolliseadustiku artikli 86 lõikega 2 ette nähtud olukordades | F46 |
| --- | --- | --- |
| Tollideklaratsiooni koostamise lihtsustamine kaupade puhul, mis kuuluvad erinevatesse tariifistiku alamrubriikidesse, nagu on ette nähtud tolliseadustiku artikliga 177 | F47“; |

iv)

osas „Muud“ lisatakse koodi F45 käsitleva rea järele järgmised read:

„Esialgse tariifse klassifikatsiooni kasutamise luba tolliseadustiku artikli 86 lõikega 2 ette nähtud olukordades

F46

Tollideklaratsiooni koostamise lihtsustamine kaupade puhul, mis kuuluvad erinevatesse tariifistiku alamrubriikidesse, nagu on ette nähtud tolliseadustiku artikliga 177

F47“;

| v) | osasse „Muud“ lisatakse koodi F61 käsitleva rea järele järgmised read:






  „Tollideklaratsiooni koostamise lihtsustamine kaupade puhul, mis kuuluvad erinevatesse tariifistiku alamrubriikidesse, nagu on ette nähtud tolliseadustiku artikliga 177 | F65“; |
| --- | --- | --- |

v)

osasse „Muud“ lisatakse koodi F61 käsitleva rea järele järgmised read:

„Tollideklaratsiooni koostamise lihtsustamine kaupade puhul, mis kuuluvad erinevatesse tariifistiku alamrubriikidesse, nagu on ette nähtud tolliseadustiku artikliga 177

F65“;

| d) | andmeelementi „4/3. Maksude arvestus“ parandatakse järgmiselt:






  i) | andmeelemendi nimetus asendatakse järgmisega:






  „4/3. | Maksude arvutamine – maksuliik“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

andmeelementi „4/3. Maksude arvestus“ parandatakse järgmiselt:

i)

andmeelemendi nimetus asendatakse järgmisega:

„4/3.

Maksude arvutamine – maksuliik“;

| ii) | koodi A00 kirjelduse tekst asendatakse järgmisega:

  „Imporditollimaks“; |
| --- | --- |

ii)

koodi A00 kirjelduse tekst asendatakse järgmisega:

„Imporditollimaks“;

| iii) | koodi C00 kirjelduse tekst asendatakse järgmisega:

  „Eksporditollimaks“; |
| --- | --- |

iii)

koodi C00 kirjelduse tekst asendatakse järgmisega:

„Eksporditollimaks“;

| iv) | koodi C10 käsitlev rida jäetakse välja; |
| --- | --- |

iv)

koodi C10 käsitlev rida jäetakse välja;

| e) | andmeelemendi „4/8. Maksude arvestus“ nimetus asendatakse järgmisega:






  „4/8. | Maksude arvutamine – makseviis“. |
| --- | --- | --- |

e)

andmeelemendi „4/8. Maksude arvestus“ nimetus asendatakse järgmisega:

„4/8.

Maksude arvutamine – makseviis“.

| 45) | Lisa 12–01 I jaotises (Ettevõtjate ja muude isikute registreerimise ühiste andmenõuete vorming) lisatakse reale, mis vastab andmeelemendile „11 Asutamise kuupäev“ veergu „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ tekst „(aaaakkpp)“. |
| --- | --- |

45)

Lisa 12–01 I jaotises (Ettevõtjate ja muude isikute registreerimise ühiste andmenõuete vorming) lisatakse reale, mis vastab andmeelemendile „11 Asutamise kuupäev“ veergu „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ tekst „(aaaakkpp)“.

| 46) | Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud lisa 12–03. |
| --- | --- |

46)

Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud lisa 12–03.

| 47) | Lisa 21–01 parandatakse järgmiselt:






  a) | andmeelementi 3/2 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Eksportija tunnusnumber“; |
| --- | --- | --- |

47)

Lisa 21–01 parandatakse järgmiselt:

a)

andmeelementi 3/2 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Eksportija tunnusnumber“;

| b) | andmeelementi 3/10 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Kaubasaaja tunnusnumber“; |
| --- | --- |

b)

andmeelementi 3/10 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Kaubasaaja tunnusnumber“;

| c) | andmeelementi 3/16 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Importija tunnusnumber“; |
| --- | --- |

c)

andmeelementi 3/16 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Importija tunnusnumber“;

| d) | andmeelementi 3/18 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Deklarandi tunnusnumber“; |
| --- | --- |

d)

andmeelementi 3/18 käsitlevas reas asendatakse tekst veerus „Andmeelemendi nimetus“ tekstiga „Deklarandi tunnusnumber“;

| e) | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |
| --- | --- |

e)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

| 48) | Lisa 22–02 parandatakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine trükkimisjuhis:






  „4. | Kuni varude ammendumiseni või kuni 1. maini 2019 (olenevalt sellest, kumb on varasem) võib kasutada ka vormide vanu versioone.“; |
| --- | --- | --- | --- |

48)

Lisa 22–02 parandatakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine trükkimisjuhis:

„4.

Kuni varude ammendumiseni või kuni 1. maini 2019 (olenevalt sellest, kumb on varasem) võib kasutada ka vormide vanu versioone.“;

| b) | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |
| --- | --- |

b)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

| 49) | Lisa 22–06 asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

49)

Lisa 22–06 asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

| 50) | Lisas 22–07 asendatakse esimene lõik pärast pealkirja „Päritolukinnitus“ järgmisega:

  „Koostatakse mis tahes äridokumendil, millel on näidatud eksportija ja kaubasaadetise vastuvõtja nimi ja täielik aadress ning toodete kirjeldus ja väljastamiskuupäev (9).

  (9)  Kui päritolukinnitus asendab teist päritolukinnitust vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 101 lõigetele 2 ja 3, märgitakse asenduspäritolukinnitusele „Replacement statement“ või „Attestation de remplacement“ või „Comunicación de sustitución“. Asenduspäritolukinnitusele märgitakse ka esialgse kinnituse väljaandmise kuupäev ja kõik muud vajalikud andmed vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 101 lõike 1 teisele lõigule.“
  " |
| --- | --- |

50)

Lisas 22–07 asendatakse esimene lõik pärast pealkirja „Päritolukinnitus“ järgmisega:

„Koostatakse mis tahes äridokumendil, millel on näidatud eksportija ja kaubasaadetise vastuvõtja nimi ja täielik aadress ning toodete kirjeldus ja väljastamiskuupäev (9).

9

(9)  Kui päritolukinnitus asendab teist päritolukinnitust vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 101 lõigetele 2 ja 3, märgitakse asenduspäritolukinnitusele „Replacement statement“ või „Attestation de remplacement“ või „Comunicación de sustitución“. Asenduspäritolukinnitusele märgitakse ka esialgse kinnituse väljaandmise kuupäev ja kõik muud vajalikud andmed vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 101 lõike 1 teisele lõigule.“
  "

9

| 51) | Lisa 22–09 asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga. |
| --- | --- |

51)

Lisa 22–09 asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga.

| 52) | Lisas 22–13 asendatakse arvedeklaratsiooni ungarikeelne versiooni järgmisega:

  „A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.“ |
| --- | --- |

52)

Lisas 22–13 asendatakse arvedeklaratsiooni ungarikeelne versiooni järgmisega:

„A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.“

1

2

| 53) | Lisas 23–02 asendatakse punktile 10 järgneva tabeli pealkiri järgmisega:

  „ARTIKLI 142 LÕIKES 6 NIMETATUD KAUPADE LOETELU“. |
| --- | --- |

53)

Lisas 23–02 asendatakse punktile 10 järgneva tabeli pealkiri järgmisega:

„ARTIKLI 142 LÕIKES 6 NIMETATUD KAUPADE LOETELU“.

| 54) | Lisas 32–06 lisatakse pealkirja „Liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur“ ja esimese lahtri vahele sõna „Esikülg“. |
| --- | --- |

54)

Lisas 32–06 lisatakse pealkirja „Liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur“ ja esimese lahtri vahele sõna „Esikülg“.

| 55) | Lisas 61–03 asendatakse esimene lõik ja teise lõigu esimene lause järgmisega:

  „Artikli 252 kohaldamisel määrab volitatud kaaluja kõikide värskete banaanide saadetiste netokaalu igas mahalaadimiskohas allpool esitatud korra kohaselt.
  Käesoleva lisa ja artikli 252 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:“. |
| --- | --- |

55)

Lisas 61–03 asendatakse esimene lõik ja teise lõigu esimene lause järgmisega:

„Artikli 252 kohaldamisel määrab volitatud kaaluja kõikide värskete banaanide saadetiste netokaalu igas mahalaadimiskohas allpool esitatud korra kohaselt.

Käesoleva lisa ja artikli 252 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:“.

| 56) | Lisas 62–02 asendatakse vormi INF 3 – Tagasitoodud kauba teabeleht originaali ja koopia esimene lehekülg vormiga, mis on esitatud IV lisas. |
| --- | --- |

56)

Lisas 62–02 asendatakse vormi INF 3 – Tagasitoodud kauba teabeleht originaali ja koopia esimene lehekülg vormiga, mis on esitatud IV lisas.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 muudatused

Rakendusmäärust (EL) 2015/2447 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Ühiste andmenõuete vorming ja koodid
  (tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

  1.   Tolliseadustiku artikli 6 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 2 osutatud ühiste andmenõuete vorming ja koodid taotluste ja otsuste korral nõutava teabe vahetamiseks ja säilitamiseks on sätestatud käesoleva määruse A lisas.


  2.   Tolliseadustiku artikli 6 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 2 osutatud ühiste andmenõuete vorming ja koodid deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutava teabe vahetamiseks ja säilitamiseks on sätestatud käesoleva määruse B lisas.


  3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/578 (*3) lisas osutatud siduva tariifiinformatsiooni süsteemi (edaspidi „STI-süsteem“) ja süsteemi „Järelevalve 2“ ajakohastamise esimese etapi alguskuupäevani käesoleva määruse A lisas ette nähtud vorminguid ja koode ning kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/341 (*4) lisades 2–5 sätestatud vorminguid ja koode.
  Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/578 lisas osutatud volitatud ettevõtjate süsteemi ajakohastamise kuupäevani käesoleva määruse A lisas volitatud ettevõtja staatuse taotluste ja lubadega seoses ette nähtud vorminguid ja koode ning kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/341 lisades 6 ja 7 sätestatud vorminguid ja koode.


  4.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas loetletud IT-süsteemide puhul kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud asjaomaste IT-süsteemide kasutuselevõtu ja uuendamise vastavate kuupäevadeni käesoleva määruse B lisas sätestatud ühiste andmenõuete vorminguid ja koode.
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas loetletud IT-süsteemide puhul kohaldatakse kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud asjaomaste IT-süsteemide kasutuselevõtu ja uuendamise vastavate kuupäevadeni vorminguid ja koode, mis deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutava teabe vahetamise ja salvestamise kohta on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisas.


  5.   Toll võib otsustada, et kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi kasutuselevõtu kuupäevani tuleb järgmiste taotluste ja lubade suhtes kohaldada muid kui käesoleva määruse A lisas sätestatud vorminguid ja koode:






  a) | kauba tolliväärtuse osaks olevate summade kindlaksmääramise lihtsustamisega seotud taotlused ja load; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Ühiste andmenõuete vorming ja koodid

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

1.   Tolliseadustiku artikli 6 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 2 osutatud ühiste andmenõuete vorming ja koodid taotluste ja otsuste korral nõutava teabe vahetamiseks ja säilitamiseks on sätestatud käesoleva määruse A lisas.

2.   Tolliseadustiku artikli 6 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 2 osutatud ühiste andmenõuete vorming ja koodid deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutava teabe vahetamiseks ja säilitamiseks on sätestatud käesoleva määruse B lisas.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/578 (*3) lisas osutatud siduva tariifiinformatsiooni süsteemi (edaspidi „STI-süsteem“) ja süsteemi „Järelevalve 2“ ajakohastamise esimese etapi alguskuupäevani käesoleva määruse A lisas ette nähtud vorminguid ja koode ning kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/341 (*4) lisades 2–5 sätestatud vorminguid ja koode.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/578 lisas osutatud volitatud ettevõtjate süsteemi ajakohastamise kuupäevani käesoleva määruse A lisas volitatud ettevõtja staatuse taotluste ja lubadega seoses ette nähtud vorminguid ja koode ning kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/341 lisades 6 ja 7 sätestatud vorminguid ja koode.

4.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas loetletud IT-süsteemide puhul kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud asjaomaste IT-süsteemide kasutuselevõtu ja uuendamise vastavate kuupäevadeni käesoleva määruse B lisas sätestatud ühiste andmenõuete vorminguid ja koode.

Delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas loetletud IT-süsteemide puhul kohaldatakse kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud asjaomaste IT-süsteemide kasutuselevõtu ja uuendamise vastavate kuupäevadeni vorminguid ja koode, mis deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutava teabe vahetamise ja salvestamise kohta on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisas.

5.   Toll võib otsustada, et kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi kasutuselevõtu kuupäevani tuleb järgmiste taotluste ja lubade suhtes kohaldada muid kui käesoleva määruse A lisas sätestatud vorminguid ja koode:

a)

kauba tolliväärtuse osaks olevate summade kindlaksmääramise lihtsustamisega seotud taotlused ja load;

| b) | üldtagatistega seotud taotlused ja load; |
| --- | --- |

b)

üldtagatistega seotud taotlused ja load;

| c) | tasumise edasilükkamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

c)

tasumise edasilükkamise taotlused ja load;

| d) | tolliseadustiku artiklis 148 osutatud ajutise ladustamise rajatiste pidamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

d)

tolliseadustiku artiklis 148 osutatud ajutise ladustamise rajatiste pidamise taotlused ja load;

| e) | regulaarlaevaliini käitamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

e)

regulaarlaevaliini käitamise taotlused ja load;

| f) | volitatud väljastaja taotlused ja load; |
| --- | --- |

f)

volitatud väljastaja taotlused ja load;

| g) | volitatud banaanikaaluja staatuse taotlused ja load; |
| --- | --- |

g)

volitatud banaanikaaluja staatuse taotlused ja load;

| h) | enesehindamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

h)

enesehindamise taotlused ja load;

| i) | TIR-vedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load; |
| --- | --- |

i)

TIR-vedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load;

| j) | liidu transiitvedude volitatud kaubasaatja staatuse taotlused ja load; |
| --- | --- |

j)

liidu transiitvedude volitatud kaubasaatja staatuse taotlused ja load;

| k) | liidu transiitvedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load; |
| --- | --- |

k)

liidu transiitvedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load;

| l) | eriliste tõkendite kasutamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

l)

eriliste tõkendite kasutamise taotlused ja load;

| m) | vähendatud andmestuga transiidideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

m)

vähendatud andmestuga transiidideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load;

| n) | elektroonilise transpordidokumendi tollideklaratsioonina kasutamise taotlused ja load. |
| --- | --- |

n)

elektroonilise transpordidokumendi tollideklaratsioonina kasutamise taotlused ja load.

6.   Toll võib otsustada, et kuni liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi kasutuselevõtu kuupäevani kohaldatakse käesoleva määruse A lisas sätestatud andmenõuete asemel delegeeritud määruse (EL) 2016/341 12. lisas taotluste ja lubade kohta sätestatud andmenõuete vorminguid ja koode järgmiste taotluste ja lubade puhul:

| a) | lihtsustatud tollideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

a)

lihtsustatud tollideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load;

| b) | keskse tollivormistuse taotlused ja load; |
| --- | --- |

b)

keskse tollivormistuse taotlused ja load;

| c) | taotlused ja load tollideklaratsiooni tegemiseks deklarandi arvestuskande vormis; |
| --- | --- |

c)

taotlused ja load tollideklaratsiooni tegemiseks deklarandi arvestuskande vormis;

| d) | seestöötlemise kasutamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

d)

seestöötlemise kasutamise taotlused ja load;

| e) | välistöötlemise kasutamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

e)

välistöötlemise kasutamise taotlused ja load;

| f) | lõppkasutuse kasutamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

f)

lõppkasutuse kasutamise taotlused ja load;

| g) | ajutise impordi kasutamise taotlused ja load; |
| --- | --- |

g)

ajutise impordi kasutamise taotlused ja load;

| h) | taotlused ja load ladustamisrajatiste pidamiseks kauba tolliladustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

h)

taotlused ja load ladustamisrajatiste pidamiseks kauba tolliladustamise eesmärgil.

7.   Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, kohaldatakse juhul, kui loa taotlus põhineb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 163 lõikele 1 tollideklaratsioonil, delegeeritud määruse (EL) 2016/341 12. lisas sätestatud vorminguid ja koode seoses kõnealuse taotluse jaoks vajalike täiendavate andmetega kuni liidu tolliseadustiku kohase automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtu või rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud liikmesriikide impordisüsteemide uuendamise kuupäevadeni.

(*3)  Komisjoni 11. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/578, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 99, 15.4.2016, lk 6)."

*3

(*4)  Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/341, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavate sätete üleminekueeskirjadega, kui vajalikud elektroonilised süsteemid veel ei toimi, ja muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 (ELT L 69, 15.3.2016, lk 1).“
  "

*4

| 2) | Artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Sooduskohtlemiseta importimise erikorras esinevaid viiteid määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklite 55–65 kohaselt välja antud päritolusertifikaatidele käsitatakse viidetena käesolevas artiklis osutatud päritolusertifikaatidele.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Sooduskohtlemiseta importimise erikorras esinevaid viiteid määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklite 55–65 kohaselt välja antud päritolusertifikaatidele käsitatakse viidetena käesolevas artiklis osutatud päritolusertifikaatidele.“

| 3) | Artikkel 62 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 62
  Pikaajaline tarnija deklaratsioon
  (tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

  1.   Kui tarnija tarnib korrapäraselt eksportijale või kauplejale kaubasaadetisi ja kõigil kõnealustel kaupadel on eeldatavasti sama päritolustaatus, võib tarnija esitada üheainsa deklaratsiooni, mis hõlmab mitmeid kõnealuse kauba saadetisi (pikaajaline tarnija deklaratsioon).


  2.   Pikaajaline tarnija deklaratsioon koostatakse ühe ajavahemiku jooksul lähetatavate saadetiste kohta ja selles esitatakse kolm kuupäeva:






  a) | deklaratsiooni koostamise kuupäev (väljastamiskuupäev); |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 62 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 62

Pikaajaline tarnija deklaratsioon

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1.   Kui tarnija tarnib korrapäraselt eksportijale või kauplejale kaubasaadetisi ja kõigil kõnealustel kaupadel on eeldatavasti sama päritolustaatus, võib tarnija esitada üheainsa deklaratsiooni, mis hõlmab mitmeid kõnealuse kauba saadetisi (pikaajaline tarnija deklaratsioon).

2.   Pikaajaline tarnija deklaratsioon koostatakse ühe ajavahemiku jooksul lähetatavate saadetiste kohta ja selles esitatakse kolm kuupäeva:

a)

deklaratsiooni koostamise kuupäev (väljastamiskuupäev);

| b) | ajavahemiku alguskuupäev (alguskuupäev), mis ei tohi olla rohkem kui 12 kuud enne või rohkem kui 6 kuud pärast väljastamiskuupäeva; |
| --- | --- |

b)

ajavahemiku alguskuupäev (alguskuupäev), mis ei tohi olla rohkem kui 12 kuud enne või rohkem kui 6 kuud pärast väljastamiskuupäeva;

| c) | ajavahemiku lõppkuupäev (lõppkuupäev), mis ei tohi olla rohkem kui 24 kuud pärast alguskuupäeva. |
| --- | --- |

c)

ajavahemiku lõppkuupäev (lõppkuupäev), mis ei tohi olla rohkem kui 24 kuud pärast alguskuupäeva.

3.   Tarnija teatab asjaomasele eksportijale või kauplejale viivitamata, kui pikaajaline tarnija deklaratsioon ei kehti mõne või kõikide tarnitud ja tarnitavate kaubasaadetiste suhtes.“

| 4) | Artikkel 68 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 68
  Eksportijate registreerimine väljaspool liidu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP)
  (tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

  1.   Kui liit on kehtestanud sooduskorra, mille kohaselt peab eksportija koostama päritoludokumendi vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele, võib sellise dokumendi koostada üksnes eksportija, kes on sel eesmärgil liikmesriigi tolli poolt registreeritud. Selliste eksportijate andmed registreeritakse registreeritud eksportijate süsteemis (REX-süsteem), millele on osutatud rakendusotsuse 2016/578/EL lisas. Käesoleva jao 2.–9. alajagu kohaldatakse mutatis mutandis.


  2.   Käesoleva artikli kohaldamisel ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 11 lõike 1 punkti d ja artikleid 16, 17 ja 18, milles käsitletakse taotluste aktsepteerimise tingimusi ja otsuste peatamist, ning käesoleva määruse artikleid 10 ja 15. Käesoleva artikliga seotud taotlusi ja otsuseid ei vahetata ega säilitata käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud elektroonilises info- ja sidesüsteemis.


  3.   Komisjon annab kolmandale riigile, kellega liidul on kehtestatud sooduskord, nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad liidus registreeritud eksportija poolt kooskõlas käesoleva artikliga koostatud päritoludokumendi õigsuse kontrolli eest.


  4.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, on väärtuse piirmäär 6 000 eurot iga saadetise kohta, kui kohaldatava sooduskorra puhul ei täpsustata väärtuse piirmäära, milleni eksportija, kes ei ole registreeritud eksportija, võib päritoludokumendi koostada.


  5.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib kuni 31. detsembrini 2017 koostada päritoludokumendi eksportija, kes ei ole registreeritud aga on liidus heakskiidetud eksportija. Kohaldatakse vastavalt artikli 77 lõiget 7.“ |
| --- | --- |

4)

Artikkel 68 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 68

Eksportijate registreerimine väljaspool liidu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP)

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1.   Kui liit on kehtestanud sooduskorra, mille kohaselt peab eksportija koostama päritoludokumendi vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele, võib sellise dokumendi koostada üksnes eksportija, kes on sel eesmärgil liikmesriigi tolli poolt registreeritud. Selliste eksportijate andmed registreeritakse registreeritud eksportijate süsteemis (REX-süsteem), millele on osutatud rakendusotsuse 2016/578/EL lisas. Käesoleva jao 2.–9. alajagu kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 11 lõike 1 punkti d ja artikleid 16, 17 ja 18, milles käsitletakse taotluste aktsepteerimise tingimusi ja otsuste peatamist, ning käesoleva määruse artikleid 10 ja 15. Käesoleva artikliga seotud taotlusi ja otsuseid ei vahetata ega säilitata käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud elektroonilises info- ja sidesüsteemis.

3.   Komisjon annab kolmandale riigile, kellega liidul on kehtestatud sooduskord, nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad liidus registreeritud eksportija poolt kooskõlas käesoleva artikliga koostatud päritoludokumendi õigsuse kontrolli eest.

4.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, on väärtuse piirmäär 6 000 eurot iga saadetise kohta, kui kohaldatava sooduskorra puhul ei täpsustata väärtuse piirmäära, milleni eksportija, kes ei ole registreeritud eksportija, võib päritoludokumendi koostada.

5.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib kuni 31. detsembrini 2017 koostada päritoludokumendi eksportija, kes ei ole registreeritud aga on liidus heakskiidetud eksportija. Kohaldatakse vastavalt artikli 77 lõiget 7.“

| 5) | Artikli 69 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui päritolutõend, mis on vajalik lõikes 1 osutatud tariifse soodusmeetme jaoks, on liikumissertifikaat EUR.1, muu riiklik päritolusertifikaat, päritoludeklaratsioon või arvedeklaratsioon, väljastatakse või koostatakse asenduspäritolutõend ühe järgmise dokumendi vormis:






  a) | kaupa edasisaatva heakskiidetud eksportija poolt koostatud asenduspäritoludeklaratsioon või asendusarvedeklaratsioon; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 69 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui päritolutõend, mis on vajalik lõikes 1 osutatud tariifse soodusmeetme jaoks, on liikumissertifikaat EUR.1, muu riiklik päritolusertifikaat, päritoludeklaratsioon või arvedeklaratsioon, väljastatakse või koostatakse asenduspäritolutõend ühe järgmise dokumendi vormis:

a)

kaupa edasisaatva heakskiidetud eksportija poolt koostatud asenduspäritoludeklaratsioon või asendusarvedeklaratsioon;

| b) | kauba mis tahes edasisaatja koostatud asenduspäritoludeklaratsioon, asendusarvedeklaratsioon või asenduspäritolukinnitus, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus esialgse saadetise jagamisel ei ületa kohaldatavat väärtuse piirmäära; |
| --- | --- |

b)

kauba mis tahes edasisaatja koostatud asenduspäritoludeklaratsioon, asendusarvedeklaratsioon või asenduspäritolukinnitus, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus esialgse saadetise jagamisel ei ületa kohaldatavat väärtuse piirmäära;

| c) | kauba mis tahes edasisaatja koostatud asenduspäritoludeklaratsioon, asendusarvedeklaratsioon või asenduspäritolukinnitus, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus esialgse saadetise jagamisel ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära ja edasisaatja lisab asenduspäritoludeklaratsioonile, asendusarvedeklaratsioonile või asenduspäritolukinnitusele esialgse päritolutõendi koopia; |
| --- | --- |

c)

kauba mis tahes edasisaatja koostatud asenduspäritoludeklaratsioon, asendusarvedeklaratsioon või asenduspäritolukinnitus, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus esialgse saadetise jagamisel ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära ja edasisaatja lisab asenduspäritoludeklaratsioonile, asendusarvedeklaratsioonile või asenduspäritolukinnitusele esialgse päritolutõendi koopia;

| d) | liikumissertifikaat EUR.1, mille on välja andnud tolliasutus, kelle järelevalve alla kaup on suunatud, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | kauba edasisaatja ei ole heakskiidetud eksportija ega registreeritud eksportija ja ei nõustu lisama asendustõendile esialgset päritolutõendit; |
| --- | --- | --- |

d)

liikumissertifikaat EUR.1, mille on välja andnud tolliasutus, kelle järelevalve alla kaup on suunatud, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

kauba edasisaatja ei ole heakskiidetud eksportija ega registreeritud eksportija ja ei nõustu lisama asendustõendile esialgset päritolutõendit;

| ii) | esialgses saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete väärtus ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära, mida ületades peab eksportija asendustõendi koostamiseks olema heakskiidetud eksportija või registreeritud eksportija; |
| --- | --- |

ii)

esialgses saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete väärtus ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära, mida ületades peab eksportija asendustõendi koostamiseks olema heakskiidetud eksportija või registreeritud eksportija;

| e) | asenduspäritolukinnitus, mille on koostanud kaupa edasi saatev registreeritud eksportija.“ |
| --- | --- |

e)

asenduspäritolukinnitus, mille on koostanud kaupa edasi saatev registreeritud eksportija.“

| 6) | Artiklile 73 lisatakse lõige 3:

  „3.   Soodustatud riigi taotluse korral saadab komisjon kõnealusele soodustatud riigile nende templite näidised, mida liikmesriikide tollid kasutavad liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmisel.“ |
| --- | --- |

6)

Artiklile 73 lisatakse lõige 3:

„3.   Soodustatud riigi taotluse korral saadab komisjon kõnealusele soodustatud riigile nende templite näidised, mida liikmesriikide tollid kasutavad liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmisel.“

| 7) | Artikli 80 lõikele 4 lisatakse järgmine lause:
  „Soodustatud riigi pädevad asutused või liikmesriigi tolliasutused teavitavad registreeritud eksportijat tema registreeringut puudutavate andmete muutmisest.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 80 lõikele 4 lisatakse järgmine lause:

„Soodustatud riigi pädevad asutused või liikmesriigi tolliasutused teavitavad registreeritud eksportijat tema registreeringut puudutavate andmete muutmisest.“

| 8) | Artiklit 85 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Alates 1. jaanuarist 2018 lõpetavad kõigi liikmesriikide tolliasutused liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise ja heakskiidetud eksportijad lõpetavad arvedeklaratsioonide koostamise delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 53 kohase kumulatsiooni eesmärgil.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 85 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Alates 1. jaanuarist 2018 lõpetavad kõigi liikmesriikide tolliasutused liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise ja heakskiidetud eksportijad lõpetavad arvedeklaratsioonide koostamise delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 53 kohase kumulatsiooni eesmärgil.“;

| b) | lõikele 3 lisatakse teine lõik:
  „Kuni 31. detsembrini 2017 võivad liikmesriikides heakskiidetud eksportijad, kes ei ole veel registreeritud, koostada arvedeklaratsioone delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 53 kohase kumulatsiooni eesmärgil.“ |
| --- | --- |

b)

lõikele 3 lisatakse teine lõik:

„Kuni 31. detsembrini 2017 võivad liikmesriikides heakskiidetud eksportijad, kes ei ole veel registreeritud, koostada arvedeklaratsioone delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 53 kohase kumulatsiooni eesmärgil.“

| 9) | Artikli 86 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Liidu, Norra või Šveitsi üldiste tariifsete soodustuste kava alusel toimuva ekspordi korral tuleb eksportijatel end registreerida ainult üks kord.
  Soodustatud riigi pädevad asutused annavad registreeritud eksportijale registreeritud eksportija numbri toodete eksportimiseks liidu, Norra ja Šveitsi üldiste tariifsete soodustuste kava alusel, kuivõrd kõnealused riigid on tunnistanud registreeringu teinud riiki soodustatud riigina.
  Esimest ja teist lõiku kohaldatakse mutatis mutandis seoses Türgi üldiste tariifsete soodustuste kava alusel toimuva ekspordiga, kui Türgi alustab REX-süsteemi rakendamist. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, mil Türgi kõnealuse süsteemi rakendamist alustab.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 86 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liidu, Norra või Šveitsi üldiste tariifsete soodustuste kava alusel toimuva ekspordi korral tuleb eksportijatel end registreerida ainult üks kord.

Soodustatud riigi pädevad asutused annavad registreeritud eksportijale registreeritud eksportija numbri toodete eksportimiseks liidu, Norra ja Šveitsi üldiste tariifsete soodustuste kava alusel, kuivõrd kõnealused riigid on tunnistanud registreeringu teinud riiki soodustatud riigina.

Esimest ja teist lõiku kohaldatakse mutatis mutandis seoses Türgi üldiste tariifsete soodustuste kava alusel toimuva ekspordiga, kui Türgi alustab REX-süsteemi rakendamist. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, mil Türgi kõnealuse süsteemi rakendamist alustab.“

| 10) | Artikkel 158 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 158
  Üldtagatise tase
  (tolliseadustiku artikli 95 lõiked 2 ja 3)

  1.   Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 84 sätestatud tingimuste kohaselt vähendatakse tolliseadustiku artikli 95 lõikes 2 osutatud üldtagatise summat 50 %-ni, 30 %-ni või 0 %-ni tollivõla limiidi osast, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse artikli 155 lõike 3 punktile b.


  2.   Tolliseadustiku artikli 95 lõikes 3 osutatud üldtagatise summat vähendatakse 30 %-ni tollivõla limiidi osadest, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse artikli 155 lõikele 2 ja artikli 155 lõike 3 punktile a.“ |
| --- | --- |

10)

Artikkel 158 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 158

Üldtagatise tase

(tolliseadustiku artikli 95 lõiked 2 ja 3)

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 84 sätestatud tingimuste kohaselt vähendatakse tolliseadustiku artikli 95 lõikes 2 osutatud üldtagatise summat 50 %-ni, 30 %-ni või 0 %-ni tollivõla limiidi osast, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse artikli 155 lõike 3 punktile b.

2.   Tolliseadustiku artikli 95 lõikes 3 osutatud üldtagatise summat vähendatakse 30 %-ni tollivõla limiidi osadest, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse artikli 155 lõikele 2 ja artikli 155 lõike 3 punktile a.“

| 11) | Artiklisse 161 lisatakse järgmine lõik:
  „Alates kõnealuse kehtetuks tunnistamise või tühistamise jõustumise päevast ei või kauba suunamiseks liidu transiidiprotseduurile kasutada varem välja antud üksiktagatise maksekviitungeid.“ |
| --- | --- |

11)

Artiklisse 161 lisatakse järgmine lõik:

„Alates kõnealuse kehtetuks tunnistamise või tühistamise jõustumise päevast ei või kauba suunamiseks liidu transiidiprotseduurile kasutada varem välja antud üksiktagatise maksekviitungeid.“

| 12) | Artikkel 163 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 163
  Garantiiühingute vastutus seoses TIR-veoetappidega
  (tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punkt b ja artikli 227 lõike 2 punkt b)
  TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni, sh selle hilisemad muudatused, (TIR-konventsioon) artikli 8 lõigete 3 ja 4 kohaldamisel võib iga liidu tolliterritooriumil asutatud garantiiühing juhul, kui TIR-veoetapp viiakse läbi liidu tolliterritooriumil, muutuda vastutavaks asjaomase TIR-veoetapiga seotud kaupade tollivõlast tuleneva tagatud maksusumma tasumise eest kuni 100 000 euro või sellega võrdväärse omavääringulise summa ulatuses TIR-märkmiku kohta.“ |
| --- | --- |

12)

Artikkel 163 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 163

Garantiiühingute vastutus seoses TIR-veoetappidega

(tolliseadustiku artikli 226 lõike 3 punkt b ja artikli 227 lõike 2 punkt b)

TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni, sh selle hilisemad muudatused, (TIR-konventsioon) artikli 8 lõigete 3 ja 4 kohaldamisel võib iga liidu tolliterritooriumil asutatud garantiiühing juhul, kui TIR-veoetapp viiakse läbi liidu tolliterritooriumil, muutuda vastutavaks asjaomase TIR-veoetapiga seotud kaupade tollivõlast tuleneva tagatud maksusumma tasumise eest kuni 100 000 euro või sellega võrdväärse omavääringulise summa ulatuses TIR-märkmiku kohta.“

| 13) | Artikli 231 lõige 11 asendatakse järgmisega:

  „11.   Kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud automaatse ekspordisüsteemi ja liidu tolliseadustiku kohase keskse imporditollivormistuse kasutuselevõtu kuupäevadeni ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 5 ja 6.“ |
| --- | --- |

13)

Artikli 231 lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud automaatse ekspordisüsteemi ja liidu tolliseadustiku kohase keskse imporditollivormistuse kasutuselevõtu kuupäevadeni ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 5 ja 6.“

| 14) | Artikli 329 lõige 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

14)

Artikli 329 lõige 8 jäetakse välja.

| 15) | Artikli 333 lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Erandina lõike 2 punktidest b ja c on käesoleva määruse artikli 329 lõigetes 5 ja 6 osutatud juhtudel kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtu kuupäevadeni tähtajaks, mille jooksul väljumistolliasutus peab eksporditolliasutust kauba väljumisest teavitama, esimene tööpäev pärast päeva, mil kaup suunatakse kõnealusele transiidiprotseduurile, kaup viiakse liidu tolliterritooriumilt välja või transiidiprotseduur lõpetatakse.“ |
| --- | --- |

15)

Artikli 333 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Erandina lõike 2 punktidest b ja c on käesoleva määruse artikli 329 lõigetes 5 ja 6 osutatud juhtudel kuni rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtu kuupäevadeni tähtajaks, mille jooksul väljumistolliasutus peab eksporditolliasutust kauba väljumisest teavitama, esimene tööpäev pärast päeva, mil kaup suunatakse kõnealusele transiidiprotseduurile, kaup viiakse liidu tolliterritooriumilt välja või transiidiprotseduur lõpetatakse.“

| 16) | B lisa I jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuete vormingud ja korduvus) parandatakse järgmiselt:






  a) | real, mis vastab andmeelemendile „2/1 Lihtsustatud deklaratsioon/Eelnevad dokumendid“ jäetakse veerust „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ välja tekst „Dokumendi kategooria: a1 +“; |
| --- | --- | --- |

16)

B lisa I jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuete vormingud ja korduvus) parandatakse järgmiselt:

a)

real, mis vastab andmeelemendile „2/1 Lihtsustatud deklaratsioon/Eelnevad dokumendid“ jäetakse veerust „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ välja tekst „Dokumendi kategooria: a1 +“;

| b) | real, mis vastab andmeelemendile „4/4 Maksude arvutamine – maksubaas“ lisatakse veergu „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ järgmine tekst:

  „VÕI

  Summa: n..16,2“; |
| --- | --- |

b)

real, mis vastab andmeelemendile „4/4 Maksude arvutamine – maksubaas“ lisatakse veergu „Andmeelemendi vorming (tüüp/pikkus)“ järgmine tekst:

„VÕI

Summa: n..16,2“;

Summa:

| c) | real, mis vastab andmeelemendile „5/8 Sihtriigi kood“ lisatakse veergu „Märkused“ järgmine tekst:

  „Transiitvedude puhul kasutatakse ISO 3166 kahetähelist riigikoodi.“; |
| --- | --- |

c)

real, mis vastab andmeelemendile „5/8 Sihtriigi kood“ lisatakse veergu „Märkused“ järgmine tekst:

„Transiitvedude puhul kasutatakse ISO 3166 kahetähelist riigikoodi.“;

| 17) | B lisa II jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuetega seotud koodid) parandatakse järgmiselt:






  a) | andmeelementi „2/1. Lihtsustatud deklaratsioon/Eelnevad dokumendid“ parandatakse järgmiselt:






  i) | esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesolev andmeelement koosneb tähtnumbrilistest koodidest.
  Igal koodil on kolm komponenti. Esimest komponenti (an..3), mis koosneb numbrite ja/või tähtede kombinatsioonist, kasutatakse dokumendi liigi identifitseerimiseks. Teine komponent (an..35) sisaldab dokumendi identifitseerimiseks vajalikke andmeid, st selle tunnusnumbrit või mõnd muud identifitseerimisviidet. Kolmas komponent (an..5) aitab kindlaks teha, millisele eelneva dokumendi kaubaartiklile osutatakse.
  Kui tollideklaratsioon esitatakse paberil, eraldatakse kolm komponenti üksteisest sidekriipsuga (-).“; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

B lisa II jaotist (Deklaratsioonide ja teatiste ühiste andmenõuetega seotud koodid) parandatakse järgmiselt:

a)

andmeelementi „2/1. Lihtsustatud deklaratsioon/Eelnevad dokumendid“ parandatakse järgmiselt:

i)

esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolev andmeelement koosneb tähtnumbrilistest koodidest.

Igal koodil on kolm komponenti. Esimest komponenti (an..3), mis koosneb numbrite ja/või tähtede kombinatsioonist, kasutatakse dokumendi liigi identifitseerimiseks. Teine komponent (an..35) sisaldab dokumendi identifitseerimiseks vajalikke andmeid, st selle tunnusnumbrit või mõnd muud identifitseerimisviidet. Kolmas komponent (an..5) aitab kindlaks teha, millisele eelneva dokumendi kaubaartiklile osutatakse.

Kui tollideklaratsioon esitatakse paberil, eraldatakse kolm komponenti üksteisest sidekriipsuga (-).“;

| ii) | jaotis, mis algab sõnadega „1. Esimene komponent (a1):“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

jaotis, mis algab sõnadega „1. Esimene komponent (a1):“ jäetakse välja;

Esimene komponent (a1)

| iii) | pealkiri „2. Teine komponent (an..3):“ asendatakse pealkirjaga „1. Esimene komponent (an..3)“; |
| --- | --- |

iii)

pealkiri „2. Teine komponent (an..3):“ asendatakse pealkirjaga „1. Esimene komponent (an..3)“;

Teine komponent (an..3)

| iv) | pealkiri „3. Kolmas komponent (an..35):“ asendatakse pealkirjaga „2. Teine komponent (an..35)“; |
| --- | --- |

iv)

pealkiri „3. Kolmas komponent (an..35):“ asendatakse pealkirjaga „2. Teine komponent (an..35)“;

Kolmas komponent (an..35)

| v) | pealkiri „4. Neljas komponent (an..5):“ asendatakse pealkirjaga „3. Kolmas komponent (n..5)“; |
| --- | --- |

v)

pealkiri „4. Neljas komponent (an..5):“ asendatakse pealkirjaga „3. Kolmas komponent (n..5)“;

Neljas komponent (an..5)

| vi) | jaotise „Näited“ kaks taanet pärast pealkirja „4. Neljas komponent (an..5)“ asendatakse järgmisega:






  „— | asjaomane kaubaartikkel oli transiididokumendis T1 (eelnev dokument) viies artikkel, millele sihttolliasutus andis numbri 238 544. Seega on kood 821-238544-5 („821“ tähistab transiidiprotseduuri, „238544“ dokumendi registrinumbrit (või uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul MRN-numbrit) ja „5“ kaubaartikli numbrit). |
| --- | --- | --- |

vi)

jaotise „Näited“ kaks taanet pärast pealkirja „4. Neljas komponent (an..5)“ asendatakse järgmisega:

Näited

Neljas komponent (an..5)

„—

asjaomane kaubaartikkel oli transiididokumendis T1 (eelnev dokument) viies artikkel, millele sihttolliasutus andis numbri 238 544. Seega on kood 821-238544-5 („821“ tähistab transiidiprotseduuri, „238544“ dokumendi registrinumbrit (või uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul MRN-numbrit) ja „5“ kaubaartikli numbrit).

| — | Kaup deklareeriti lihtsustatud deklaratsiooniga. Kaubale määrati MRN-number 16DE9876AB889012R1. Lisadeklaratsioonis on kood seega SDE-16DE9876AB889012R1 („SDE“ tähistab lihtsustatud deklaratsiooni ja „16DE9876AB889012R1“ dokumendi MRN-numbrit).“; |
| --- | --- |

—

Kaup deklareeriti lihtsustatud deklaratsiooniga. Kaubale määrati MRN-number 16DE9876AB889012R1. Lisadeklaratsioonis on kood seega SDE-16DE9876AB889012R1 („SDE“ tähistab lihtsustatud deklaratsiooni ja „16DE9876AB889012R1“ dokumendi MRN-numbrit).“;

| b) | andmeelementi „2/2 Lisateave“ muudetakse järgmiselt:






  i) | jaotise „Üldine kategooria – kood 0xxxx“ tabelist jäetakse välja viimane rida; |
| --- | --- | --- |

b)

andmeelementi „2/2 Lisateave“ muudetakse järgmiselt:

i)

jaotise „Üldine kategooria – kood 0xxxx“ tabelist jäetakse välja viimane rida;

| ii) | jaotise „Importimisel: kood 1xxxx“ tabelist jäetakse välja viimane rida; |
| --- | --- |

ii)

jaotise „Importimisel: kood 1xxxx“ tabelist jäetakse välja viimane rida;

| ii) | jaotise „Eksportimisel: kood 3xxxx“ tabeli kolmandal real asendatakse koodiga 30 500 seotud õiguslik alus tekstiga „Artikli 329 lõige 7“; |
| --- | --- |

ii)

jaotise „Eksportimisel: kood 3xxxx“ tabeli kolmandal real asendatakse koodiga 30 500 seotud õiguslik alus tekstiga „Artikli 329 lõige 7“;

| 18) | Lisasse 22–14 lisatakse järgmine sissejuhatav märkus:






  „7. | Kasutada võib ka sertifikaate, mille ülemises parempoolses lahtris on varasema versiooni tekst „PÄRITOLUSERTIFIKAAT põllumajandussaaduste ja -toodete impordiks Euroopa Majandusühendusse“ ja mille lahtris „Märkused“ on varasema versiooni tekst, kuni varude ammendumiseni või kuni 1. maini 2019, olenevalt sellest, kumb on varasem.“ |
| --- | --- | --- |

18)

Lisasse 22–14 lisatakse järgmine sissejuhatav märkus:

„7.

Kasutada võib ka sertifikaate, mille ülemises parempoolses lahtris on varasema versiooni tekst „PÄRITOLUSERTIFIKAAT põllumajandussaaduste ja -toodete impordiks Euroopa Majandusühendusse“ ja mille lahtris „Märkused“ on varasema versiooni tekst, kuni varude ammendumiseni või kuni 1. maini 2019, olenevalt sellest, kumb on varasem.“

| 19) | Lisa 22–16 muudetakse järgmiselt:






  a) | joonealuse märkuse 7 tekst asendatakse järgmisega:






  „(7) | Märkige algus- ja lõppkuupäev. Ajavahemik ei tohi ületada 24 kuud.“ |
| --- | --- | --- | --- |

19)

Lisa 22–16 muudetakse järgmiselt:

a)

joonealuse märkuse 7 tekst asendatakse järgmisega:

„(7)

7

Märkige algus- ja lõppkuupäev. Ajavahemik ei tohi ületada 24 kuud.“

| b) | joonealuse märkuse 8 tekst asendatakse järgmisega:






  „(8) | Väljaandmise koht ja kuupäev.“ |
| --- | --- | --- |

b)

joonealuse märkuse 8 tekst asendatakse järgmisega:

„(8)

8

Väljaandmise koht ja kuupäev.“

| 20) | Lisa 22–18 muudetakse järgmiselt:






  a) | joonealuse märkuse 8 tekst asendatakse järgmisega:






  „(8) | Märkige algus- ja lõppkuupäev. Ajavahemik ei tohi ületada 24 kuud.“; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Lisa 22–18 muudetakse järgmiselt:

a)

joonealuse märkuse 8 tekst asendatakse järgmisega:

„(8)

8

Märkige algus- ja lõppkuupäev. Ajavahemik ei tohi ületada 24 kuud.“;

| b) | joonealuse märkuse 9 tekst asendatakse järgmisega:






  „(9) | Väljaandmise koht ja kuupäev.“ |
| --- | --- | --- |

b)

joonealuse märkuse 9 tekst asendatakse järgmisega:

„(9)

9

Väljaandmise koht ja kuupäev.“

| 21) | Lisa 32–01 asendatakse käesoleva määruse VII lisa tekstiga. |
| --- | --- |

21)

Lisa 32–01 asendatakse käesoleva määruse VII lisa tekstiga.

| 22) | Lisa 32–02 asendatakse käesoleva määruse VIII lisa tekstiga. |
| --- | --- |

22)

Lisa 32–02 asendatakse käesoleva määruse VIII lisa tekstiga.

| 23) | Lisa 32–03 asendatakse käesoleva määruse IX lisa tekstiga. |
| --- | --- |

23)

Lisa 32–03 asendatakse käesoleva määruse IX lisa tekstiga.

| 24) | Lisa 72–04 muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa muudetakse järgmiselt:






  i) | I peatüki „Üldsätted“ punktides 2.1 ja 2.2 asendatakse sõnad „lisas B-01“ sõnadega „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas B-01“; |
| --- | --- | --- | --- |

24)

Lisa 72–04 muudetakse järgmiselt:

a)

I osa muudetakse järgmiselt:

i)

I peatüki „Üldsätted“ punktides 2.1 ja 2.2 asendatakse sõnad „lisas B-01“ sõnadega „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas B-01“;

| ii) | II peatüki „Rakenduseeskirjad“ punktis 3.1 asendatakse sõnad „lisale B-01“ sõnadega „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisale B-01“; |
| --- | --- |

ii)

II peatüki „Rakenduseeskirjad“ punktis 3.1 asendatakse sõnad „lisale B-01“ sõnadega „delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisale B-01“;

| iii) | III peatüki „Protseduuri teostamine“ punktis 9 asendatakse sõnad „artikli 300“ sõnadega „artikli 302“; |
| --- | --- |

iii)

III peatüki „Protseduuri teostamine“ punktis 9 asendatakse sõnad „artikli 300“ sõnadega „artikli 302“;

| iv) | III peatükki „Protseduuri teostamine“ lisatakse pärast punkti 19.2 järgmised punktid:






  „19.3. | Üldtagatise sertifikaadi või tagatisest vabastamise sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutus võib kõnealust tähtaega üks kord pikendada kuni kahe aasta võrra. |
| --- | --- | --- |

iv)

III peatükki „Protseduuri teostamine“ lisatakse pärast punkti 19.2 järgmised punktid:

„19.3.

Üldtagatise sertifikaadi või tagatisest vabastamise sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutus võib kõnealust tähtaega üks kord pikendada kuni kahe aasta võrra.

| 19.4. | Alates üldtagatise kasutamise loa kehtetuks tunnistamise või üldtagatisena esitatud kohustuse kehtetuks tunnistamise ja tühistamise jõustumise kuupäevast ei tohi välja antud sertifikaate kasutada kauba liidu transiidiprotseduurile suunamiseks ja protseduuri pidaja peab need viivitamata tagatistolliasutusele tagastama.
  Iga liikmesriik edastab komisjonile teabe tunnuste kohta, mille järgi on võimalik identifitseerida endiselt kehtivaid, kuid veel tagastamata või varastatud, kaotatud või võltsitud sertifikaatidena deklareeritud sertifikaate. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.“; |
| --- | --- |

19.4.

Alates üldtagatise kasutamise loa kehtetuks tunnistamise või üldtagatisena esitatud kohustuse kehtetuks tunnistamise ja tühistamise jõustumise kuupäevast ei tohi välja antud sertifikaate kasutada kauba liidu transiidiprotseduurile suunamiseks ja protseduuri pidaja peab need viivitamata tagatistolliasutusele tagastama.

Iga liikmesriik edastab komisjonile teabe tunnuste kohta, mille järgi on võimalik identifitseerida endiselt kehtivaid, kuid veel tagastamata või varastatud, kaotatud või võltsitud sertifikaatidena deklareeritud sertifikaate. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.“;

| b) | II osa muudetakse järgmiselt:






  i) | VI peatükis „Üldtagatise sertifikaat“ asendatakse vorm TC 31 – ÜLDTAGATISE SERTIFIKAAT vormiga, mis on esitatud käesoleva määruse V lisas; |
| --- | --- | --- |

b)

II osa muudetakse järgmiselt:

i)

VI peatükis „Üldtagatise sertifikaat“ asendatakse vorm TC 31 – ÜLDTAGATISE SERTIFIKAAT vormiga, mis on esitatud käesoleva määruse V lisas;

| ii) | VII peatükis „Tagatisest vabastamise sertifikaat“ asendatakse vorm TC 33 – TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAAT vormiga, mis on esitatud käesoleva määruse VI lisas. |
| --- | --- |

ii)

VII peatükis „Tagatisest vabastamise sertifikaat“ asendatakse vorm TC 33 – TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAAT vormiga, mis on esitatud käesoleva määruse VI lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

2

(3)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).

4

(5)  Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/341, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavate sätete üleminekueeskirjadega, kui vajalikud elektroonilised süsteemid veel ei toimi, ja muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 (ELT L 69, 15.3.2016, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

6

(7)  
  EÜT L 252, 14.9.1978, lk 2.

7

(8)  Ühistransiidiprotseduuri konventsioon (EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2).

8

---

I LISA

„LISA 12–03

LIIDU LENNUJAAMAS REGISTREERITUD PAGASI KÜLGE KINNITATAV LIPIK (artikkel 44)

1.   OMADUSED

Artiklis 44 osutatud pagasilipik kujundatakse nii, et seda ei oleks võimalik uuesti kasutada.

| a) | Pagasilipikul on vähemalt 5 mm laiune roheline triip täies pikkuses mõlemal pool lipiku neid osi, kuhu on märgitud marsruut ja identifitseerimisteave. Lisaks sellele võivad kõnealused rohelised triibud ulatuda ka muudele pagasilipiku osadele, v.a kõik need, kus on esitatud vöötkoodina pagasilipiku number, mis peab olema trükitud valgele taustale. (Vt punkti 2 alapunktis a esitatud näidised.) |
| --- | --- |

a)

Pagasilipikul on vähemalt 5 mm laiune roheline triip täies pikkuses mõlemal pool lipiku neid osi, kuhu on märgitud marsruut ja identifitseerimisteave. Lisaks sellele võivad kõnealused rohelised triibud ulatuda ka muudele pagasilipiku osadele, v.a kõik need, kus on esitatud vöötkoodina pagasilipiku number, mis peab olema trükitud valgele taustale. (Vt punkti 2 alapunktis a esitatud näidised.)

| b) | Saatjata pagasi puhul on pagasilipiku külgedel punaste asemel rohelised triibud. (Vt punkti 2 alapunktis b esitatud näidis.) |
| --- | --- |

b)

Saatjata pagasi puhul on pagasilipiku külgedel punaste asemel rohelised triibud. (Vt punkti 2 alapunktis b esitatud näidis.)

2.   NÄIDISED

| a) | |
| --- | --- |

a)

Image 7

| b) | |
| --- | --- |

b)

Image 8

---

II LISA

„LISA 22–06

REGISTREERITUD EKSPORTIJAKS SAAMISE TAOTLUS

Euroopa Liidu, Norra, Šveitsi ja Türgi (1) üldiste tariifsete soodustuste kava raames

1. Eksportija nimi, täielik aadress ja riik, kontaktandmed ning EORI-number või TIN-number (2)

2. Täiendavad kontaktandmed, sh telefoni- ja faksinumber ning olemasolu korral e-posti aadress (vabatahtlik)

3. Täpsustada, kas põhitegevus on kaupade tootmine või nendega kauplemine.

4. Sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sh harmoneeritud süsteemi rubriikide (või gruppide, kui kaubad kuuluvad rohkem kui kahekümnesse harmoneeritud süsteemi rubriiki) indikatiivne loend

5. Eksportija kohustus

Käesolevaga allakirjutanu

— deklareerib, et ülaltoodud andmed on õiged;

— kinnitab, et tal ei ole varasemat tühistatud registreeringut; või kui on, siis olukord, mis sellise tühistamiseni viis, on lahendatud;

— võtab kohustuse koostada päritolukinnitusi üksnes sellistele kaupadele, mis vastavad sooduskohtlemise tingimustele ja järgivad üldises soodustuste süsteemis nendele kaupadele kehtestatud päritolureegleid;

— võtab kohustuse säilitada sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohased kaubandusliku raamatupidamise dokumendid ning säilitada neid vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati;

— võtab kohustuse teavitada viivitamata pärast registreeritud eksportija numbri saamist pädevat asutust oma registreerimisandmete muudatustest;

— võtab kohustuse teha koostööd asjaomase pädeva asutusega;

— võtab kohustuse nõustuda tema väljastatud päritolukinnituste õigsuse mis tahes kontrollidega, sealhulgas raamatupidamisdokumentide kontrollimisega ja nii Euroopa Komisjoni või liikmesriikide ametiasutuste kui ka Norra, Šveitsi või Türgi ametiasutuste korraldatavate kontrollkäikudega tema hoonetes (kohaldatakse üksnes soodustatud riikide eksportijate suhtes);

— võtab kohustuse taotleda enda eemaldamist süsteemist, kui ta enam ei täida tingimusi ühegi kauba eksportimiseks kava raames;

— võtab kohustuse taotleda enda eemaldamist süsteemist, kui ta enam ei kavatse kava raames selliseid kaupu eksportida.

Koht, kuupäev, volitatud allakirjutaja allkiri, nimi ja ametinimetus (3)

6. Eksportija eelnev konkreetne ja teadlik nõusolek, et tema isikuandmed avaldatakse avalikul veebisaidil

Käesolevaga on allakirjutanu teadlik, et tema taotluses esitatud teavet võib avalikustada avalikul veebisaidil. Allakirjutanu nõustub, et kõnealune teave avaldatakse avalikul veebisaidil. Allakirjutanu võib loobuda nõusolekust avaldada kõnealune teave avalikul veebisaidil, saates taotluse registreerimise eest vastutavatele pädevatele asutustele.

Koht, kuupäev, volitatud allakirjutaja allkiri, nimi ja ametinimetus (3)

7. Lahter, mille täidab pädev asutus

Taotleja on registreeritud järgmise numbri all:

Registreerimisnumber:

Registreerimise kuupäev:

Kuupäev, millest alates registreering kehtib:

Allkiri ja tempel (3)

Teade

süsteemis sisalduvate isikuandmete kaitse ja töötlemise kohta

1. Kui Euroopa Komisjon töötleb käesolevas registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Kui soodustatud riigi või kolmanda riigi pädevad asutused, kes rakendavad direktiivi 95/46/EÜ, töötlevad käesolevas registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldatakse kõnealuse direktiiviga ettenähtud siseriiklikke õigusnorme.

2. Registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid töödeldakse seoses ELi üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureeglitega, mis on määratletud asjakohastes ELi õigusaktides. Kõnealused õigusaktid, millega on ette nähtud ELi üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureeglid, on registreeritud eksportijaks saamise taotlusega seotud isikuandmete töötlemise õiguslikuks aluseks.

3. REX-süsteemis sisalduvate andmete töötlemisel on vastutav töötleja selle riigi pädev asutus, kus taotlus on esitatud.

Pädevate asutuste/tolliosakondade loend avaldatakse komisjoni veebisaidil.

4. Juurdepääs selle taotluse kõigile andmetele antakse kasutajatele komisjonis, soodustatud riikide pädevates asutustes ja liikmesriikide, Norra, Šveitsi ja Türgi tolliasutustes kasutajatunnuse/salasõna alusel.

5. Soodustatud riigi pädevad asutused ja liikmesriikide tolliasutused säilitavad tühistatud registreeringuid käsitlevaid andmeid REX-süsteemis kümme kalendriaastat. Kõnealust ajavahemikku arvestatakse alates selle aasta lõpust, mil registreering tühistati.

6. Andmesubjektil on määruse (EÜ) nr 45/2001 või direktiivi 95/46/EÜ rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt õigus saada juurdepääs oma andmetele, mida REX-süsteemis töödeldakse, ja vajaduse korral neid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs. Kõik taotlused saada andmetele juurdepääsu õigus, õigus neid parandada ja kustutada või blokeerida neile juurdepääs esitatakse registreerimise eest vastutavatele soodustatud riigi pädevatele asutustele või vajaduse korral liikmesriikide tolliasutustele. Kui registreeritud eksportija on esitanud komisjonile taotluse nimetatud õiguse kasutamiseks, edastab komisjon sellised taotlused soodustatud riigi pädevatele asutustele või asjaomaste liikmesriikide tolliasutustele. Kui vastutav töötleja ei andnud registreeritud eksportijale kõnealust õigust, esitab registreeritud eksportija sellise taotluse komisjonile, kes tegutseb vastutava töötlejana. Komisjonil on õigus neid andmeid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs.

7. Kaebused võib saata asjaomase riigi andmekaitseasutusele. Riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed on esitatud Euroopa Komisjoni õigusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil: (http://ec.europa.eu/justice/data-protection/bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1).

Kui kaebus käsitleb isikuandmete töötlemist Euroopa Komisjonis, tuleb see esitada Euroopa Andmekaitseinspektorile (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

| 1) | Käesolev taotlusvorm on ühine üldiste tariifsete soodustuste kava neljale üksusele: liit (EL), Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „üksused“). Pange tähele, et nende üksuste vastavad üldiste tariifsete soodustuste kavad võivad hõlmata eri riike ja tooteid. Seega kehtib asjaomane registreering üksnes ekspordiks selle/nende üldiste tariifsete soodustuste kava(de) raames, mille puhul teie riik on soodustatud riik. |
| --- | --- |

1)

Käesolev taotlusvorm on ühine üldiste tariifsete soodustuste kava neljale üksusele: liit (EL), Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „üksused“). Pange tähele, et nende üksuste vastavad üldiste tariifsete soodustuste kavad võivad hõlmata eri riike ja tooteid. Seega kehtib asjaomane registreering üksnes ekspordiks selle/nende üldiste tariifsete soodustuste kava(de) raames, mille puhul teie riik on soodustatud riik.

| 2) | ELi eksportijate ja kauba edasisaatjate puhul on EORI-numbri märkimine kohustuslik. Soodustatud riikide, Norra, Šveitsi ja Türgi eksportijate puhul on TIN-numbri märkimine kohustuslik. |
| --- | --- |

2)

ELi eksportijate ja kauba edasisaatjate puhul on EORI-numbri märkimine kohustuslik. Soodustatud riikide, Norra, Šveitsi ja Türgi eksportijate puhul on TIN-numbri märkimine kohustuslik.

| 3) | Kui registreeritud eksportijaks saamise taotlused või registreeritud eksportijate ja soodustatud riikide pädevate asutuste või liikmesriikide tolliasutuste vahelise muu teabevahetuse taotlused esitatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades, asendatakse lahtrites 5, 6 ja 7 osutatud allkiri ja tempel elektroonilise autentimisega. |
| --- | --- |

3)

Kui registreeritud eksportijaks saamise taotlused või registreeritud eksportijate ja soodustatud riikide pädevate asutuste või liikmesriikide tolliasutuste vahelise muu teabevahetuse taotlused esitatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades, asendatakse lahtrites 5, 6 ja 7 osutatud allkiri ja tempel elektroonilise autentimisega.

---

III LISA

„LISA 22–09

Arvedeklaratsioon

Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti esitada.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no (1) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2) au sens des règles d'origine du Système des préférences tarifaires généralisées de l'Union européenne... (3) et (4).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... preferential origin (2) according to rules of origin of the Generalised System of Preferences of the European Union (3) and (4).

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2) en el sentido de las normas de origen del Sistema de preferencias generalizado de la Unión europea (3) y (4).

(koht ja kuupäev) (5)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi) (6)

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab liidu heakskiidetud eksportija rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 77 lõike 4 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija (see on alati nii, kui kaubaarve deklaratsioon koostatakse soodustatud riikides), jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk jäetakse tühjaks.

1

(2)  Tuleb märkida toodete päritoluriik. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 112 tähenduses, peab eksportija need selgelt eristama tähisega „CM“ sellisel dokumendil, mille alusel deklaratsioon koostatakse.

2

(3)  Vajaduse korral tuleb lisada üks järgmistest märgetest: „EU cumulation“, „Norway cumulation“, „Switzerland cumulation“, „Turkey cumulation“, „regional cumulation“, „extended cumulation with country x“ või „Cumul UE“, „Cumul Norvège“, „Cumul Suisse“, „Cumul Turquie“, „cumul regional“, „cumul étendu avec le pays x“ või „Acumulación UE“, „Acumulación Noruega“, „Acumulación Suiza“, „Acumulación Turquía“, „Acumulación regional“, „Acumulación ampliada con en país x“.

3

(4)  Kui arvedeklaratsioon on koostatud seoses muu sooduskaubanduslepinguga, siis asendatakse viide üldisele soodustuste süsteemile viitega kõnealusele muule sooduskaubanduslepingule.

4

(5)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.

5

(6)  Vt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 77 lõige 7 (kehtib üksnes Euroopa Liidu heakskiidetud eksportijate suhtes). Juhul, kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutanu nimi.

6

---

IV LISA

„INF 3 – tagasitoodud kauba teabeleht

EUROOPA LIIT

1. Eksportija

INF 3

ORIGINAAL

Nr

2. Kaubasaaja ekspordi ajal

TAGASITOODUD KAUP

TEABELEHT

OLULINE

1. Enne käesoleva vormi täitmist peab asjaomane isik tutvuma tagasitoodud kaupa käsitlevate sätetega ja käesoleva vormi tagaküljel esitatud märkustega.

3. Riik, kuhu kaup ekspordi ajal saadeti

2. Asjaomane isik peab käesoleva vormi lahtrid 1–11 täitma kirjutusmasinal või käsitsi suurtähtedega.

3. Kui käesolev teabeleht on täidetud kauba kohta, mille eksport on toimunud ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordilitsentsi või eelkinnitussertifikaadi alusel, või kauba kohta, mille suhtes kohaldatakse eksporditoetusi või muid ekspordisoodustusi, kehtib see ainult siis, kui pädev asutus on teinud kinnitusmärke allpool esitatud lahtrisse B ja vajaduse korral lahtrisse A.

4. Käesolev teabeleht tuleb esitada reimpordi tolliasutusele.

4. Pakkeüksuste arv, liik, markeering ja numbrid ning eksporditud kauba kirjeldus

5. Brutomass

6. Netomass

7. Statistiline väärtus

8. Kogus, mille kohta on vaja esitada teabeleht

9. CN-kood

a) numbritega:

b) sõnadega:

A. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS EKSPORDILITSENTSILE VÕI EELKINNITUSSERTIFIKAADILE

— Määrusi või litsentse või sertifikaate on järgitud

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

B. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS EKSPORDITOETUSTE VÕI MUUDE EKSPORDIL ETTENÄHTUD SUMMADE KOHTA

— Eksporditoetusi või muid ekspordisoodustusi ei ole määratud (1)

— Eksporditoetused ja muud ekspordisoodustused maks-takse tagasi (kogus) eest (1)

— Õigus eksporditoetustele või muudele ekspordisoodus-tustele tühistatakse (kogus) puhul (1)

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

10. Kaubaga seotud lisateave

a) ekspordidokumendi

liik

viitenumber

kuupäev

b) seestöötlemisprotseduuri lõpetamisel eksporditud kaup (1)

c) erikasutuseks vabasse ring-lusse lubatud kaup (1)

d) vabas ringluses olev liik-mesriikidest pärit kaup või kolmandate riikide kaup (1)

C. EKSPORDI TOLLIFORMAALSUSI TÄITVA ASUTUSE KINNITUS

Lahtrites 1–10 esitatud teave on õigeks tunnistatud

Võetud identifitseerimismeetmed

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

11. EKSPORTIJA TAOTLUS

Allakirjutanu, kes on eksportija (1)

eksportija nimel (1)

taotleb käesoleva teabelehe väljaandmist selles nimetatud kauba reimpordi eesmärgil

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

(1) Mittevajalik läbi kriipsutada.

EUROOPA LIIT

1. Eksportija

INF 3

KOOPIA

Nr

2. Kaubasaaja ekspordi ajal

TAGASITOODUD KAUP

TEABELEHT

OLULINE

1. Enne käesoleva vormi täitmist peab asjaomane isik tutvuma tagasitoodud kaupa käsitlevate sätetega ja käesoleva vormi tagaküljel esitatud märkustega.

3. Riik, kuhu kaup ekspordi ajal saadeti

2. Asjaomane isik peab käesoleva vormi lahtrid 1–11 täitma kirjutusmasinal või käsitsi suurtähtedega.

3. Kui käesolev teabeleht on täidetud kauba kohta, mille eksport on toimunud ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordilitsentsi või eelkinnitussertifikaadi alusel, või kauba kohta, mille suhtes kohaldatakse eksporditoetusi või muid ekspordisoodustusi, kehtib see ainult siis, kui pädev asutus on teinud kinnitusmärke allpool esitatud lahtrisse B ja vajaduse korral lahtrisse A.

4. Käesolev teabeleht tuleb esitada reimpordi tolliasutusele.

4. Pakkeüksuste arv, liik, markeering ja numbrid ning eksporditud kauba kirjeldus

5. Brutomass

6. Netomass

7. Statistiline väärtus

8. Kogus, mille kohta on vaja esitada teabeleht

9. CN-kood

a) numbritega:

b) sõnadega:

A. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS EKSPORDILITSENTSILE VÕI EELKINNITUSSERTIFIKAADILE

— Määruste või litsentside või sertifikaatide nõudeid on järgitud

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

B. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS EKSPORDITOETUSTE VÕI MUUDE EKSPORDIL ETTENÄHTUD SUMMADE KOHTA

— Eksporditoetusi või muid ekspordisoodustusi ei ole määratud (1)

— Eksporditoetused ja muud ekspordisoodustused maks-takse tagasi (kogus) eest (1)

— Õigus eksporditoetustele või muudele ekspordisoodus-tustele tühistatakse (kogus) puhul (1)

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

10. Kaubaga seotud lisateave

a) ekspordidokumendi

liik

viitenumber

kuupäev

b) seestöötlemisprotseduuri lõpetamisel eksporditud kaup (1)

c) erikasutuseks vabasse ring-lusse lubatud kaup (1)

d) vabas ringluses olev liik-mesriikidest pärit kaup või kolmandate riikide kaup (1)

C. EKSPORDI TOLLIFORMAALSUSI TÄITVA ASUTUSE KINNITUS

Lahtrites 1–10 esitatud teave on õigeks tunnistatud

Võetud identifitseerimismeetmed

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

11. EKSPORTIJA TAOTLUS

Allakirjutanu, kes on eksportija (1)

eksportija nimel (1)

taotleb käesoleva teabelehe väljaandmist selles nimetatud kauba reimpordi eesmärgil

Koht , kuupäev

(Allkiri) (Tempel)

(1) Mittevajalik läbi kriipsutada.

---

V LISA

TC 31 – ÜLDTAGATISE SERTIFIKAAT

Esikülg

1. Kehtiv kuni

Päev

Kuu

Aasta

2. Number

3. Protseduuri pidaja (perekonna- ja ees-nimi või ärinimi, täielik aadress ja riik)

4. Käendaja (perekon-na- ja eesnimi või ärinimi, täielik aad-ress ja riik)

5. Tagatistolliasutus (viitenumber)

6. Tollivõla limiit

Rahaühiku kood

Numbritega:

Sõnadega:

7. Tagatistolliasutus tõendab, et allnimetatud protseduuri pidaja on esitanud üldtagatise, mis kehtib liidu transiitvedude/ühistransiitvedude puhul, kui need läbivad järgmisi tolliterritooriume, mille nime ei ole maha tõmmatud:

Euroopa Liit – Island – endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik – Norra – Serbia – Šveits – Türgi – Andorra (*) – San Marino (*)

8. Märkused

9. Kehtivustähtaega on pikendatud kuni

pp/kk/aa (kaasa arvatud)

Koostatud

(koht) (kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

Koostatud

(koht) (kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

(*) Üksnes liidu transiitvedude puhul

Tagakülg

10. Liidu transiidideklaratsioonidele/ühistransiidideklaratsioonidele protseduuri pidaja nimel alla kirjutama volitatud isikud

11. Volitatud isiku pere-konna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

12. Protseduuri pidaja all-kiri (*)

11. Volitatud isiku pere-konna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

12. Protseduuri pidaja all-kiri (*)

(*) Kui protseduuri pidaja on juriidiline isik, peab lahtris 12 nimetatud allakirjutanu lisama allkirjale oma perekonnanime, eesnime ja ametinimetuse.

---

VI LISA

TC33 – TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAAT

Esikülg

1. Kehtiv kuni

Päev

Kuu

Aasta

2. Number

3. Protseduuri pidaja (perekonna- ja ees-nimi või ärinimi, täielik aadress ja riik)

4. Tagatistolliasutus (viitenumber)

5. Tollivõla limiit

Rahaühiku kood

Numbritega:

Sõnadega:

6. Tagatistolliasutus tõendab, et allnimetatud protseduuri pidajale on antud tagatisest vabastamise sertifikaat, mis kehtib liidu transiitvedude/ühistransiitvedude puhul, kui need läbivad järgmisi tolliterritooriume, mille nime ei ole maha tõmmatud:

Euroopa Liit – Island – endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik – Norra – Serbia – Šveits – Türgi – Andorra (*) – San Marino (*)

7. Märkused

8. Kehtivustähtaega on pikendatud kuni

pp/kk/aa (kaasa arvatud)

Koostatud

(koht) (kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

Koostatud

(koht) (kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

(*) Üksnes liidu transiitvedude puhul

Tagakülg

9. Liidu transiidideklaratsioonidele/ühistransiidideklaratsioonidele protseduuri pidaja nimel alla kirjutama volitatud isikud

10. Volitatud isiku pere-konna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

11. Protseduuri pidaja all-kiri (*)

10. Volitatud isiku pere-konna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

11. Protseduuri pidaja all-kiri (*)

(*) Kui protseduuri pidaja on juriidiline isik, peab lahtris 11 nimetatud allakirjutanu lisama allkirjale oma perekonnanime, eesnime ja ametinimetuse.

---

VII LISA

„LISA 32–01

KÄENDAJA KOHUSTUS – ÜKSIKTAGATIS

I.   Käendaja kohustus

| 1. | Allakirjutanu (1) ...
  kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on ...
  tagab käesolevaga solidaarselt ...
  kui tagatistolliasutuse ees kuni ...suuruse summa ulatuses
  Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (3), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (4) kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (5) ...
  võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate võlgadega, (1) mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on hõlmatud järgmiste tollitoimingutega (6): ...
  Kauba kirjeldus: ... |
| --- | --- |

1.

kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on ...

tagab käesolevaga solidaarselt ...

kui tagatistolliasutuse ees kuni ...suuruse summa ulatuses

Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (3), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (4) kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (5) ...

võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate võlgadega, (1) mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on hõlmatud järgmiste tollitoimingutega (6): ...

Kauba kirjeldus: ...

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik tõendab enne kõnealuse tähtaja möödumist tolliasutusele nõuetekohaselt, et muu eriprotseduur kui lõppkasutusprotseduur on lõpetatud, lõppkasutus- või ajutise ladustamise protseduurile suunatud kaupade tollijärelevalve on nõuetekohaselt lõpetatud või muude protseduuride kui eriprotseduuride ja ajutise ladustamise protseduuri puhul on kaubaga seotud olukord lahendatud.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid tuleb arvutada nii, et nende summa võrduks asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid tuleb arvutada nii, et nende summa võrduks asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud tollitoimingutest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha kõikides punktis 1 loetletud riikides (7):






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

(Koht) ...

(kuupäev) ...

...

(Allkiri) (8)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus: ...

Käendaja kohustus, mis hõlmab ...(kuupäev) tollideklaratsiooni/ajutise ladustamise deklaratsiooni nr ... (9) alusel toimuvat tollitoimingut, aktsepteeriti ...(kuupäev).

...

(Tempel ja allkiri)

---

(1)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

1

(2)  Täielik aadress.

2

(3)  Läbi kriipsutada selle riigi nimi/nende riikide nimed, kelle territooriumil tagatist ei saa kasutada.

3

(4)  Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

4

(5)  Tagatise andnud isiku perekonnanimi ja eesnimi või ärinimi ja täielik aadress.

5

(1)

1

| 5a | Kohaldatakse kauba impordi või ekspordiga seotud muude sissenõutavate maksude suhtes, kui tagatist kasutatakse kaupade suunamiseks liidu transiidiprotseduurile/ühistransiidiprotseduurile või kui tagatist saab kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis. |
| --- | --- |

5a

Kohaldatakse kauba impordi või ekspordiga seotud muude sissenõutavate maksude suhtes, kui tagatist kasutatakse kaupade suunamiseks liidu transiidiprotseduurile/ühistransiidiprotseduurile või kui tagatist saab kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis.

(6)  Märkida üks järgmistest tollitoimingutest:

6

| a) | ajutine ladustamine, |
| --- | --- |

a)

ajutine ladustamine,

| b) | liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur, |
| --- | --- |

b)

liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur,

| c) | tolliladustamisprotseduur, |
| --- | --- |

c)

tolliladustamisprotseduur,

| d) | ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust, |
| --- | --- |

d)

ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust,

| e) | seestöötlemisprotseduur, |
| --- | --- |

e)

seestöötlemisprotseduur,

| f) | lõppkasutusprotseduur, |
| --- | --- |

f)

lõppkasutusprotseduur,

| g) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta, |
| --- | --- |

g)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta,

| h) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega, |
| --- | --- |

h)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega,

| i) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 166, |
| --- | --- |

i)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 166,

| j) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 182, |
| --- | --- |

j)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 182,

| k) | ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust, |
| --- | --- |

k)

ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust,

| l) | muul juhul märkida toimingu liik. |
| --- | --- |

l)

muul juhul märkida toimingu liik.

(7)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

7

(8)  Allakirjutaja peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab ... (summa)“; summa kirjutatakse sõnadega.

8

(9)  Täidab tolliasutus, kes suunas kauba tolliprotseduurile või ajutisele ladustamisele.

9

---

VIII LISA

„LISA 32–02

Käendaja kohustus – maksekviitungina esitatav üksiktagatis

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / LIIDU TRANSIIDIPROTSEDUUR

I.   Käendaja kohustus

| 1. | Allakirjutanu (1) ...
  kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on ...
  tagab käesolevaga solidaarselt ...
  kui tagatistolliasutuse ees Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (3) kasuks mis tahes summad, mille eest protseduuri pidaja võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tuleneva tollivõlaga, mida kohaldatakse liidu transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 10 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta. |
| --- | --- |

1.

kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on ...

tagab käesolevaga solidaarselt ...

kui tagatistolliasutuse ees Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (3) kasuks mis tahes summad, mille eest protseduuri pidaja võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tuleneva tollivõlaga, mida kohaldatakse liidu transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 10 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta.

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni 10 000 euro ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõpetamise kohta.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid tuleb arvutada nii, et nende summa võrduks asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid tuleb arvutada nii, et nende summa võrduks asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud liidu transiitveost/ühistransiitveost, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (4) kõikides punktis 1 loetletud riikides:






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

(Koht) ...

(kuupäev) ...

...

(Allkiri) (5)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus: ...

Käendaja võetud kohustus aktsepteeriti ...(kuupäev)

...

(Tempel ja allkiri)

---

(1)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

1

(2)  Täielik aadress.

2

(3)  Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

3

(4)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

4

(5)  Allakirjutanu peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Kehtiv maksekviitung“.

5

---

IX LISA

„LISA 32–03

Käendaja kohustus – Üldtagatis

I.   Käendaja kohustus

| 1. | Allakirjutanu (1) ...
  kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on ...,
  tagab käesolevaga solidaarselt ...
  kui tagatistolliasutuse ees kuni ...suuruse summa ulatuses
  Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (3), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (4) kasuks
  mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (5) ...võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tekkinud või tekkida võivate võlgadega, (6) mida kohaldatakse punktides 1a ja/või 1b osutatud tollitoimingutega hõlmatud kauba suhtes.
  Tagatise maksimumsumma on:
  ...






  a) | 100/50/30 % (7) tollivõla limiidist, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1a loetletud summade kogusummaga;
  ning
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on ...,

tagab käesolevaga solidaarselt ...

kui tagatistolliasutuse ees kuni ...suuruse summa ulatuses

Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (3), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (4) kasuks

mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (5) ...võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tekkinud või tekkida võivate võlgadega, (6) mida kohaldatakse punktides 1a ja/või 1b osutatud tollitoimingutega hõlmatud kauba suhtes.

Tagatise maksimumsumma on:

...

a)

100/50/30 % (7) tollivõla limiidist, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1a loetletud summade kogusummaga;

ning

...

| b) | 100/30 % (8) tollivõla limiidist, mis vastab tekkinud tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1b loetletud summade kogusummaga; |
| --- | --- |

b)

100/30 % (8) tollivõla limiidist, mis vastab tekkinud tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1b loetletud summade kogusummaga;

| 1a. | Tollivõla limiit, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja vajaduse korral muudele maksudele, on iga allpool loetletud toimingu (9) puhul järgmine:






  a) | ajutine ladustamine – ...; |
| --- | --- | --- |

1a.

a)

ajutine ladustamine – ...;

| b) | liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur – ...; |
| --- | --- |

b)

liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur – ...;

| c) | tolliladustamisprotseduur – ...; |
| --- | --- |

c)

tolliladustamisprotseduur – ...;

| d) | ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust – ...; |
| --- | --- |

d)

ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust – ...;

| e) | seestöötlemisprotseduur – ...; |
| --- | --- |

e)

seestöötlemisprotseduur – ...;

| f) | lõppkasutusprotseduur – ...; |
| --- | --- |

f)

lõppkasutusprotseduur – ...;

| g) | muul juhul märkida muu toimingu liik – .... |
| --- | --- |

g)

muul juhul märkida muu toimingu liik – ....

| 1b. | Tollivõla limiit, mis vastab tekkinud tollivõlale ja vajaduse korral muudele maksudele on iga allpool loetletud toimingu (10) puhul järgmine:






  a) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta – ...; |
| --- | --- | --- |

1b.

a)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta – ...;

| b) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega – ...; |
| --- | --- |

b)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega – ...;

| c) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 166 – ...; |
| --- | --- |

c)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 166 – ...;

| d) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 182 – ...; |
| --- | --- |

d)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 182 – ...;

| e) | ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust – ...; |
| --- | --- |

e)

ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust – ...;

| f) | lõppkasutusprotseduur – ... (11); |
| --- | --- |

f)

lõppkasutusprotseduur – ... (11);

| g) | muul juhul märkida muu toimingu liik – .... |
| --- | --- |

g)

muul juhul märkida muu toimingu liik – ....

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni eespool nimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik tõendab enne kõnealuse tähtaja möödumist tolliasutusele nõuetekohaselt, et muu eriprotseduur kui lõppkasutusprotseduur on lõpetatud, lõppkasutus- või ajutise ladustamise protseduurile suunatud kaupade tollijärelevalve on nõuetekohaselt lõpetatud või muude protseduuride kui eriprotseduuride puhul on kaubaga seotud olukord lahendatud.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid tuleb arvutada nii, et nende summa võrduks asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.
  Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise võla tasumist, mis tuleneb tollitoimingust, mida alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või 30 päeva jooksul alates selle kättesaamisest. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid tuleb arvutada nii, et nende summa võrduks asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise võla tasumist, mis tuleneb tollitoimingust, mida alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või 30 päeva jooksul alates selle kättesaamisest.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud tollitoimingutest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (12) kõikides punktis 1 loetletud riikides:






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

(Koht) ...

(kuupäev) ...

...

(Allkiri) (13)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus: ...

Käendaja võetud kohustus aktsepteeriti ...

...

(Tempel ja allkiri)

---

(1)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi

1

(2)  Täielik aadress.

2

(3)  Läbi kriipsutada selle riigi nimi/nende riikide nimed, kelle territooriumil tagatist ei saa kasutada.

3

(4)  Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

4

(5)  Tagatise andnud isiku perekonna- ja eesnimi või ärinimi ja täielik aadress.

5

(6)  Kohaldatakse kauba impordi või ekspordiga seotud muude sissenõutavate maksude suhtes, kui tagatist kasutatakse kaupade suunamiseks liidu transiidiprotseduurile/ühistransiidiprotseduurile või kui tagatist saab kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis või konventsiooni osalisriigis.

6

(7)  Mittevajalik maha tõmmata.

7

(8)  Mittevajalik maha tõmmata.

8

(9)  Kõiki protseduure peale ühistransiidiprotseduuri kohaldatakse üksnes Euroopa Liidus.

9

(10)  Kõiki protseduure peale ühistransiidiprotseduuri kohaldatakse üksnes Euroopa Liidus.

10

(11)  Nende summade puhul, mis deklareeriti tollideklaratsioonis lõppkasutusprotseduuriga seoses.

11

(12)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

12

(13)  Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab ... (summa)“; summa kirjutatakse sõnadega.

13

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/990,

12. juuni 2017,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bayerisches Bier (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1347/2001 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Bayerisches Bier“ spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1347/2001 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Bayerisches Bier“ spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Kuna kõnealused muudatused on olulised määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 kohase muudatustaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna kõnealused muudatused on olulised määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 kohase muudatustaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Komisjon sai 22. veebruaril 2016 Madalmaadelt vastulause. Komisjon sai 19. aprillil 2016 asjaomase põhjendatud vastuväite. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai 22. veebruaril 2016 Madalmaadelt vastulause. Komisjon sai 19. aprillil 2016 asjaomase põhjendatud vastuväite.

| (4) | Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus seepärast 6. juuni 2016. aasta kirjas Saksamaad ja Madalmaid üles pidama kolme kuu jooksul asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt kummaski riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus seepärast 6. juuni 2016. aasta kirjas Saksamaad ja Madalmaid üles pidama kolme kuu jooksul asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt kummaski riigis kehtivatele menetlustele.

| (5) | Konsulteerimise tähtaega pikendati kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

(5)

Konsulteerimise tähtaega pikendati kolme kuu võrra.

| (6) | Asjaomased riigid ei jõudnud omavahel kokkuleppele. Saksamaa teatas 4. jaanuari 2017. aasta kirjas komisjonile kokkuleppe tulemused. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomased riigid ei jõudnud omavahel kokkuleppele. Saksamaa teatas 4. jaanuari 2017. aasta kirjas komisjonile kokkuleppe tulemused.

| (7) | Madalmaad esitasid vastuväite seoses avaldatud konsolideeritud koonddokumendi 5. punkti viimase lõigu sõnastusega „Mainet ja toote“ Bayerisches Bier „seost käsitlevad ELi institutsioonide järeldused lihtsustatud deklareerimismenetluses on Euroopa Kohtu poolt kontrollitud ja kinnitatud kohtuasjas C-343/07“, mis ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 ning komisjoni määruste (EL) nr 664/2014 (4) ja (EL) nr 668/2014 (5) kohastele muutmiseks vajalikele nõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Madalmaad esitasid vastuväite seoses avaldatud konsolideeritud koonddokumendi 5. punkti viimase lõigu sõnastusega „Mainet ja toote“ Bayerisches Bier „seost käsitlevad ELi institutsioonide järeldused lihtsustatud deklareerimismenetluses on Euroopa Kohtu poolt kontrollitud ja kinnitatud kohtuasjas C-343/07“, mis ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 ning komisjoni määruste (EL) nr 664/2014 (4) ja (EL) nr 668/2014 (5) kohastele muutmiseks vajalikele nõuetele.

| (8) | Vastuväite esitaja põhjendused on järgmised: taotluses puuduvad põhjendused või selgitused vaidlustatud lõigu lisamiseks; kõnealuses lõigus ei esitata geograafilise piirkonnaga seotust tõendavaid üksikasju, kuigi nimetatud lõik on esitatud koonddokumendi punktis, milles käsitletakse kõnealust seost; kõnealune lõik on väär ja eksitav, sest Euroopa Liidu Kohus ei ole kohtuasjas C-343/07 kontrollinud ega kinnitanud, kas sisuline nõue seose kohta geograafilise piirkonnaga on täidetud; eespool nimetatud lõik kahjustaks ettevõtjat Bavaria NV, sest see ohustaks ettevõtja Bavaria NV ja tema sidusettevõtjate omanduses oleva kaubamärgi „Bavaria“ olemasolu. |
| --- | --- |

(8)

Vastuväite esitaja põhjendused on järgmised: taotluses puuduvad põhjendused või selgitused vaidlustatud lõigu lisamiseks; kõnealuses lõigus ei esitata geograafilise piirkonnaga seotust tõendavaid üksikasju, kuigi nimetatud lõik on esitatud koonddokumendi punktis, milles käsitletakse kõnealust seost; kõnealune lõik on väär ja eksitav, sest Euroopa Liidu Kohus ei ole kohtuasjas C-343/07 kontrollinud ega kinnitanud, kas sisuline nõue seose kohta geograafilise piirkonnaga on täidetud; eespool nimetatud lõik kahjustaks ettevõtjat Bavaria NV, sest see ohustaks ettevõtja Bavaria NV ja tema sidusettevõtjate omanduses oleva kaubamärgi „Bavaria“ olemasolu.

| (9) | Saksamaa nõustus vaidlustatud lõigu väljajätmisega. |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa nõustus vaidlustatud lõigu väljajätmisega.

| (10) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et muudatus tuleks heaks kiita ilma koonddokumendi vaidlustatud lõiguta. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks avaldada, |
| --- | --- |

(10)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et muudatus tuleks heaks kiita ilma koonddokumendi vaidlustatud lõiguta. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks avaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Bayerisches Bier“ (KGT) spetsifikaadi muudatused kiidetakse heaks. Konsolideeritud koonddokument on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1347/2001, millega täiendatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa. (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 3).

2

(3)  
  ELT C 390, 24.11.2015, lk 25.

3

(4)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 664/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega (ELT L 179, 19.6.2014, lk 17).

4

(5)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

5

---

LISA

KOONDDOKUMENT

„BAYERISCHES BIER“

ELi nr: DE-PGI-0117-01220 – 4.4.2014

KPN ( )

KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Bayerisches Bier“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.1. Õlu

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Schankbier

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 7,0–9,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 2,5–3,5 |
| Värvus (EBC) | : | 5–20 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 10–30 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

7,0–9,0

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

2,5–3,5

Värvus (EBC)

:

5–20 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

10–30 ühikut

täidlane, pehme ja kihisev, väiksema alkoholi- ja kalorisisaldusega kui Vollbier (kange õlu).

Hell/Lager

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–12,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–5,5 |
| Värvus (EBC) | : | 5–20 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 10–25 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–12,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–5,5

Värvus (EBC)

:

5–20 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

10–25 ühikut

hõrgult vürtsikas, kerge, täidlane, mahe

Pils

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–12,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–6,0 |
| Värvus (EBC) | : | 5–15 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 30–40 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–12,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–6,0

Värvus (EBC)

:

5–15 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

30–40 ühikut

iseloomulikult hõrk humalamõrkjas

Export

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 12,0–13,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–6,0 |
| Värvus (EBC) | : | 5–65 ühikut (hele–tume) |
| Mõrudus (EBC) | : | 15–35 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

12,0–13,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–6,0

Värvus (EBC)

:

5–65 ühikut (hele–tume)

Mõrudus (EBC)

:

15–35 ühikut

täidlane, ümaralt mõrkjas

Dunkel

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–14,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–6,0 |
| Värvus (EBC) | : | 40–65 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 15–35 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–14,0

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–6,0

Värvus (EBC)

:

40–65 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

15–35 ühikut

linnaselõhnane, täidlane

Schwarzbier

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–13,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–6,0 |
| Värvus (EBC) | : | 65–150 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 15–40 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–13,0

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–6,0

Värvus (EBC)

:

65–150 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

15–40 ühikut

röstimislõhnane, kergelt linnasene, humalamõrkjas

Märzen/Festbier

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 13,0–14,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 5,0–6,5 |
| Värvus (EBC) | : | 7–40 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 12–45 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

13,0–14,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

5,0–6,5

Värvus (EBC)

:

7–40 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

12–45 ühikut

tugevalt linnasene, kergelt humalamõrkjas

Bock

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 16,0–18,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 6,0–8,5 |
| Värvus (EBC) | : | 7–120 ühikut (hele–tume) |
| Mõrudus (EBC) | : | 15–40 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

16,0–18,0

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

6,0–8,5

Värvus (EBC)

:

7–120 ühikut (hele–tume)

Mõrudus (EBC)

:

15–40 ühikut

täidlane, tugevalt linnasene, hõrk humalanüanss

Doppelbock

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 18,0–21,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 7,0–9,5 |
| Värvus (EBC) | : | 10–150 ühikut (hele–tume) |
| Mõrudus (EBC) | : | 15–35 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

18,0–21,0

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

7,0–9,5

Värvus (EBC)

:

10–150 ühikut (hele–tume)

Mõrudus (EBC)

:

15–35 ühikut

iseloomulikult täidlane, tugevalt linnasene, kerge karamellinüanss

Weizenschankbier

pinnakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 7,0–9,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 2,5–3,5 |
| Värvus (EBC) | : | 7–30 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 5–20 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

7,0–9,0

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

2,5–3,5

Värvus (EBC)

:

7–30 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

5–20 ühikut

kihisev, pärmilõhnane

Weizenbier

pinnakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–13,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–5,5 |
| Värvus (EBC) | : | 5–65 ühikut (hele–tume) |
| Mõrudus (EBC) | : | 10–30 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–13,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–5,5

Värvus (EBC)

:

5–65 ühikut (hele–tume)

Mõrudus (EBC)

:

10–30 ühikut

nisulõhnane, puuviljane, kergelt linnasene

Kristallweizen

pinnakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–13,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–5,5 |
| Värvus (EBC) | : | 5–18 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 5–20 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–13,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–5,5

Värvus (EBC)

:

5–18 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

5–20 ühikut

nisulõhnane, värske

Rauchbier

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–14,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–6,0 |
| Värvus (EBC) | : | 30–60 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 20–30 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–14,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–6,0

Värvus (EBC)

:

30–60 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

20–30 ühikut

täidlane ja suitsune

Kellerbier/Zwickelbier

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–13,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–6,0 |
| Värvus (EBC) | : | 5–60 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 10–35 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–13,5

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–6,0

Värvus (EBC)

:

5–60 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

10–35 ühikut

kergelt humalamõrkjas, filtreerimata, madala rõhuga, väikese süsihappegaasi sisaldusega

Eisbier/Icebier

põhjakääritusega

| Algvirde tihedus (%) | : | 11,0–13,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahuprotsent | : | 4,5–5,0 |
| Värvus (EBC) | : | 5–20 ühikut |
| Mõrudus (EBC) | : | 10–25 ühikut |

Algvirde tihedus (%)

:

11,0–13,0

Alkoholisisalduse mahuprotsent

:

4,5–5,0

Värvus (EBC)

:

5–20 ühikut

Mõrudus (EBC)

:

10–25 ühikut

väga mahe ja pehme

Esitatud näitajate suhtes kehtivad lubatud kõrvalekalded, mis on seaduses sätestatud ja mida on tunnustanud Baieri liidumaa pädevad toidujärelevalveasutused.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Peamiselt kasutatakse kvaliteetseid kohalikke Baierist pärit tooraineid (vesi, humalad, linnased). Teaduslikud instituudid (nt die Technische Universität München-Weihenstephan) kontrollivad traditsiooniliselt pidevalt humalate ja linnaste kui toorainete kvaliteeti.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess toimub määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Õllemärgisel on esitatud üks punktis 3.2 nimetatud õllesortidest koos tähisega „Bayerisches Bier“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Baieri liidumaa, mis on jagatud seitsmeks halduspiirkonnaks.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Bayerisches Bier“ kvaliteet ja maine on saavutatud tänu sajandeid kestnud pruulimistraditsioonile, mis põhineb 1516. aastast pärit kvaliteedinõudel Bayerisches Reinheitsgebot. Alates 15. sajandist järgitakse õllepruulimisel siduvat seaduslikku ettekirjutust. Sajandite jooksul on ettenähtud tootmismeetodi põhjal kujunenud Baieri õllepruulijate oskusteave ja eri retseptide rohkus, mis on aluseks maailmas ainulaadsele sortide mitmekesisusele. Baieri liidumaa on nisuõlle kodumaa, kus asub maailma suurim nisuõlle pruulikoda. Weihenstephanis asub maailma tunnustatuim pruulimisasutus. Tänu sajanditepikkusele pruulimistraditsioonile ja sellest tulenevale sortide mitmekesisusele on toode „Bayerisches Bier“ tarbijate hulgas üldiselt väga hinnatud, mis muu hulgas on tingitud ka valdavalt Baierimaalt pärit kvaliteetsete toorainete kasutamisest.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40790

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/64

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/991,

12. juuni 2017,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 747/2001 Egiptusest pärit värskete maasikate Euroopa Liidu tariifikvootide mahu osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 747/2001, millega sätestatakse teatavate Vahemere maadega sõlmitud lepingute alusel sooduskohtlemiseks kõlblike toodete ühenduse tariifi- ja individuaalkvootide haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1981/94 ja (EÜ) nr 934/95, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega (EL) 2017/768 (2) kiitis nõukogu heaks Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli (edaspidi „protokoll“) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega (EL) 2017/768 (2) kiitis nõukogu heaks Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli (edaspidi „protokoll“) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise.

| (2) | Otsusele (EL) 2017/768 lisatud protokolli tekstis on sätestatud liidus vabasse ringlusse lubatavate Egiptusest pärit värskete maasikate suhtes kohaldatava liidu tariifikvoodi mahu suurendamine. |
| --- | --- |

(2)

Otsusele (EL) 2017/768 lisatud protokolli tekstis on sätestatud liidus vabasse ringlusse lubatavate Egiptusest pärit värskete maasikate suhtes kohaldatava liidu tariifikvoodi mahu suurendamine.

| (3) | Protokollis sätestatud tariifikvoodi mahu suurendamise rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 747/2001. |
| --- | --- |

(3)

Protokollis sätestatud tariifikvoodi mahu suurendamise rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 747/2001.

| (4) | Tariifkvoodi mahtu tuleks suurendada alates 1. juulist 2013, mil protokolli kooskõlas selle artikli 8 lõikega 3 ajutiselt kohaldama hakati, kuni selle jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Tariifkvoodi mahtu tuleks suurendada alates 1. juulist 2013, mil protokolli kooskõlas selle artikli 8 lõikega 3 ajutiselt kohaldama hakati, kuni selle jõustumiseni.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 747/2001 IV lisas asendatakse tariifikvoodi rida järjekorranumbriga 09.1799 järgmisega:

| „09.1799 | 0810 10 00 | | Maasikad, värsked | 1.10.2010–30.4.2011 | 10 000 | Erand“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10.2011–30.4.2012 | 10 300 |
| 1.10.2012–30.4.2013 | 10 609 |
| 1.10.2013–30.4.2014 | 11 021 |
| 1.10.2014–30.4.2015 | 11 349 |
| 1.10.2015–30.4.2016 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.10.–30.4. | 11 687 |

„09.1799

0810 10 00

Maasikad, värsked

1.10.2010–30.4.2011

10 000

Erand“.

1.10.2011–30.4.2012

10 300

1.10.2012–30.4.2013

10 609

1.10.2013–30.4.2014

11 021

1.10.2014–30.4.2015

11 349

1.10.2015–30.4.2016 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.10.–30.4.

11 687

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 109, 19.4.2001, lk 2.

1

(2)  
  ELT L 115, 4.5.2017, lk 1.

2

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/66

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/992,

12. juuni 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2148 seoses Valgevene Vabariiki käsitleva osa väljajätmisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/936 teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega ja liidu impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete impordi ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõikeid 3 ja 6 ning artikli 21 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2015/936 on kehtestatud koguselised piirangud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate tekstiiltoodete impordi suhtes, mida eraldatakse põhimõttel „kes ees, see mees“. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2015/936 on kehtestatud koguselised piirangud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate tekstiiltoodete impordi suhtes, mida eraldatakse põhimõttel „kes ees, see mees“.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/354 (2) on kehtetuks tunnistatud nõukogu ühepoolsed kvoodid Valgevene Vabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete impordile. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/354 (2) on kehtetuks tunnistatud nõukogu ühepoolsed kvoodid Valgevene Vabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete impordile.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/2148 (3) sätestatud koguseliste impordikvootide haldamise eeskirjad on Valgevene Vabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete osas aegunud. Seetõttu tuleks rakendusmäärust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/2148 (3) sätestatud koguseliste impordikvootide haldamise eeskirjad on Valgevene Vabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete osas aegunud. Seetõttu tuleks rakendusmäärust vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/936 artikli 30 kohaselt asutatud tekstiilikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/936 artikli 30 kohaselt asutatud tekstiilikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/2148 I lisast jäetakse välja Valgevene Vabariiki käsitlev tabeliosa.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 160, 25.6.2015, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/354, millega muudetakse määrust (EL) 2015/936 teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega ja liidu impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 57, 3.3.2017, lk 31).

2

(3)  Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2148, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/936 kohaselt 2017. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad (ELT L 333, 8.12.2016, lk 32).

3

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/67

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/993,

12. juuni 2017,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 13 lõike 1 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisas on esitatud nende IV lisas loetlemata isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle on loetellu kandnud nõukogu ning kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisas on esitatud nende IV lisas loetlemata isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle on loetellu kandnud nõukogu ning kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 12. juunil 2017 otsustas nõukogu kõrvaldada ühe isiku ja ühe üksuse nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/849 (2) II lisas esitatud selliste isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. Ülejäänud kandeid on ajakohastatud. Seetõttu tuleks kõnealuse määruse V lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

12. juunil 2017 otsustas nõukogu kõrvaldada ühe isiku ja ühe üksuse nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/849 (2) II lisas esitatud selliste isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. Ülejäänud kandeid on ajakohastatud. Seetõttu tuleks kõnealuse määruse V lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 329/2007 V lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  
  ELT L 88, 29.3.2007, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. mai 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/183/ÜVJP (ELT L 141, 28.5.2016, lk 79).

2

---

LISA

„V LISA

Artikli 6 lõikes 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu

| a) | Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud füüsilised isikud | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | CHON Chi Bu
  (teise nimega CHON Chi-bu) | | Aatomienergia üldbüroo direktor, endine Yongbyoni tehnikadirektor. Ta on jäädvustatud fotodel Süürias asuvast tuumareaktorist, enne kui Iisrael seda 2007. aastal pommitas. |
| 2. | CHU Kyu-Chang
  (teise nimega JU Kyu-Chang) JU Kyu Chang) | Sünniaeg: 25.11.1928
  Sünnikoht: Lõuna-Hamgyoongi provints, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamine riigikaitseküsimustega tegelev asutus enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Korea Töölispartei keskkomitee laskemoonaosakonna endine direktor. Väidetavalt viibis 2013. aastal koos KIM Jong Uniga sõjalaeval. Korea Töölispartei masinaehitustööstuse osakonna direktor. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 3. | HYON Chol-hae (teise nimega HYON Chol Hae) | Sünniaeg: 1934
  Sünnikoht: Mandžuuria, Hiina. | Korea rahvaarmee marssal alates 2016. aasta aprillist. Korea rahvaarmee üldpoliitika osakonna asedirektor (kadunud Kim Jong-Ili sõjaline nõunik). Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 4. | KIM Yong-chun (teiste nimedega Young-chun; KIM Yong Chun) | Sünniaeg: 4.3.1935
  Passinumber: 554410660 | Korea rahvaarmee marssal. Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamine riigikaitseküsimustega tegelev asutus enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Rahva relvajõudude endine minister, kadunud Kim Jong-Ili tuumastrateegia erinõunik. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 5. | O Kuk-Ryol (teise nimega O Kuk Ryol) | Sünniaeg: 1931
  Sünnikoht: Jilini provints, Hiina. | Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riiklike kaitseküsimuste keskne organ enne, kui see reformiti riigiasjade komisjoniks, ja tegi järelevalvet tuuma- ja ballistikaprogrammide jaoks vajaliku tipptehnoloogia sisseostmise üle välismaalt. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 6. | PAEK Se-bong (teise nimega PAEK Se Bong) | Sünniaeg: 1946 | Korea Töölispartei keskkomitee teise majanduskomitee (mis vastutab ballistikaprogrammi eest) endine esimees. Riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi peamine riigikaitseküsimustega tegelev asutus enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Edutati kindralmajoriks. |
| 7. | PAK Jae-gyong (teiste nimedega Chae-Kyong; PAK Jae Gyong) | Sünniaeg: 1933
  Passinumber: 554410661 | Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (kadunud Kim Jong-Ili sõjaväenõunik). Osales strateegilise raketiväe ülevaatusel, mida viis läbi KIM Jong Un. |
| 8. | RYOM Yong | | Aatomienergia üldbüroo (ÜRO poolt loetellu kantud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest. |
| 9. | SO Sang-kuk (teise nimega SO Sang Kuk) | Sünniaeg: 1932. ja 1938. aasta vahel | Kim Il Sungi ülikooli tuumafüüsika osakonna juhataja. |
| 10. | Kindralleitnant KIM Yong Chol
  (teiste nimedega: KIM Yong-Chol; KIM Young-Chol; KIM Young-Cheol; KIM Young-Chul) | Sünniaeg: 1946
  Sünnikoht: Pyongan-Pukto, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja Korea Töölispartei keskkomitee valitud liige, Põhja- ja Lõuna-Korea vaheliste suhete aseesimees. Luure Keskagentuuri endine juht. Edutati 2016. aasta mais toimunud Korea Töölispartei 7. kongressil ühisrinde osakonna direktoriks. |
| 11. | Pak To Chun (teise nimega Pak Do Chun). | Sünniaeg: 9.3.1944
  Sünnikoht: Rangrim, Jagangi provints, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Riikliku julgeolekunõukogu liige. Vastutab relvatööstuse eest. On teatatud, et ta juhib tuumaenergia bürood. Kõnealune asutus on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuuma- ja raketiheitjate programmi jaoks määrava tähtsusega. Teda on pildistatud koos isikutega, kes on aidanud kaasa vesinikupommi katsetusele ja satelliidi orbiidile viimisele. |
| 12. | CHOE Kyong-song (teise nimega CHOE Kyong song) | | Korea rahvaarmee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutas KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 13. | CHOE Yong-ho (teise nimega CHOE Yong Ho) | | Korea rahvaarmee kindralpolkovnik / Korea rahvaarmee õhujõudude kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Korea rahvaarmee õhujõudude ja õhutõrjeväe juhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 14. | HONG Sung-Mu
  (teiste nimedega HUNG Sung Mu; HONG Sung Mu) | Sünniaeg: 1.1.1942 | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Vastutab tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seotud programmide väljatöötamise eest. Üks peamistest tuumarelvade tööstuslike arenguprogrammide eest vastutavatest isikutest. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seotud programmide eest. |
| 15. | JO Kyongchol (teise nimega JO Kyong Chol) | | Korea rahvaarmee kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sõjaväe julgeolekuameti juhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Käis koos Kim Jong Uniga läbi aegade suurimal suure laskekaugusega suurtükkide laskeõppusel. |
| 16. | KIM Chun-sam (teise nimega KIM Chun Sam) | | Kindralleitnant. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Korea rahvaarmee sõjalise peakorteri operatiivbüroo juht ja sõjalise peakorteri esimene asejuhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 17. | KIM Chun-sop (teise nimega KIM Chun Sop) | | Riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Riiklik kaitsekomisjon on nüüdseks reformitud riigiasjade komisjoniks, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutas KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Viibis 2015. aasta mais toimunud allveelaevadelt väljalastavate ballistiliste rakettide edukale katsetusele kaasa aidanud isikute fotosessioonil. |
| 18. | KIM Jong-gak (teise nimega KIM Jong Gak) | Sünniaeg: 20.7.1941
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Korea Rahvaarmee asemarssal, Kim Il-Sungi sõjaväeülikooli rektor, kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 19. | KIM Rak Kyom
  (teiste nimedega KIM Rak-gyom; KIM Rak Gyom) | | Neljatärnikindral. Strateegiliste jõudude (teise nimega strateegilised raketijõud) ülem. Teadaolevalt on strateegiliste raketijõudude juhtimise all praegu neli strateegiliste ja taktikaliste rakettide üksust, sealhulgas mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN-08 brigaad. EL on kandnud strateegilised jõud loetellu seoses tegevusega, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade levikule või nende tarnimise viisidele. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Meedia teatel osales 2016. aasta aprillis koos KIM Jong Uniga kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamisel. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Andis korralduse ballistiliste rakettide laskeõppuse korraldamiseks. |
| 20. | KIM Won-hong (teise nimega KIM Won Hong) | Sünniaeg: 7.1.1945
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Passinumber: 745310010 | Kindral, riikliku julgeolekuameti direktor. Riigi julgeoleku minister. Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni (enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks) liige. Nimetatud komisjonid on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi riigikaitseküsimustega tegelevad peamised asutused. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 21. | PAK Jong-chon (teise nimega PAK Jong Chon) | | Korea rahvaarmee kindralpolkovnik (kindralleitnant), Korea rahvuslike relvajõudude ülem, staabiülema asetäitja ja tulejõu juhtimise osakonna juhataja. Sõjalise peakorteri juhataja ja suurtükivägede juhtimise osakonna direktor. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 22. | RI Jong-su (teise nimega RI Jong Su) | | Viitseadmiral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ballistiliste rakettide programmide väljatöötamise ja KRDV mereväe tuumavõimsuse arendamisega tegelevate Korea merejõudude ülemjuhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 23. | SON Chol-ju (teise nimega Son Chol Ju) | | Korea Rahvavabariigi relvajõudude kindralpolkovnik, kaasaegsete õhutõrjerakettide väljatöötamist juhatavate õhujõudude ja õhutõrjeväe poliitiline direktor. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 24. | YUN Jong-rin (teise nimega YUN Jong Rin) | | Kindral, Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni endine liige ja riikliku kaitsekomisjoni (enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks) liige. Nimetatud komisjonid on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi riigikaitseküsimustega tegelevad peamised asutused. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 25. | PAK Yong-sik (teise nimega PAK Yong Sik) | | Neljatärnikindral, riikliku julgeolekuameti liige, rahvuslike relvajõudude minister. Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni (enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks) liige. Kõik nimetatud komisjonid on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi riigikaitseküsimustega tegelevad peamised asutused. Viibis 2016. aasta märtsis toimunud ballistiliste rakettide katsetusel. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 26. | HONG Yong Chil | | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille ÜRO Julgeolekunõukogu 2. märtsil 2016 loetellu kandis, täidab Korea Rahvademokraatliku Vabariigi raketiprogrammi rakendamises võtmerolli. Laskemoonatööstuse osakond vastutab Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ballistiliste rakettide (sh Taepo Dong-2) väljatöötamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Teine majanduskomitee ja teine loodusteaduste akadeemia, mis 2010. aasta augustis samuti loetellu kanti, on laskemoonatööstuse osakonna allasutused. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel olnud ametis mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 arendamisega. Hong on mitmel korral saatnud Kim Jong-uni Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelvade ja ballistiliste rakettide programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea töölispartei keskkomitee asedirektor. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Viibis 2016. aasta aprillis uut tüüpi kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori reaktiivjoa maapealsel katsetamisel. |
| 27. | RI Hak Chol
  (teiste nimedega RI Hak Chul, RI Hak Cheol) | Sünniaeg: 19.1.1963 või 8.5.1966
  Passinumber: 381320634; PS-563410163 | Ettevõtte Green Pine Associated Corporation (Green Pine) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine üle võtnud suure osa ettevõtte Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevusest. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis. See on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamine relvakaupleja ning ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool KRDV relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest KRDVst. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja andnud tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. ÜRO Julgeolekunõukogu on Green Pine'i loetellu kandnud. |
| 28. | YUN Chang Hyok | Sünniaeg: 9.8.1965 | Satelliitide juhtimiskeskuse (NADA) asedirektor. NADA suhtes kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) kohaselt sanktsioone seoses osalemisega Korea Rahvademokraatliku Vabariigi kosmoseteaduse ja -tehnoloogia väljatöötamises, mis hõlmab ka satelliitide orbiidile saatmist ja kanderakette. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka satelliidi orbiidile saatmine Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis 7. veebruaril 2016, kuna kasutati ballistiliste rakettide tehnoloogiat ning millega rikuti tõsiselt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013). Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 29. | RI Myong Su | Sünniaeg: 1937
  Sünnikoht: Myongchon, Põhja-Hamgyong, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni asepresident ja rahvaarmee staabiülem. Riiklike kaitseküsimuste alal on Ri Myong Sul võtmeroll ja ta vastutab Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 30. | SO Hong Chan | Sünniaeg: 30.12.1957
  Sünnikoht: Kangwon, Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Passinumber: PD836410105
  Passi kehtivusaja lõppemise kuupäev: 27.11.2021 | Rahvaarmee esimene aseminister, Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni liige ja rahvaarmee kindralpolkovnik. Sellel ametikohal vastutab So Hong Chan KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 31. | WANG Chang Uk | Sünniaeg: 29.5.1960 | Tööstus- ja aatomienergiaminister. Sellel ametikohal vastutab Wang Chang Uk Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 32. | JANG Chol | Sünniaeg: 31.3.1961
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Passinumber: 563310042 | Riikliku Teaduste Akadeemia president. Riiklik teaduste Akadeemia on asutus, mille ülesandeks on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) tehnoloogilise ja teadusvõimekuse arendamine. Sellel ametikohal on Jang Cholil strateegiline positsioon KRDV tuumaenergiaalase tegevuse väljatöötamisel ning ta vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |

a)

Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud füüsilised isikud

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

CHON Chi Bu

(teise nimega CHON Chi-bu)

Aatomienergia üldbüroo direktor, endine Yongbyoni tehnikadirektor. Ta on jäädvustatud fotodel Süürias asuvast tuumareaktorist, enne kui Iisrael seda 2007. aastal pommitas.

2.

CHU Kyu-Chang

(teise nimega JU Kyu-Chang) JU Kyu Chang)

Sünniaeg: 25.11.1928

Sünnikoht: Lõuna-Hamgyoongi provints, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamine riigikaitseküsimustega tegelev asutus enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Korea Töölispartei keskkomitee laskemoonaosakonna endine direktor. Väidetavalt viibis 2013. aastal koos KIM Jong Uniga sõjalaeval. Korea Töölispartei masinaehitustööstuse osakonna direktor. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

3.

HYON Chol-hae (teise nimega HYON Chol Hae)

Sünniaeg: 1934

Sünnikoht: Mandžuuria, Hiina.

Korea rahvaarmee marssal alates 2016. aasta aprillist. Korea rahvaarmee üldpoliitika osakonna asedirektor (kadunud Kim Jong-Ili sõjaline nõunik). Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammi jätkamise kohta.

4.

KIM Yong-chun (teiste nimedega Young-chun; KIM Yong Chun)

Sünniaeg: 4.3.1935

Passinumber: 554410660

Korea rahvaarmee marssal. Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamine riigikaitseküsimustega tegelev asutus enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Rahva relvajõudude endine minister, kadunud Kim Jong-Ili tuumastrateegia erinõunik. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammi jätkamise kohta.

5.

O Kuk-Ryol (teise nimega O Kuk Ryol)

Sünniaeg: 1931

Sünnikoht: Jilini provints, Hiina.

Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riiklike kaitseküsimuste keskne organ enne, kui see reformiti riigiasjade komisjoniks, ja tegi järelevalvet tuuma- ja ballistikaprogrammide jaoks vajaliku tipptehnoloogia sisseostmise üle välismaalt. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta.

6.

PAEK Se-bong (teise nimega PAEK Se Bong)

Sünniaeg: 1946

Korea Töölispartei keskkomitee teise majanduskomitee (mis vastutab ballistikaprogrammi eest) endine esimees. Riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi peamine riigikaitseküsimustega tegelev asutus enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Edutati kindralmajoriks.

7.

PAK Jae-gyong (teiste nimedega Chae-Kyong; PAK Jae Gyong)

Sünniaeg: 1933

Passinumber: 554410661

Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (kadunud Kim Jong-Ili sõjaväenõunik). Osales strateegilise raketiväe ülevaatusel, mida viis läbi KIM Jong Un.

8.

RYOM Yong

Aatomienergia üldbüroo (ÜRO poolt loetellu kantud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest.

9.

SO Sang-kuk (teise nimega SO Sang Kuk)

Sünniaeg: 1932. ja 1938. aasta vahel

Kim Il Sungi ülikooli tuumafüüsika osakonna juhataja.

10.

Kindralleitnant KIM Yong Chol

(teiste nimedega: KIM Yong-Chol; KIM Young-Chol; KIM Young-Cheol; KIM Young-Chul)

Sünniaeg: 1946

Sünnikoht: Pyongan-Pukto, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja Korea Töölispartei keskkomitee valitud liige, Põhja- ja Lõuna-Korea vaheliste suhete aseesimees. Luure Keskagentuuri endine juht. Edutati 2016. aasta mais toimunud Korea Töölispartei 7. kongressil ühisrinde osakonna direktoriks.

11.

Pak To Chun (teise nimega Pak Do Chun).

Sünniaeg: 9.3.1944

Sünnikoht: Rangrim, Jagangi provints, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Riikliku julgeolekunõukogu liige. Vastutab relvatööstuse eest. On teatatud, et ta juhib tuumaenergia bürood. Kõnealune asutus on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuuma- ja raketiheitjate programmi jaoks määrava tähtsusega. Teda on pildistatud koos isikutega, kes on aidanud kaasa vesinikupommi katsetusele ja satelliidi orbiidile viimisele.

12.

CHOE Kyong-song (teise nimega CHOE Kyong song)

Korea rahvaarmee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutas KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

13.

CHOE Yong-ho (teise nimega CHOE Yong Ho)

Korea rahvaarmee kindralpolkovnik / Korea rahvaarmee õhujõudude kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Korea rahvaarmee õhujõudude ja õhutõrjeväe juhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

14.

HONG Sung-Mu

(teiste nimedega HUNG Sung Mu; HONG Sung Mu)

Sünniaeg: 1.1.1942

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Vastutab tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seotud programmide väljatöötamise eest. Üks peamistest tuumarelvade tööstuslike arenguprogrammide eest vastutavatest isikutest. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seotud programmide eest.

15.

JO Kyongchol (teise nimega JO Kyong Chol)

Korea rahvaarmee kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sõjaväe julgeolekuameti juhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Käis koos Kim Jong Uniga läbi aegade suurimal suure laskekaugusega suurtükkide laskeõppusel.

16.

KIM Chun-sam (teise nimega KIM Chun Sam)

Kindralleitnant. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Korea rahvaarmee sõjalise peakorteri operatiivbüroo juht ja sõjalise peakorteri esimene asejuhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

17.

KIM Chun-sop (teise nimega KIM Chun Sop)

Riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Riiklik kaitsekomisjon on nüüdseks reformitud riigiasjade komisjoniks, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutas KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Viibis 2015. aasta mais toimunud allveelaevadelt väljalastavate ballistiliste rakettide edukale katsetusele kaasa aidanud isikute fotosessioonil.

18.

KIM Jong-gak (teise nimega KIM Jong Gak)

Sünniaeg: 20.7.1941

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Korea Rahvaarmee asemarssal, Kim Il-Sungi sõjaväeülikooli rektor, kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

19.

KIM Rak Kyom

(teiste nimedega KIM Rak-gyom; KIM Rak Gyom)

Neljatärnikindral. Strateegiliste jõudude (teise nimega strateegilised raketijõud) ülem. Teadaolevalt on strateegiliste raketijõudude juhtimise all praegu neli strateegiliste ja taktikaliste rakettide üksust, sealhulgas mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN-08 brigaad. EL on kandnud strateegilised jõud loetellu seoses tegevusega, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade levikule või nende tarnimise viisidele. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Meedia teatel osales 2016. aasta aprillis koos KIM Jong Uniga kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamisel. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Andis korralduse ballistiliste rakettide laskeõppuse korraldamiseks.

20.

KIM Won-hong (teise nimega KIM Won Hong)

Sünniaeg: 7.1.1945

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Passinumber: 745310010

Kindral, riikliku julgeolekuameti direktor. Riigi julgeoleku minister. Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni (enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks) liige. Nimetatud komisjonid on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi riigikaitseküsimustega tegelevad peamised asutused. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

21.

PAK Jong-chon (teise nimega PAK Jong Chon)

Korea rahvaarmee kindralpolkovnik (kindralleitnant), Korea rahvuslike relvajõudude ülem, staabiülema asetäitja ja tulejõu juhtimise osakonna juhataja. Sõjalise peakorteri juhataja ja suurtükivägede juhtimise osakonna direktor. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sellest tulenevalt vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

22.

RI Jong-su (teise nimega RI Jong Su)

Viitseadmiral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ballistiliste rakettide programmide väljatöötamise ja KRDV mereväe tuumavõimsuse arendamisega tegelevate Korea merejõudude ülemjuhataja. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

23.

SON Chol-ju (teise nimega Son Chol Ju)

Korea Rahvavabariigi relvajõudude kindralpolkovnik, kaasaegsete õhutõrjerakettide väljatöötamist juhatavate õhujõudude ja õhutõrjeväe poliitiline direktor. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

24.

YUN Jong-rin (teise nimega YUN Jong Rin)

Kindral, Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni endine liige ja riikliku kaitsekomisjoni (enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks) liige. Nimetatud komisjonid on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi riigikaitseküsimustega tegelevad peamised asutused. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

25.

PAK Yong-sik (teise nimega PAK Yong Sik)

Neljatärnikindral, riikliku julgeolekuameti liige, rahvuslike relvajõudude minister. Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni (enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks) liige. Kõik nimetatud komisjonid on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi riigikaitseküsimustega tegelevad peamised asutused. Viibis 2016. aasta märtsis toimunud ballistiliste rakettide katsetusel. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

26.

HONG Yong Chil

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille ÜRO Julgeolekunõukogu 2. märtsil 2016 loetellu kandis, täidab Korea Rahvademokraatliku Vabariigi raketiprogrammi rakendamises võtmerolli. Laskemoonatööstuse osakond vastutab Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ballistiliste rakettide (sh Taepo Dong-2) väljatöötamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Teine majanduskomitee ja teine loodusteaduste akadeemia, mis 2010. aasta augustis samuti loetellu kanti, on laskemoonatööstuse osakonna allasutused. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel olnud ametis mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 arendamisega. Hong on mitmel korral saatnud Kim Jong-uni Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelvade ja ballistiliste rakettide programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea töölispartei keskkomitee asedirektor. Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Viibis 2016. aasta aprillis uut tüüpi kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori reaktiivjoa maapealsel katsetamisel.

27.

RI Hak Chol

(teiste nimedega RI Hak Chul, RI Hak Cheol)

Sünniaeg: 19.1.1963 või 8.5.1966

Passinumber: 381320634; PS-563410163

Ettevõtte Green Pine Associated Corporation (Green Pine) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine üle võtnud suure osa ettevõtte Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevusest. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis. See on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamine relvakaupleja ning ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool KRDV relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest KRDVst. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja andnud tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. ÜRO Julgeolekunõukogu on Green Pine'i loetellu kandnud.

28.

YUN Chang Hyok

Sünniaeg: 9.8.1965

Satelliitide juhtimiskeskuse (NADA) asedirektor. NADA suhtes kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) kohaselt sanktsioone seoses osalemisega Korea Rahvademokraatliku Vabariigi kosmoseteaduse ja -tehnoloogia väljatöötamises, mis hõlmab ka satelliitide orbiidile saatmist ja kanderakette. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka satelliidi orbiidile saatmine Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis 7. veebruaril 2016, kuna kasutati ballistiliste rakettide tehnoloogiat ning millega rikuti tõsiselt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013). Sellest tulenevalt vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

29.

RI Myong Su

Sünniaeg: 1937

Sünnikoht: Myongchon, Põhja-Hamgyong, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni asepresident ja rahvaarmee staabiülem. Riiklike kaitseküsimuste alal on Ri Myong Sul võtmeroll ja ta vastutab Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

30.

SO Hong Chan

Sünniaeg: 30.12.1957

Sünnikoht: Kangwon, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Passinumber: PD836410105

Passi kehtivusaja lõppemise kuupäev: 27.11.2021

Rahvaarmee esimene aseminister, Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni liige ja rahvaarmee kindralpolkovnik. Sellel ametikohal vastutab So Hong Chan KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

31.

WANG Chang Uk

Sünniaeg: 29.5.1960

Tööstus- ja aatomienergiaminister. Sellel ametikohal vastutab Wang Chang Uk Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

32.

JANG Chol

Sünniaeg: 31.3.1961

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Passinumber: 563310042

Riikliku Teaduste Akadeemia president. Riiklik teaduste Akadeemia on asutus, mille ülesandeks on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) tehnoloogilise ja teadusvõimekuse arendamine. Sellel ametikohal on Jang Cholil strateegiline positsioon KRDV tuumaenergiaalase tegevuse väljatöötamisel ning ta vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

| b) | Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd | | Ettevõtte Korea Ryongbong General Corporation (mille ÜRO Julgeolekunõukogu 24.4.2009 loetellu kandis) tütarettevõtja. Käitab rakettide valmistamisel kasutatavat alumiiniumipulbrit tootvaid tehaseid. |
| 2. | Korean Ryengwang Trading Corporation | Rakwon-dong, Pothonggangi piirkond, P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Ettevõtte Korea Ryongbong General Corporation (mille ÜRO Julgeolekunõukogu 24.4.2009 loetellu kandis) tütarettevõtja. |
| 3. | Sobaeku United Corp (teise nimega Sobaeksu United Corp) | | Riigiettevõte, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes ja soetamises. Ettevõte omanduses on mitu loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kaht käitist, kus toodetakse muu hulgas selliseid grafiidiplokke, mida on võimalik kasutada rakettide valmistamisel. |
| 4. | Yongbyoni tuumauuringute keskus | | Uurimiskeskus, mis on osalenud sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskust juhib Aatomienergia üldbüroo (mille ÜRO Julgeolekunõukogu 16.7.2009 loetellu kandis). |
| 6. | Strateegilised raketijõud | | KRDV riiklike relvajõudude koosseisu kuuluv üksus tegeleb ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate programmide väljatöötamise ja tegevusse rakendamisega. |

b)

Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd

Ettevõtte Korea Ryongbong General Corporation (mille ÜRO Julgeolekunõukogu 24.4.2009 loetellu kandis) tütarettevõtja. Käitab rakettide valmistamisel kasutatavat alumiiniumipulbrit tootvaid tehaseid.

2.

Korean Ryengwang Trading Corporation

Rakwon-dong, Pothonggangi piirkond, P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Ettevõtte Korea Ryongbong General Corporation (mille ÜRO Julgeolekunõukogu 24.4.2009 loetellu kandis) tütarettevõtja.

3.

Sobaeku United Corp (teise nimega Sobaeksu United Corp)

Riigiettevõte, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes ja soetamises. Ettevõte omanduses on mitu loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kaht käitist, kus toodetakse muu hulgas selliseid grafiidiplokke, mida on võimalik kasutada rakettide valmistamisel.

4.

Yongbyoni tuumauuringute keskus

Uurimiskeskus, mis on osalenud sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskust juhib Aatomienergia üldbüroo (mille ÜRO Julgeolekunõukogu 16.7.2009 loetellu kandis).

6.

Strateegilised raketijõud

KRDV riiklike relvajõudude koosseisu kuuluv üksus tegeleb ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate programmide väljatöötamise ja tegevusse rakendamisega.

| c) | Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud füüsilised isikud | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | JON Il-chun (teise nimega JON Il Chun) | Sünniaeg: 24.8.1941 | 2010. aasta veebruaris vabastati KIM Tong-un 39. büroo direktori ametikohalt. 39. büroo vastutab muu hulgas kaupade sisseostmise eest Korea Rahvademokraatliku Vabariigi diplomaatiliste esinduste kaudu, hiilides kõrvale sanktsioonidest. Ta asendati JON Il-chuniga. Riikliku kaitsekomisjoni esindaja. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riiklike kaitseküsimuste keskne organ enne, kui see reformiti riigiasjade komisjoniks. Valiti 2010. aasta märtsis riigi arengupanga peadirektoriks. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 2. | KIM Tong-un (teise nimega KIM Tong Un) | | Massihävitusrelvade leviku rahastamisega seotud Korea töölispartei keskkomitee 39. büroo endine direktor. Väidetavalt vastutas 2011. aastal nn 38. büroo juhtidele ja eliidile raha kogumise eest. |
| 3. | KIM Il-Su (teise nimega Kim Il Su) | Sünniaeg: 2.9.1965
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri juhataja ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 4. | KANG Song-Sam (teise nimega KANG Song Sam) | Sünniaeg: 5.7.1972
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) endine volitatud esindaja Hamburgis, kes jätkab tegutsemist KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 5. | CHOE Chun-Sik (teise nimega CHOE Chun Sik) | Sünniaeg: 23.12.1963
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Passinumber 745132109
  Kehtiv kuni 12.2.2020 | Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri direktor, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 6. | SIN Kyu-Nam (teise nimega SIN Kyu Nam) | Sünniaeg: 12.9.1972
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Passinumber PO472132950 | Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri direktor ning endine volitatud esindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 7. | PAK Chun-San (teise nimega PAK Chun San) | Sünniaeg: 18.12.1953
  Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Passinumber PS472220097 | Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri direktor vähemalt kuni 2015. aasta detsembrini ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes jätkab tegutsemist KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 8. | SO Tong Myong | Sünniaeg: 10.9.1956 | Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) president, KNICi juhtiva täitevkomitee esimees (juuni 2012), KNICi peadirektor (september 2013). Tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |

c)

Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud füüsilised isikud

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

JON Il-chun (teise nimega JON Il Chun)

Sünniaeg: 24.8.1941

2010. aasta veebruaris vabastati KIM Tong-un 39. büroo direktori ametikohalt. 39. büroo vastutab muu hulgas kaupade sisseostmise eest Korea Rahvademokraatliku Vabariigi diplomaatiliste esinduste kaudu, hiilides kõrvale sanktsioonidest. Ta asendati JON Il-chuniga. Riikliku kaitsekomisjoni esindaja. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riiklike kaitseküsimuste keskne organ enne, kui see reformiti riigiasjade komisjoniks. Valiti 2010. aasta märtsis riigi arengupanga peadirektoriks. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta.

2.

KIM Tong-un (teise nimega KIM Tong Un)

Massihävitusrelvade leviku rahastamisega seotud Korea töölispartei keskkomitee 39. büroo endine direktor. Väidetavalt vastutas 2011. aastal nn 38. büroo juhtidele ja eliidile raha kogumise eest.

3.

KIM Il-Su (teise nimega Kim Il Su)

Sünniaeg: 2.9.1965

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri juhataja ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

4.

KANG Song-Sam (teise nimega KANG Song Sam)

Sünniaeg: 5.7.1972

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) endine volitatud esindaja Hamburgis, kes jätkab tegutsemist KNICi nimel või juhiste kohaselt.

5.

CHOE Chun-Sik (teise nimega CHOE Chun Sik)

Sünniaeg: 23.12.1963

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Passinumber 745132109

Kehtiv kuni 12.2.2020

Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri direktor, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

6.

SIN Kyu-Nam (teise nimega SIN Kyu Nam)

Sünniaeg: 12.9.1972

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Passinumber PO472132950

Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri direktor ning endine volitatud esindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

7.

PAK Chun-San (teise nimega PAK Chun San)

Sünniaeg: 18.12.1953

Sünnikoht: P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Passinumber PS472220097

Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) edasikindlustusosakonna P'yongyangi peakorteri direktor vähemalt kuni 2015. aasta detsembrini ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes jätkab tegutsemist KNICi nimel või juhiste kohaselt.

8.

SO Tong Myong

Sünniaeg: 10.9.1956

Ettevõtte Korea National Insurance Corporation (KNIC) president, KNICi juhtiva täitevkomitee esimees (juuni 2012), KNICi peadirektor (september 2013). Tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

| d) | Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea National Insurance Corporation (KNIC) ja selle harukontorid (teise nimega Korea Foreign Insurance Company) | Haebangsan-dong, Central District, P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
  Korea National Insurance Corporation, Alloway, Kidbrooke Park Road, Blackheath, London SE30LW | Valitsuse omandis ja kontrolli all olev ettevõte Korea National Insurance Corporation (KNIC) teenib märkimisväärset tulu (sealhulgas valuutat), mis võib aidata kaasa Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele.
  Lisaks sellele on KNICi peakorter P'yongyangis seotud Korea Töölispartei 39. bürooga, mis on loetellu kantud üksus. |

d)

Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

1.

Korea National Insurance Corporation (KNIC) ja selle harukontorid (teise nimega Korea Foreign Insurance Company)

Haebangsan-dong, Central District, P'yongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg

Korea National Insurance Corporation, Alloway, Kidbrooke Park Road, Blackheath, London SE30LW

Valitsuse omandis ja kontrolli all olev ettevõte Korea National Insurance Corporation (KNIC) teenib märkimisväärset tulu (sealhulgas valuutat), mis võib aidata kaasa Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele.

Lisaks sellele on KNICi peakorter P'yongyangis seotud Korea Töölispartei 39. bürooga, mis on loetellu kantud üksus.

---

OTSUSED

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/75

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/994,

12. juuni 2017,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2016. aasta otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/183/ÜVJP, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. mail 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/849. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. mail 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/849.

| (2) | Kooskõlas nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/849 artikli 36 lõikega 2 on nõukogu läbi vaadanud kõnealuse otsuse II lisas esitatud isikute ja üksuste loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/849 artikli 36 lõikega 2 on nõukogu läbi vaadanud kõnealuse otsuse II lisas esitatud isikute ja üksuste loetelu.

| (3) | Nõukogu leidis, et otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisas esitatud loetelust tuleks välja jätta üks isik ja üks üksus. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu leidis, et otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisas esitatud loetelust tuleks välja jätta üks isik ja üks üksus.

| (4) | Nõukogu leidis ühtlasi, et kandeid teatavate otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisas loetletud isikute ja üksuste kohta tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu leidis ühtlasi, et kandeid teatavate otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisas loetletud isikute ja üksuste kohta tuleks ajakohastada.

| (5) | Otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisa tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisa tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 12. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CAMILLERI

---

(1)  
  ELT L 141, 28.5.2016, lk 79.

1

---

LISA

Otsuse (ÜVJP) 2016/849 II lisa I ja II osa asendatakse järgmisega:

„I.   Isikud ja üksused, kes vastutavad KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest, või nende nimel või juhtimisel tegutsevad või nende omandis või kontrolli all olevad isikud ja üksused.

A.   Isikud

| | Nimi | Teised nimed | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise kuupäev | Põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | CHON Chi Bu | CHON Chi-bu | | 22.12.2009 | Aatomienergia üldbüroo liige, endine Yongbyoni tehnikadirektor. Ta on fotode kohaselt seotud Süürias asuva tuumareaktoriga, enne kui Iisrael seda 2007. aastal pommitas. |
| 2. | CHU Kyu-Chang | JU Kyu-Chang JU Kyu Chang | Sünniaeg: 25.11.1928
  Sünnikoht: Lõuna-Hamgyongi provints, KRDV | 22.12.2009 | Riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Korea Töölispartei keskkomitee laskemoona osakonna endine direktor. Viibis väidetavalt 2013. aastal KIM Jong Uniga sõjalaeval. Korea Töölispartei masinaehitustööstuse osakonna direktor. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 3. | HYON Chol-hae | HYON Chol Hae | Sünniaeg: 1934
  Sünnikoht: Manchuria, Hiina. | 22.12.2009 | Korea rahvaarmee kindralleitnant alates 2016. aasta aprillist. Korea rahvaarmee üldpoliitika osakonna asedirektor (surnud Kim Jong-Ili sõjaline nõunik). Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 4. | KIM Yong-chun | Young-chun KIM Yong Chun | Sünniaeg: 4.3.1935
  Passi number: 554410660 | 22.12.2009 | Korea rahvaarmee kindralleitnant. Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Rahva relvajõudude endine minister, surnud Kim Jong-Ili tuumastrateegia erinõunik. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 5. | O Kuk-Ryol | O Kuk Ryol | Sünniaeg: 1931
  Sünnikoht: Jilini provints, Hiina. | 22.12.2009 | Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Teostab järelevalvet tuuma- ja ballistikaprogrammide jaoks tipptehnoloogia hankimise üle välismaalt. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 6. | PAEK Se-bong | PAEK Se Bong | Sünniaeg: 1946 | 22.12.2009 | Korea Töölispartei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee endine esimees. Riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Edutati kindralmajoriks. |
| 7. | PAK Jae-gyong | Chae-Kyong PAK Jae Gyong | Sünniaeg: 1933
  Passi number: 554410661 | 22.12.2009 | Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (surnud Kim Jong-Ili sõjaväenõunik). Viibis KIM Jong Uni poolt läbi viidud strateegilise raketiväe juhatuse inspekteerimisel. |
| 8. | RYOM Yong | | | 22.12.2009 | Aatomienergia üldbüroo (ÜRO poolt loetellu kantud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest. |
| 9. | SO Sang-kuk | SO Sang Kuk | Sünniaeg: 1932–1938 | 22.12.2009 | Tuumafüüsika osakonna juhataja, Kim Il Sungi Ülikool. |
| 10. | Kindral-leitnant KIM Yong Chol | KIM Yong-Chol; KIM Young-Chol; KIM Young-Cheol; KIM Young-Chul | Sünniaeg: 1946
  Sünnikoht: Pyongan-Pukto, KRDV | 19.12.2011 | Valiti Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks, Põhja- ja Lõuna-Korea vaheliste suhete aseesimees. Luure üldbüroo endine juht. Edutati ühisrinde osakonna direktoriks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil. |
| 11. | PAK To-Chun | PAK To Chun | Sünniaeg: 9.3.1944
  Sünnikoht: Rangrim,Jagangi provints, KRDV | 19.12.2011 | Riikliku julgeolekunõukogu liige. Ta on vastutav relvatööstuse eest. Juhib väidetavalt tuumaenergia bürood. See institutsioon on KRDV tuuma- ja raketiheitjate programmi suhtes määrava tähtsusega. Fotol koos inimestega, kes panustasid vesinikupommi katsetesse ja satelliidi orbiidile viimisse. |
| 12. | CHOE Kyong-song | CHOE Kyong song | | 20.5.2016 | Korea rahvaarmee kindralkolonel. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 13. | CHOE Yong-ho | CHOE Yong Ho | | 20.5.2016 | Korea rahvaarmee kindralkolonel / Korea rahvaarmee õhujõudude kindral. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Korea rahvaarmee õhujõudude ja õhutõrjeväe juhataja. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 14. | HONG Sung-Mu | HUNG Sun Mu; HONG Sung Mu | Sünniaeg: 1.1.1942 | 20.5.2016 | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Juhib tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seotud programmide väljatöötamist. Üks põhiisikutest, kes vastutab tuumarelvade tööstusliku arendamise programmide eest. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seotud programmide eest. |
| 15. | JO Kyongchol | JO Kyong Chol | | 20.5.2016 | Korea rahvaarmee kindral. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Sõjalise julgeoleku juhtimiskeskuse direktor. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Käis koos Kim Jong Uniga läbi aegade suurimal suure laskekaugusega suurtükkide laskeõppusel. |
| 16. | KIM Chun-sam | KIM Chun Sam | | 20.5.2016 | Kindralleitnant, KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Korea rahvaarmee sõjalise peakorteri operatsioonide osakonna direktor ning sõjalise peakorteri esimene asejuht. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 17. | KIM Chun-sop | KIM Chun Sop | | 20.5.2016 | KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva ja nüüdseks riigiasjade komisjoniks reformitud riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Osales 2015. aasta mais toimunud allveelaevadelt väljalastavate ballistiliste rakettide edukasse katsesse panustanud isikute fotosessioonil. |
| 18. | KIM Jong-gak | KIM Jong Gak | Sünniaeg: 20.7.1941
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV | 20.5.2016 | Korea Rahvaarmee asemarssal, Kim Il-Sungi sõjaväeülikooli rektor, KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 19. | KIM Rak Kyom | KIM Rak-gyom KIM Rak Gyom | | 20.5.2016 | Nelja tärni kindral, nüüdseks väidetavalt nelja strateegilist ja taktikalist raketiüksust juhtiva strateegilise väe (ehk strateegilise raketiväe), sh kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 brigaadi ülem. EL on kandnud strateegilise väe loetellu tegevuste tõttu, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade või nende kandevahendite levikule. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Meedia teadetel osales KIM 2016. aasta aprillis KIM Jong Uniga kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamisel. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Andis korralduse ballistiliste rakettide laskeõppuse korraldamiseks. |
| 20. | KIM Won-hong | KIM Won Hong | Sünniaeg: 7.1.1945
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV
  Passi number: 745310010 | 20.5.2016 | Kindral, riikliku julgeolekubüroo direktor. Riigi julgeoleku minister. Riiklike kaitseküsimuste keskseteks organiteks olevate Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Nimetatud organid on KRDV kaitseküsimustes keskse tähtsusega. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 21. | PAK Jong-chon | PAK Jong Chon | | 20.5.2016 | Korea rahvaarmee kindralkolonel (kindralleitnant), Korea rahva relvajõudude ülem, staabiülema asetäitja ning tulejõudude juhtüksuse (Firepower Command Department) kindral. Sõjalise peakorteri ülem ja suurtükiväe juhtüksuse direktor. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 22. | RI Jong-su | RI Jong Su | | 20.5.2016 | Viitseadmiral. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Korea mereväe ülemjuhataja. Merevägi osaleb ballistiliste rakettide programmide väljatöötamises ja KRDV mereväe tuumavõime arendamises. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 23. | SON Chol-ju | SON Chol Ju | | 20.5.2016 | Korea rahvaarmee kindralkolonel ning õhujõudude ja õhutõrjeväe (mis jälgib uudsete õhutõrjerakettide väljatöötamist) poliitiline direktor. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 24. | YUN Jong-rin | YUN Jong Rin | | 20.5.2016 | Kindral, Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige ja riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Kõik nimetatud organid on KRDV kaitseküsimustes keskse tähtsusega. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 25. | PAK Yong-sik | PAK Yong Sik | | 20.5.2016 | Nelja tärni kindral, riikliku julgeolekubüroo liige, rahva relvajõudude minister. Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Kõik nimetatud organid on KRDV kaitseküsimustes keskse tähtsusega. Võttis osa 2016. aasta märtsis toimunud ballistiliste rakettide katsetusest. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 26. | HONG Yong Chil | | | 20.5.2016 | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille ÜRO Julgeolekunõukogu kandis loetellu 2. märtsil 2016, on seotud KRDV raketiprogrammi põhiaspektidega. Laskemoonatööstuse osakond vastutab KRDV ballistiliste rakettide (sh Taepo Dong-2) väljatöötamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Second Economic Committee (teine majanduskomitee) ja Second Academy of Natural Sciences (Teine Loodusteaduste Akadeemia), mis kanti samuti loetellu 2010. aasta augustis, alluvad laskemoonatööstuse osakonnale (MID). Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel teinud tööd, et arendada mobiilset kontinentidevahelist ballistilist raketti KN08. HONG on mitmel korral saatnud KIM Jong-uni tuumarelva- ja ballistiliste rakettide alaste programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll KRDV tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea töölispartei keskkomitee asedirektor. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Osales uut tüüpi kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori gaasijoa maapealsel katsetamisel. |
| 27. | RI Hak Chol | RI Hak Chul; RI Hak Cheol | Sünniaeg: 19.1.1963 või 8.5.1966
  Passi numbrid: 381320634, PS-563410163 | 20.5.2016 | Green Pine Associated Corporationi („Green Pine“) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine võtnud üle mitmed Korea Mining Development Trading Corporationi (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis ja see on KRDV peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Green Pine on vastutav ligikaudu poole relvade ja seotud materjali ekspordi eest Põhja-Koreast. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest KRDVst. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse tootmisele, näiteks allveelaevad, sõjalaevad ja raketisüsteemid, ning on eksportinud torpeedosid ja tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. ÜRO Julgeolekunõukogu on Green Pine'i loetellu kandnud. |
| 28. | YUN Chang Hyok | | Sünniaeg: 9.8.1965 | 20.5.2016 | Satelliitide juhtimiskeskuse NADA (National Aerospace Development Administration) asedirektor. NADAle kohaldatakse sanktsioone ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) alusel seotuse tõttu KRDV kosmoseteaduse ja -tehnoloogia (sh satelliitide lähetamine ja kanderaketid) arendamisega. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka satelliidi lähetamine 7. veebruaril 2016 ballistiliste rakettide tehnoloogia kasutamise tõttu ning kuna see rikkus tõsiselt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013). Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 29. | RI Myong Su | | Sünniaeg: 1937
  Sünnikoht: Myongchon, Põhja-Hamgyong, KRDV | 7.4.2017 | Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni asepresident ja rahvaarmee staabiülem. Sellel ametikohal on Ri Myong Sul riiklike kaitseküsimuste alal keskne positsioon ja ta vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 30. | SO Hong Chan | | Sünniaeg: 30.12.1957
  Sünnikoht: Kangwon, KRDV
  Passi number: PD836410105 Passi kehtivusaja lõppemise kuupäev: 27.11.2021 | 7.4.2017 | Rahvaarmee esimene aseminister, Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni liige ning rahvaarmee kindralkolonel. Sellel ametikohal vastutab So Hong Chan KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 31. | WANG Chang Uk | | Sünniaeg: 29.5.1960 | 7.4.2017 | Tööstus- ja aatomienergiaminister. Sellel ametikohal vastutab Wang Chang Uk KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |
| 32. | JANG Chol | | Sünniaeg: 31.3.1961
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV
  Passi number: 563310042 | 7.4.2017 | Riikliku Teaduste Akadeemia (asutus, mille ülesandeks on KRDV tehnoloogilise ja teadusvõimekuse arendamine) president. Sellel ametikohal on Jang Cholil strateegiline positsioon KRDV tuumaenergiaalase tegevuse väljatöötamisel ning ta vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. |

Nimi

Teised nimed

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise kuupäev

Põhjendused

1.

CHON Chi Bu

CHON Chi-bu

22.12.2009

Aatomienergia üldbüroo liige, endine Yongbyoni tehnikadirektor. Ta on fotode kohaselt seotud Süürias asuva tuumareaktoriga, enne kui Iisrael seda 2007. aastal pommitas.

2.

CHU Kyu-Chang

JU Kyu-Chang JU Kyu Chang

Sünniaeg: 25.11.1928

Sünnikoht: Lõuna-Hamgyongi provints, KRDV

22.12.2009

Riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Riiklik kaitsekomisjon oli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Korea Töölispartei keskkomitee laskemoona osakonna endine direktor. Viibis väidetavalt 2013. aastal KIM Jong Uniga sõjalaeval. Korea Töölispartei masinaehitustööstuse osakonna direktor. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

3.

HYON Chol-hae

HYON Chol Hae

Sünniaeg: 1934

Sünnikoht: Manchuria, Hiina.

22.12.2009

Korea rahvaarmee kindralleitnant alates 2016. aasta aprillist. Korea rahvaarmee üldpoliitika osakonna asedirektor (surnud Kim Jong-Ili sõjaline nõunik). Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta.

4.

KIM Yong-chun

Young-chun KIM Yong Chun

Sünniaeg: 4.3.1935

Passi number: 554410660

22.12.2009

Korea rahvaarmee kindralleitnant. Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Rahva relvajõudude endine minister, surnud Kim Jong-Ili tuumastrateegia erinõunik. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta.

5.

O Kuk-Ryol

O Kuk Ryol

Sünniaeg: 1931

Sünnikoht: Jilini provints, Hiina.

22.12.2009

Riikliku kaitsekomisjoni endine aseesimees. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Teostab järelevalvet tuuma- ja ballistikaprogrammide jaoks tipptehnoloogia hankimise üle välismaalt. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta.

6.

PAEK Se-bong

PAEK Se Bong

Sünniaeg: 1946

22.12.2009

Korea Töölispartei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee endine esimees. Riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Edutati kindralmajoriks.

7.

PAK Jae-gyong

Chae-Kyong PAK Jae Gyong

Sünniaeg: 1933

Passi number: 554410661

22.12.2009

Rahva relvajõudude üldpoliitika osakonna asedirektor ja rahva relvajõudude logistikabüroo asedirektor (surnud Kim Jong-Ili sõjaväenõunik). Viibis KIM Jong Uni poolt läbi viidud strateegilise raketiväe juhatuse inspekteerimisel.

8.

RYOM Yong

22.12.2009

Aatomienergia üldbüroo (ÜRO poolt loetellu kantud üksus) direktor, vastutab rahvusvaheliste suhete eest.

9.

SO Sang-kuk

SO Sang Kuk

Sünniaeg: 1932–1938

22.12.2009

Tuumafüüsika osakonna juhataja, Kim Il Sungi Ülikool.

10.

Kindral-leitnant KIM Yong Chol

KIM Yong-Chol; KIM Young-Chol; KIM Young-Cheol; KIM Young-Chul

Sünniaeg: 1946

Sünnikoht: Pyongan-Pukto, KRDV

19.12.2011

Valiti Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja Korea Töölispartei keskkomitee liikmeks, Põhja- ja Lõuna-Korea vaheliste suhete aseesimees. Luure üldbüroo endine juht. Edutati ühisrinde osakonna direktoriks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil.

11.

PAK To-Chun

PAK To Chun

Sünniaeg: 9.3.1944

Sünnikoht: Rangrim,Jagangi provints, KRDV

19.12.2011

Riikliku julgeolekunõukogu liige. Ta on vastutav relvatööstuse eest. Juhib väidetavalt tuumaenergia bürood. See institutsioon on KRDV tuuma- ja raketiheitjate programmi suhtes määrava tähtsusega. Fotol koos inimestega, kes panustasid vesinikupommi katsetesse ja satelliidi orbiidile viimisse.

12.

CHOE Kyong-song

CHOE Kyong song

20.5.2016

Korea rahvaarmee kindralkolonel. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

13.

CHOE Yong-ho

CHOE Yong Ho

20.5.2016

Korea rahvaarmee kindralkolonel / Korea rahvaarmee õhujõudude kindral. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Korea rahvaarmee õhujõudude ja õhutõrjeväe juhataja. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

14.

HONG Sung-Mu

HUNG Sun Mu; HONG Sung Mu

Sünniaeg: 1.1.1942

20.5.2016

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Juhib tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seotud programmide väljatöötamist. Üks põhiisikutest, kes vastutab tuumarelvade tööstusliku arendamise programmide eest. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seotud programmide eest.

15.

JO Kyongchol

JO Kyong Chol

20.5.2016

Korea rahvaarmee kindral. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Sõjalise julgeoleku juhtimiskeskuse direktor. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Käis koos Kim Jong Uniga läbi aegade suurimal suure laskekaugusega suurtükkide laskeõppusel.

16.

KIM Chun-sam

KIM Chun Sam

20.5.2016

Kindralleitnant, KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Korea rahvaarmee sõjalise peakorteri operatsioonide osakonna direktor ning sõjalise peakorteri esimene asejuht. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

17.

KIM Chun-sop

KIM Chun Sop

20.5.2016

KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva ja nüüdseks riigiasjade komisjoniks reformitud riikliku kaitsekomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Osales 2015. aasta mais toimunud allveelaevadelt väljalastavate ballistiliste rakettide edukasse katsesse panustanud isikute fotosessioonil.

18.

KIM Jong-gak

KIM Jong Gak

Sünniaeg: 20.7.1941

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

20.5.2016

Korea Rahvaarmee asemarssal, Kim Il-Sungi sõjaväeülikooli rektor, KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

19.

KIM Rak Kyom

KIM Rak-gyom KIM Rak Gyom

20.5.2016

Nelja tärni kindral, nüüdseks väidetavalt nelja strateegilist ja taktikalist raketiüksust juhtiva strateegilise väe (ehk strateegilise raketiväe), sh kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 brigaadi ülem. EL on kandnud strateegilise väe loetellu tegevuste tõttu, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade või nende kandevahendite levikule. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Meedia teadetel osales KIM 2016. aasta aprillis KIM Jong Uniga kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamisel. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Andis korralduse ballistiliste rakettide laskeõppuse korraldamiseks.

20.

KIM Won-hong

KIM Won Hong

Sünniaeg: 7.1.1945

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

Passi number: 745310010

20.5.2016

Kindral, riikliku julgeolekubüroo direktor. Riigi julgeoleku minister. Riiklike kaitseküsimuste keskseteks organiteks olevate Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Nimetatud organid on KRDV kaitseküsimustes keskse tähtsusega. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

21.

PAK Jong-chon

PAK Jong Chon

20.5.2016

Korea rahvaarmee kindralkolonel (kindralleitnant), Korea rahva relvajõudude ülem, staabiülema asetäitja ning tulejõudude juhtüksuse (Firepower Command Department) kindral. Sõjalise peakorteri ülem ja suurtükiväe juhtüksuse direktor. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

22.

RI Jong-su

RI Jong Su

20.5.2016

Viitseadmiral. KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks oleva Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige. Korea mereväe ülemjuhataja. Merevägi osaleb ballistiliste rakettide programmide väljatöötamises ja KRDV mereväe tuumavõime arendamises. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

23.

SON Chol-ju

SON Chol Ju

20.5.2016

Korea rahvaarmee kindralkolonel ning õhujõudude ja õhutõrjeväe (mis jälgib uudsete õhutõrjerakettide väljatöötamist) poliitiline direktor. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

24.

YUN Jong-rin

YUN Jong Rin

20.5.2016

Kindral, Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni endine liige ja riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Kõik nimetatud organid on KRDV kaitseküsimustes keskse tähtsusega. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

25.

PAK Yong-sik

PAK Yong Sik

20.5.2016

Nelja tärni kindral, riikliku julgeolekubüroo liige, rahva relvajõudude minister. Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni ja riikliku kaitsekomisjoni liige. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Kõik nimetatud organid on KRDV kaitseküsimustes keskse tähtsusega. Võttis osa 2016. aasta märtsis toimunud ballistiliste rakettide katsetusest. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

26.

HONG Yong Chil

20.5.2016

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille ÜRO Julgeolekunõukogu kandis loetellu 2. märtsil 2016, on seotud KRDV raketiprogrammi põhiaspektidega. Laskemoonatööstuse osakond vastutab KRDV ballistiliste rakettide (sh Taepo Dong-2) väljatöötamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Second Economic Committee (teine majanduskomitee) ja Second Academy of Natural Sciences (Teine Loodusteaduste Akadeemia), mis kanti samuti loetellu 2010. aasta augustis, alluvad laskemoonatööstuse osakonnale (MID). Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel teinud tööd, et arendada mobiilset kontinentidevahelist ballistilist raketti KN08. HONG on mitmel korral saatnud KIM Jong-uni tuumarelva- ja ballistiliste rakettide alaste programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll KRDV tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea töölispartei keskkomitee asedirektor. Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest. Osales uut tüüpi kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori gaasijoa maapealsel katsetamisel.

27.

RI Hak Chol

RI Hak Chul; RI Hak Cheol

Sünniaeg: 19.1.1963 või 8.5.1966

Passi numbrid: 381320634, PS-563410163

20.5.2016

Green Pine Associated Corporationi („Green Pine“) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine võtnud üle mitmed Korea Mining Development Trading Corporationi (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis ja see on KRDV peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Green Pine on vastutav ligikaudu poole relvade ja seotud materjali ekspordi eest Põhja-Koreast. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest KRDVst. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse tootmisele, näiteks allveelaevad, sõjalaevad ja raketisüsteemid, ning on eksportinud torpeedosid ja tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. ÜRO Julgeolekunõukogu on Green Pine'i loetellu kandnud.

28.

YUN Chang Hyok

Sünniaeg: 9.8.1965

20.5.2016

Satelliitide juhtimiskeskuse NADA (National Aerospace Development Administration) asedirektor. NADAle kohaldatakse sanktsioone ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) alusel seotuse tõttu KRDV kosmoseteaduse ja -tehnoloogia (sh satelliitide lähetamine ja kanderaketid) arendamisega. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka satelliidi lähetamine 7. veebruaril 2016 ballistiliste rakettide tehnoloogia kasutamise tõttu ning kuna see rikkus tõsiselt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013). Vastutav KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

29.

RI Myong Su

Sünniaeg: 1937

Sünnikoht: Myongchon, Põhja-Hamgyong, KRDV

7.4.2017

Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni asepresident ja rahvaarmee staabiülem. Sellel ametikohal on Ri Myong Sul riiklike kaitseküsimuste alal keskne positsioon ja ta vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

30.

SO Hong Chan

Sünniaeg: 30.12.1957

Sünnikoht: Kangwon, KRDV

Passi number: PD836410105 Passi kehtivusaja lõppemise kuupäev: 27.11.2021

7.4.2017

Rahvaarmee esimene aseminister, Korea Töölispartei sõjalise keskkomisjoni liige ning rahvaarmee kindralkolonel. Sellel ametikohal vastutab So Hong Chan KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

31.

WANG Chang Uk

Sünniaeg: 29.5.1960

7.4.2017

Tööstus- ja aatomienergiaminister. Sellel ametikohal vastutab Wang Chang Uk KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

32.

JANG Chol

Sünniaeg: 31.3.1961

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

Passi number: 563310042

7.4.2017

Riikliku Teaduste Akadeemia (asutus, mille ülesandeks on KRDV tehnoloogilise ja teadusvõimekuse arendamine) president. Sellel ametikohal on Jang Cholil strateegiline positsioon KRDV tuumaenergiaalase tegevuse väljatöötamisel ning ta vastutab KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide toetamise või edendamise eest.

B.   Üksused

| | Nimi | Teised nimed | Asukoht | Loetellu kandmise kuupäev | Muu teave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd | | | 22.12.2009 | Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO Julgeolekunõukogu kandis üksuse loetellu 24.4.2009); haldab rakettides kasutatavat alumiiniumpulbrit tootvaid tehaseid. |
| 2. | Korean Ryengwang Trading Corporation | | Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, KRDV | 22.12.2009 | Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO Julgeolekunõukogu kandis üksuse loetellu 24.4.2009). |
| 3. | Sobaeku United Corp | Sobaeksu United Corp. | | 22.12.2009 | Riigiettevõte, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes või hankimises. Ettevõte omab mitut loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kahte töötlemistehast, mis eelkõige toodavad ballistika valdkonnas kasutatavaid grafiidiplokke. |
| 4. | Yongbyon Nuclear Research Centre (Yongbyoni tuumauuringute keskus) | | | 22.12.2009 | Uurimiskeskus, mis osales sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskust juhib Aatomienergia üldbüroo (ÜRO Julgeolekunõukogu kandis üksuse loetellu 16.7.2009). |
| 5. | Strategic Rocket Forces (strateegiline raketivägi) | | | 20.5.2016 | See üksus tegeleb KRDV riiklikes relvajõududes ballistiliste rakettidega või muude massihävitusrelvadega seotud programmide väljatöötamise ja operatiivse rakendamisega. |

Nimi

Teised nimed

Asukoht

Loetellu kandmise kuupäev

Muu teave

1.

Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd

22.12.2009

Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO Julgeolekunõukogu kandis üksuse loetellu 24.4.2009); haldab rakettides kasutatavat alumiiniumpulbrit tootvaid tehaseid.

2.

Korean Ryengwang Trading Corporation

Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, KRDV

22.12.2009

Korea Ryongbong General Corporationi tütarettevõte (ÜRO Julgeolekunõukogu kandis üksuse loetellu 24.4.2009).

3.

Sobaeku United Corp

Sobaeksu United Corp.

22.12.2009

Riigiettevõte, osaleb tundlike toodete või seadmete uuringutes või hankimises. Ettevõte omab mitut loodusliku grafiidi maardlat, mis varustavad toorainega kahte töötlemistehast, mis eelkõige toodavad ballistika valdkonnas kasutatavaid grafiidiplokke.

4.

Yongbyon Nuclear Research Centre (Yongbyoni tuumauuringute keskus)

22.12.2009

Uurimiskeskus, mis osales sõjaväelise kvaliteediga plutooniumi tootmises. Keskust juhib Aatomienergia üldbüroo (ÜRO Julgeolekunõukogu kandis üksuse loetellu 16.7.2009).

5.

Strategic Rocket Forces (strateegiline raketivägi)

20.5.2016

See üksus tegeleb KRDV riiklikes relvajõududes ballistiliste rakettidega või muude massihävitusrelvadega seotud programmide väljatöötamise ja operatiivse rakendamisega.

II.   Isikud ja üksused, kes osutavad finantsteenuseid, mis võivad kaasa aidata KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele.

A.   Isikud

| | Nimi | Teised nimed | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise kuupäev | Põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | JON Il-chun | JON Il Chun | Sünniaeg: 24.8.1941 | 22.12.2010 | 2010. aasta veebruaris vabastati KIM Tong-un 39. büroo direktori ametikohalt. 39. büroo vastutab muu hulgas kaupade sisseostmise eest KRDV diplomaatiliste esinduste kaudu, hiilides sanktsioonidest kõrvale. Ta asendati JON Il-chuniga. Riikliku kaitsekomisjoni esindaja. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Valiti 2010. aasta märtsis riigi arengupanga peadirektoriks. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta. |
| 2. | KIM Tong-un | KIM Tong Un | | 22.12.2009 | Relvade leviku rahastamisega seotud Korea töölispartei keskkomitee 39. büroo endine direktor. Vastutas väidetavalt 2011. aastal 38. büroo eest, et koguda juhtide ja eliidi jaoks raha. |
| 3. | KIM Il-Su | KIM Il Su | Sünniaeg: 2.9.1965
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV | 3.7.2015 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna juhataja Pyongyangi peakorteris ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 4. | KANG Song-Sam | KANG Song Sam | Sünniaeg: 5.7.1972
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV | 3.7.2015 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) endine volitatud esindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist. |
| 5. | CHOE Chun-Sik | CHOE Chun Sik | Sünniaeg: 23.12.1963
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV
  Passi number: 745132109
  Kehtiv kuni 12.2.2020 | 3.7.2015 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor Pyongyangi peakorteris, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 6. | SIN Kyu-Nam | SIN Kyu Nam | Sünniaeg: 12.9.1972
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV
  Passi number: PO472132950 | 3.7.2015 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor Pyongyangi peakorteris ning endine volitatud esindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |
| 7. | PAK Chun-San | PAK Chun San | Sünniaeg: 18.12.1953
  Sünnikoht: Pyongyang, KRDV
  Passi number: PS472220097 | 3.7.2015 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor Pyongyangi peakorteris vähemalt 2015. aasta detsembrini ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist. |
| 8. | SO Tong Myong | | Sünniaeg: 10.9.1956 | 3.7.2015 | Korea National Insurance Corporationi (KNIC) president, KNICi juhtiva täitevkomitee esimees (juuni 2012); Korea National Insurance Corporationi peadirektor, 2013. aasta september, tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt. |

Nimi

Teised nimed

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise kuupäev

Põhjendused

1.

JON Il-chun

JON Il Chun

Sünniaeg: 24.8.1941

22.12.2010

2010. aasta veebruaris vabastati KIM Tong-un 39. büroo direktori ametikohalt. 39. büroo vastutab muu hulgas kaupade sisseostmise eest KRDV diplomaatiliste esinduste kaudu, hiilides sanktsioonidest kõrvale. Ta asendati JON Il-chuniga. Riikliku kaitsekomisjoni esindaja. Riiklik kaitsekomisjon oli KRDV riiklike kaitseküsimuste keskseks organiks enne selle reformimist riigiasjade komisjoniks. Valiti 2010. aasta märtsis riigi arengupanga peadirektoriks. Valiti Korea Töölispartei keskkomitee asendusliikmeks 2016. aasta mais Korea Töölispartei 7. kongressil, kus Korea Töölispartei võttis vastu otsuse KRDV tuumaprogrammi jätkamise kohta.

2.

KIM Tong-un

KIM Tong Un

22.12.2009

Relvade leviku rahastamisega seotud Korea töölispartei keskkomitee 39. büroo endine direktor. Vastutas väidetavalt 2011. aastal 38. büroo eest, et koguda juhtide ja eliidi jaoks raha.

3.

KIM Il-Su

KIM Il Su

Sünniaeg: 2.9.1965

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

3.7.2015

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna juhataja Pyongyangi peakorteris ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

4.

KANG Song-Sam

KANG Song Sam

Sünniaeg: 5.7.1972

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

3.7.2015

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) endine volitatud esindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist.

5.

CHOE Chun-Sik

CHOE Chun Sik

Sünniaeg: 23.12.1963

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

Passi number: 745132109

Kehtiv kuni 12.2.2020

3.7.2015

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor Pyongyangi peakorteris, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

6.

SIN Kyu-Nam

SIN Kyu Nam

Sünniaeg: 12.9.1972

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

Passi number: PO472132950

3.7.2015

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor Pyongyangi peakorteris ning endine volitatud esindaja Hamburgis, kes tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

7.

PAK Chun-San

PAK Chun San

Sünniaeg: 18.12.1953

Sünnikoht: Pyongyang, KRDV

Passi number: PS472220097

3.7.2015

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) edasikindlustusosakonna direktor Pyongyangi peakorteris vähemalt 2015. aasta detsembrini ning endine volitatud peaesindaja Hamburgis, kes jätkab KNICi nimel või juhiste kohaselt tegutsemist.

8.

SO Tong Myong

Sünniaeg: 10.9.1956

3.7.2015

Korea National Insurance Corporationi (KNIC) president, KNICi juhtiva täitevkomitee esimees (juuni 2012); Korea National Insurance Corporationi peadirektor, 2013. aasta september, tegutseb KNICi nimel või juhiste kohaselt.

B.   Üksused

| | Nimi | Teised nimed | Asukoht | Loetellu kandmise kuupäev | Muu teave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Korea National Insurance Corporation (KNIC) ja selle harukontorid | Korea Foreign Insurance Company | Haebangsan-dong, Central District, Pyongyang, KRDV
  Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
  Korea National Insurance Corporation of Alloway, Kidbrooke Park Road, Blackheath, London SE30LW | 3.7.2015 | Valitsuse omandis ja kontrolli all olev ettevõte Korea National Insurance Corporation (KNIC) loob märkimisväärset tulu, sealhulgas valuutat, mis võib aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele.
  Lisaks sellele on KNICi peakorter Pyongyangis seotud loetellu kantud üksuse, Korea Töölispartei 39. bürooga.“ |

Nimi

Teised nimed

Asukoht

Loetellu kandmise kuupäev

Muu teave

1.

Korea National Insurance Corporation (KNIC) ja selle harukontorid

Korea Foreign Insurance Company

Haebangsan-dong, Central District, Pyongyang, KRDV

Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg

Korea National Insurance Corporation of Alloway, Kidbrooke Park Road, Blackheath, London SE30LW

3.7.2015

Valitsuse omandis ja kontrolli all olev ettevõte Korea National Insurance Corporation (KNIC) loob märkimisväärset tulu, sealhulgas valuutat, mis võib aidata kaasa KRDV tuumarelva-, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvade alaste programmide elluviimisele.

Lisaks sellele on KNICi peakorter Pyongyangis seotud loetellu kantud üksuse, Korea Töölispartei 39. bürooga.“

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/85

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/995,

9. juuni 2017,

millega asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsium (CESSDA ERIC)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 3870 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, kreeka-, prantsus-, rootsi-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Austria, Belgia, Kreeka, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveits, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik esitasid komisjonile taotluse asutada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsium (Consortium of European Social Science Data Archives – European Research Infrastructure Consortium, CESSDA ERIC). Eespool nimetatud riigid on kokku leppinud, et konsortsiumi CESSDA ERIC asukohariik on Norra. Šveitsi Konföderatsioon on teatanud oma otsusest osaleda konsortsiumi CESSDA ERIC töös esialgu vaatlejana. Samuti nõustus ta sellega, et konsortsiumi CESSDA ERIC asukohariik on Norra. |
| --- | --- |

(1)

Austria, Belgia, Kreeka, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveits, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik esitasid komisjonile taotluse asutada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsium (Consortium of European Social Science Data Archives – European Research Infrastructure Consortium, CESSDA ERIC). Eespool nimetatud riigid on kokku leppinud, et konsortsiumi CESSDA ERIC asukohariik on Norra. Šveitsi Konföderatsioon on teatanud oma otsusest osaleda konsortsiumi CESSDA ERIC töös esialgu vaatlejana. Samuti nõustus ta sellega, et konsortsiumi CESSDA ERIC asukohariik on Norra.

| (2) | Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 oma kavatsusest liidust välja astuda, lõpetatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga seda tähtaega pikendada. Sellest tulenevalt ja ilma et see mõjutaks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat rakendusotsust üksnes niikaua, kuni Ühendkuningriik lakkab olemast liikmesriik. |
| --- | --- |

(2)

Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 oma kavatsusest liidust välja astuda, lõpetatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga seda tähtaega pikendada. Sellest tulenevalt ja ilma et see mõjutaks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat rakendusotsust üksnes niikaua, kuni Ühendkuningriik lakkab olemast liikmesriik.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 723/2009 on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingusse EMP ühiskomitee otsusega nr 72/2015 (2). |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 723/2009 on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingusse EMP ühiskomitee otsusega nr 72/2015 (2).

| (4) | Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina asutatakse Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsium (CESSDA ERIC).

2.   Konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja olulised osad on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Kreeka Vabariigile, Prantsuse Vabariigile, Ungarile, Madalmaade Kuningriigile, Norra Kuningriigile, Austria Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Rootsi Kuningriigile, Šveitsi Konföderatsioonile ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.

Brüssel, 9. juuni 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Carlos MOEDAS

---

(1)  
  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

1

(2)  EMP ühiskomitee 20. märtsi 2015. aasta otsus nr 72/2015, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust (ELT L 129, 19.5.2016, lk 85).

2

---

LISA

KONSORTSIUMI CESSDA ERIC PÕHIKIRJA OLULISED OSAD

Järgmised konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artiklid ja lõiked on põhikirja olulised osad määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 6 lõike 3 tähenduses.

1.   Ülesanne ja tegevusalad

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 2)

| 1. | Konsortsium CESSDA ERIC on hajutatud teadustaristu kesksõlm, mis ühendab selle liikmete, vaatlejate ja muude partnerite sotsiaalteaduste andmearhiivid. CESSDA ERIC ei käita oma andmearhiive. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsortsiumi CESSDA ERIC ülesanne on pakkuda hajutatud ja kestlikku teadustaristut, mis võimaldaks teaduskogukonnal teha sotsiaalteaduste valdkonnas kvaliteetset uurimistööd, et edendada tõhusate lahenduste leidmist kaasaegse ühiskonna peamistele probleemidele ning hõlbustada sotsiaalteaduste õpetamist ning õppimist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | CESSDA ERIC tegutseb mittetulunduslikel alustel. CESSDA ERIC võib siiski tegelda majandustegevusega piiratud ulatuses tingimusel, et see on tihedalt seotud tema peamiste ülesannetega ega ohusta nende täitmist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | CESSDA ERIC täidab oma ülesannet, osaledes standardite, protokollide ja heade tavade väljatöötamises ja kooskõlastamises; see hõlmab ka andmete jagamise ja haldamise hea tava koolitusi. Vajaduse korral lisatakse konsortsiumi CESSDA ERIC taristule ka uusi andmeallikaid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | CESSDA ERIC edendab suuremat osalemist teadustaristus. Et lihtsustada oma sotsiaalteaduste andmearhiivide edasiseks arendamiseks toetust soovivate riikide ühinemist konsortsiumiga, algatab konsortsium CESSDA ERIC koolitus- ja vahetustegevuse olemasolevate ja võimalike teenuseosutajate vahel. |
| --- | --- |

5.

2.   Nimi ja asukoht

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 1)

| 1. | Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsiumi (CESSDA) õiguslik vorm on määruse (EÜ) nr 723/2009 alusel asutatud Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (ERIC) ja selle nimi on CESSDA ERIC. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirjajärgne asukoht on Norras Bergenis. |
| --- | --- |

2.

3.   Kestus ja likvideerimine

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artiklid 22 ja 23)

| 1. | CESSDA ERIC tegutseb seni, kuni see vastavalt artiklile 23 likvideeritakse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Likvideerimine






  a) | Üldkogu võib antud häälte kahekolmandikulise enamusega otsustada konsortsiumi CESSDA ERIC likvideerimise. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Üldkogu võib antud häälte kahekolmandikulise enamusega otsustada konsortsiumi CESSDA ERIC likvideerimise.

| b) | Pärast konsortsiumi CESSDA ERIC likvideerimise otsuse vastuvõtmist teavitab CESSDA ERIC sellest otsusest ilma põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

b)

Pärast konsortsiumi CESSDA ERIC likvideerimise otsuse vastuvõtmist teavitab CESSDA ERIC sellest otsusest ilma põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul Euroopa Komisjoni.

| c) | Pärast konsortsiumi CESSDA ERIC võlgade tasumist jagatakse järelejäänud vara selle liikmete vahel võrdeliselt iga liikme poolt konsortsiumile CESSDA ERIC tehtud sissemaksete summaga. |
| --- | --- |

c)

Pärast konsortsiumi CESSDA ERIC võlgade tasumist jagatakse järelejäänud vara selle liikmete vahel võrdeliselt iga liikme poolt konsortsiumile CESSDA ERIC tehtud sissemaksete summaga.

| d) | CESSDA ERIC teatab komisjonile likvideerimismenetluse lõpetamisest ilma põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul. |
| --- | --- |

d)

CESSDA ERIC teatab komisjonile likvideerimismenetluse lõpetamisest ilma põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul.

| e) | CESSDA ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

e)

CESSDA ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Vastutus ja kindlustus

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 20)

Vastutus

| a) | CESSDA ERIC vastutab oma võlgade eest. |
| --- | --- |

a)

CESSDA ERIC vastutab oma võlgade eest.

| b) | Selle liikmed ja vaatlejad ei vastuta ühiselt konsortsiumi CESSDA ERIC võlgade eest. |
| --- | --- |

b)

Selle liikmed ja vaatlejad ei vastuta ühiselt konsortsiumi CESSDA ERIC võlgade eest.

| c) | CESSDA ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt konsortsiumi CESSDA ERIC taristu loomise ja tegevusega seotud riskide vastu. |
| --- | --- |

c)

CESSDA ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt konsortsiumi CESSDA ERIC taristu loomise ja tegevusega seotud riskide vastu.

5.   Andmetele juurdepääsu põhimõtted

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 14)

| 1. | Konsortsiumi CESSDA ERIC andmetele juurdepääsu poliitika on kooskõlas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) soovituste ja suunistega andmetele juurdepääsu kohta („OECD Principles and Guidelines for Access to Research Data from Public Funding“ („OECD põhimõtted ja suunised riiklikest vahenditest rahastatud teadusuuringute andmetele juurdepääsu kohta“), OECD 2007). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui artikli 9 lõikes 6 ei ole sätestatud teisiti, on teenuseosutajate valduses olevad riiklikest vahenditest rahastatud uuringute andmed ja metaandmed avaliku sektori teadus- ja haridustegevuse juurdepääsupunktis vabalt, tasuta ja õigeaegselt kättesaadavad. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Teenuseosutajad tagavad volitatud teadlastele avaliku sektori teadus- ja haridustegevuse jaoks juurdepääsu kõikidele andmekogudele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teenuseosutajad kaitsevad andmesubjektide anonüümsust kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste, Euroopa ja riiklike õigusnormide ning asjakohaste eetikaraamistikega. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teenuseosutajad tagavad õiglase, avatud ja läbipaistva juurdepääsukorra nende valduses olevatele andmetele ja metaandmetele. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Artikli 14 lõigetes 2 ja 3 sätestatud vaba juurdepääsu põhimõte ei kohusta teenuseosutajat jagama andmeid, metaandmeid või andmekogusid, kui see oleks vastuolus riiklike õigusnormide, intellektuaalomandiõiguse või muude kaalukate õiguslike põhjustega. |
| --- | --- |

6.

6.   Teadusnõukogu

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 10)

| 1. | Üldkogu määrab sõltumatusse teadusnõukogusse vähemalt neli, kuid mitte rohkem kui seitse väljapaistvat sõltumatut ja kogenud teadlast mis tahes maailma riigist. Teadusnõukogu nimetamine põhineb direktori soovitustel. Direktor küsib nõu teadusnõukogult ja teenuseosutajate foorumilt. Teadusnõukogu liikme ametiaeg on kolm aastat. Liikme võib uuesti ametisse nimetada veel üheks ametiajaks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Direktor konsulteerib teadusnõukoguga vähemalt kord aastas teenuste teadusliku kvaliteedi, teaduspoliitika, menetluskorra ja nende valdkondadega seotud tulevikuplaanide üle. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Teadusnõukogu esitab direktori kaudu üldkogule igal aastal kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Aruanne sisaldab hinnangut konsortsiumi CESSDA ERIC teenustele, mis on osutatud andmete kasutajatele. Direktor esitab aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teadusnõukogu võib paluda direktorit teha üldkogule ettepaneku valida teadusnõukogusse lisaliikmeid, et tagada selles konsortsiumi CESSDA ERIC kõigi tegevusvaldkondade piisav esindatus. |
| --- | --- |

4.

7.   Teabe levitamise põhimõtted

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 15)

| 1. | Konsortsiumi CESSDA ERIC teabe levitamise põhimõtteid rakendatakse selle teabevahetuse strateegia kaudu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Levitamise põhimõtted hõlmavad kõiki konsortsiumi CESSDA ERIC rahastatavate tegevuste väljundeid, mis tehakse avalikult kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik eelnevalt olemas olevate intellektuaalomandi õiguste tõttu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kõik tehnilised dokumendid, põhimõtted, kesksed menetlused ja seirearuanded tehakse avalikkusele kättesaadavaks konsortsiumi CESSDA ERIC veebisaidil. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teenuseosutaja avaldab kõik teenuseosutajaks olemise kohustuste täitmisega seotud dokumendid. |
| --- | --- |

4.

8.   Intellektuaalomand

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 16)

| 1. | Terminit „intellektuaalomand“ käsitatakse käesolevas põhikirjas kooskõlas 14. juulil 1967 sõlmitud Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artikliga 2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Intellektuaalomandi küsimustes reguleerivad liikmete, vaatlejate ja teenuseosutajate vahelisi suhteid nii kohaldatavad riiklikud õigusaktid kui ka asjakohased rahvusvahelised õigusnormid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Intellektuaalomand, mille konsortsiumi liikmed või teenuseosutajad teevad konsortsiumile CESSDA ERIC kättesaadavaks, jääb intellektuaalomandi valdaja omandiks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui intellektuaalomand on saadud konsortsiumi CESSDA ERIC rahastatud töö tulemusel (otsene või mitterahaline panus), kuulub see konsortsiumile CESSDA ERIC. CESSDA ERIC võib loobuda oma õigustest täielikult või osaliselt konsortsiumi sellise liikme, vaatleja või teenuseosutaja kasuks, kes on loonud kõnealused intellektuaalomandi õigused. |
| --- | --- |

4.

9.   Töötajate tööle võtmine

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 17)

| 1. | CESSDA ERIC järgib töölevõtmisel võrdsete võimaluste põhimõtteid. Teadustöötajate ametikohad täidetakse pärast seda, kui need on rahvusvaheliselt välja kuulutatud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Iga liige hõlbustab oma siseriiklike õigusaktide nõudeid järgides oma jurisdiktsioonis muude konsortsiumi CESSDA ERIC liikmete selliste kodanike ja nende pereliikmete liikumist ja elukohavahetust, kes on seotud konsortsiumi ülesannete täitmisega. |
| --- | --- |

2.

10.   Hanked

(konsortsiumi CESSDA ERIC põhikirja artikkel 21)

| 1. | CESSDA ERIC kohtleb hankekandidaate ja pakkujaid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. Konsortsiumi CESSDA ERIC hankepõhimõtetes järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmete ja vaatlejate tehtavate hangete puhul, mis on seotud konsortsiumi CESSDA ERIC tegevusega, võetakse nõuetekohaselt arvesse konsortsiumi CESSDA ERIC vajadusi, tehnilisi nõudeid ja konsortsiumi CESSDA ERIC asjaomaste asutuste avaldatud spetsifikatsioone. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/91

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/996,

9. juuni 2017,

millega luuakse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor Euroopa teadusuuringute taristu konsortsiumina (ECCSEL ERIC)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 3875 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, itaalia- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik on palunud komisjonil luua süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labori Euroopa teadusuuringute taristu konsortsiumina (ECCSEL ERIC). Eespool nimetatud riigid on kokku leppinud, et konsortsiumi ECCSEL ERIC asukohaliikmesriik on Norra. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik on palunud komisjonil luua süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labori Euroopa teadusuuringute taristu konsortsiumina (ECCSEL ERIC). Eespool nimetatud riigid on kokku leppinud, et konsortsiumi ECCSEL ERIC asukohaliikmesriik on Norra.

| (2) | Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 oma kavatsusest liidust välja astuda, lõpetatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga seda tähtaega pikendada. Sellest tulenevalt ja ilma et see piiraks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat rakendusotsust üksnes nii kaua, kui Ühendkuningriik on liikmesriik. |
| --- | --- |

(2)

Kuna Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 oma kavatsusest liidust välja astuda, lõpetatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga seda tähtaega pikendada. Sellest tulenevalt ja ilma et see piiraks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat rakendusotsust üksnes nii kaua, kui Ühendkuningriik on liikmesriik.

| (3) | Vastavalt EMP ühiskomitee otsusele nr 72/2015 (2) hõlmab Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) leping määrust (EÜ) nr 723/2009. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt EMP ühiskomitee otsusele nr 72/2015 (2) hõlmab Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) leping määrust (EÜ) nr 723/2009.

| (4) | Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Luuakse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor Euroopa teadusuuringute taristu konsortsiumina (ECCSEL ERIC).

2.   Konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja olulised osad on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Norra Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 9. juuni 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Carlos MOEDAS

---

(1)  
  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

1

(2)  EMP ühiskomitee 20. märtsi 2015. aasta otsus nr 72/2015, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust (ELT L 129, 19.5.2016, lk 85).

2

---

LISA

KONSORTSIUMI ECCSEL ERIC PÕHIKIRJA OLULISED OSAD

Konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja olulised osad määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 6 lõike 3 tähenduses on põhikirja järgmised artiklid ja lõiked.

1.   Ülesanded ja tegevus

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 2)

| 1. | Konsortsiumiga ECCSEL ERIC luuakse hajutatud maailmatasemel teadusuuringutaristu ja seda haldav keskus, kes vastutab mitut ühise nimetuse „ECCSEL ERIC“ all toimivat teadusrajatist hõlmava kooskõlastatud tegevuse eest.






  a) | ECCSEL ERIC kooskõlastab hajutatud taristusse kuuluvate teadusrajatiste kasutamist ning kavasid nende uuendamiseks ja uuteks investeeringuteks. ECCSEL ERIC tagab rahvusvahelise avatud juurdepääsu kõnealusele taristule. Peale selle toetab ECCSEL ERIC oma võimaluste ja pädevuse piires asjaomaste teadusrajatiste omanikke nende püüdlustes tõhustada kõnealuste rajatiste toimimist ja neid uuendada ning luua uusi rajatisi. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ECCSEL ERIC kooskõlastab hajutatud taristusse kuuluvate teadusrajatiste kasutamist ning kavasid nende uuendamiseks ja uuteks investeeringuteks. ECCSEL ERIC tagab rahvusvahelise avatud juurdepääsu kõnealusele taristule. Peale selle toetab ECCSEL ERIC oma võimaluste ja pädevuse piires asjaomaste teadusrajatiste omanikke nende püüdlustes tõhustada kõnealuste rajatiste toimimist ja neid uuendada ning luua uusi rajatisi.

| b) | ECCSEL ERIC hõlbustab kõrgetasemeliste eksperimentaaluuringute tegemist uute ja tõhusamate CO2 kogumise, transpordi ja säilitamise meetodite valdkonnas ning näeb ette nende ärilist kasutuselevõttu perioodil 2020–2030 ja pärast aastat 2030. Üldkogu võib tulevikus otsustada laiendada konsortsiumi ECCSEL ERIC tegevust nii, et see hõlmaks CO2 kasutamist (süsinikdioksiidi kogumine, kasutamine ja säilitamine) ka muul viisil kui fossiilkütuste suuremal määral taaskasutamine. |
| --- | --- |

b)

ECCSEL ERIC hõlbustab kõrgetasemeliste eksperimentaaluuringute tegemist uute ja tõhusamate CO2 kogumise, transpordi ja säilitamise meetodite valdkonnas ning näeb ette nende ärilist kasutuselevõttu perioodil 2020–2030 ja pärast aastat 2030. Üldkogu võib tulevikus otsustada laiendada konsortsiumi ECCSEL ERIC tegevust nii, et see hõlmaks CO2 kasutamist (süsinikdioksiidi kogumine, kasutamine ja säilitamine) ka muul viisil kui fossiilkütuste suuremal määral taaskasutamine.

| c) | ECCSEL ERIC ei oma ise teadusrajatisi ega halda neid. Üldkogu võib siiski tulevikus otsustada, et ECCSEL ERIC hakkab investeerima oma teadusrajatistesse või neid haldama. Vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile a võivad liikmed ja vaatlejad, kes ei soovi selliste rajatiste rahastamises osaleda, sellest loobuda. |
| --- | --- |

c)

ECCSEL ERIC ei oma ise teadusrajatisi ega halda neid. Üldkogu võib siiski tulevikus otsustada, et ECCSEL ERIC hakkab investeerima oma teadusrajatistesse või neid haldama. Vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile a võivad liikmed ja vaatlejad, kes ei soovi selliste rajatiste rahastamises osaleda, sellest loobuda.

| 2. | ECCSEL ERIC teeb prioriteetsetes valdkondades tehtavateks teadusuuringuteks vajalikud rajatised rahvusvahelisele teaduskogukonnale kättesaadavaks. Sellega soodustab ECCSEL ERIC tehnika arengu piiride nihutamist praeguseks saavutatud tasemest kaugemale, kiirendades seeläbi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise lahenduste turuletoomist ja rakendamist. Selle tegevuse raames suunab ECCSEL ERIC oma prioriteetidest lähtuvalt tähelepanu tipptasemel teadlaste tegevusele süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas ning toetab seda. ECCSEL ERIC koostab ainulaadsete teadusrajatiste väga kõrgetasemelise loetelu ning võimaldab eelkõige Euroopa, kuid ka muudele süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega tegelevatele kogukondadele juurdepääsu nendele võimalustele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ECCSEL ERIC luuakse ja selle tegevus toimub mittetulunduslikel alustel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ilma et see piiraks artikli 2 lõikes 3 sätestatud keskse põhimõtte kohaldamist, võib ECCSEL ERIC tegeleda piiratud ulatuses majandustegevusega, kui see on tihedalt seotud konsortsiumi põhiülesannetega ega ohusta nende täitmist. |
| --- | --- |

4.

2.   Nimi, asukoht ja töökeel

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 1)

| 1. | Luuakse Euroopa teadusuuringute hajutatud taristu konsortsium nimega „Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor Euroopa teadusuuringute taristu konsortsiumina“ (edaspidi „ECCSEL ERIC“). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirjajärgne asukoht on Norras Trondheimis. |
| --- | --- |

2.

3.   Kestus

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 21)

ECCSEL ERIC luuakse määramata ajaks.

4.   Tegevuse lõpetamine

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 23)

| 1. | Üldkogu võib kahekolmandikulise häälteenamusega otsustada konsortsiumi ECCSEL ERIC tegevuse lõpetada. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pärast konsortsiumi ECCSEL ERIC tegevuse lõpetamise otsuse vastuvõtmist teavitab ECCSEL ERIC sellest otsusest viivitamata ja igal juhul kümne päeva jooksul Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pärast konsortsiumi ECCSEL ERIC võlgade tasumist järele jäänud vara jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt konsortsiumile makstud iga liikme kumuleerunud aastatasudega, nagu on sätestatud põhikirja II lisas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ECCSEL ERIC teavitab pärast tegevuse lõpetamise menetluse lõpuleviimist sellest viivitamata ja igal juhul kümne päeva jooksul Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ECCSEL ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

5.   Vastutus

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 13)

| 1. | ECCSEL ERIC vastutab oma võlgade eest. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmed ei vastuta ühiselt konsortsiumi ECCSEL ERIC võlgade eest. Iga liige vastutab konsortsiumi ECCSEL ERIC võlgade eest üksnes oma sissemaksete ulatuses. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ECCSEL ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt konsortsiumi ECCSEL ERIC loomise ja tegevusega seotud riskide vastu. |
| --- | --- |

3.

6.   Juurdepääsu põhimõtted

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 18)

| 1. | Asjaomase riigi iga rajatise puhul, mis kuulub konsortsiumi ECCSEL taristusse, tuleb rahvusvahelisele teaduskogukonnale võimaldada kasutada olulist osa uuringuteks ette nähtud ajast. Üldkogu eraldab teatava osa kasutada olevast juurdepääsuajast teadlastele riikidest, kes ei ole konsortsiumi ECCSEL ERIC liikmed. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ECCSEL ERIC ja teadusrajatiste omanikud sõlmivad eraldi lepingud selle kohta, kui suur osa uuringuteks ette nähtud ajast eraldatakse rahvusvahelisele teaduskogukonnale ja millised on juurdepääsu tingimused. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Juurdepääs konsortsiumi ECCSEL ERIC rajatistele tagatakse teadlastele ja üliõpilastele. Juurdepääs antakse konkurentsipõhiselt vastastikuse eksperdihinnangu alusel pärast taotluste õiglast ja läbipaistvat menetlemist. Konkurentsi kriteeriumid on teaduse tipptase ja üldkogu otsusel põhinev uuringute olulisus seoses konsortsiumi ECCSEL ERIC strateegiliste kavadega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kasutajad kannavad kõik juurdepääsukulud ja materjalidega, sealhulgas kasutajale kuuluvate proovide ja seadmetega, seotud kulud. Juurdepääsukulud põhinevad konsortsiumi ECCSEL ERIC iga rajatise puhul kehtestatud tasumääradel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ECCSEL ERIC võib kehtestada autentimis- ja autoriseerimissüsteemi, millega tagatakse, et sisse pääsevad ja rajatist saavad kasutada üksnes isikud, kellel on rajatisele juurdepääsu õigus. ECCSEL ERIC võib otsustada, et liikmete ja vaatlejate teadlastele tagatakse juurdepääs üksnes juhul, kui liikmed ja vaatlejad kohustuvad sellisest süsteemist kinni pidama. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kasutajate suhtes kohaldatavad üksikasjalikud juurdepääsupõhimõtted, mille üldkogu on heaks kiitnud, tehakse avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

6.

7.   Teadusuuringute taristu koordineerimiskomitee, teadusnõukogu ning eetika- ja keskkonnaküsimuste nõuandekogu

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 11)

Teadusnõukogu

| a) | Üldkogu määrab sõltumatusse teadusnõukogusse kuni kuus väljapaistvat sõltumatut ja kogenud teadlast mis tahes riigist. Nõukogu liikmed määratakse direktori ettepaneku alusel; direktor peab selles küsimuses nõu teadusnõukoguga ja teadusuuringute taristu koordineerimiskomiteega. Nõukogu liikme ametiaeg on kolm aastat. Ametiaega võib pikendada üks kord. Nõukogusse ei saa määrata üldkogu delegaate. |
| --- | --- |

a)

Üldkogu määrab sõltumatusse teadusnõukogusse kuni kuus väljapaistvat sõltumatut ja kogenud teadlast mis tahes riigist. Nõukogu liikmed määratakse direktori ettepaneku alusel; direktor peab selles küsimuses nõu teadusnõukoguga ja teadusuuringute taristu koordineerimiskomiteega. Nõukogu liikme ametiaeg on kolm aastat. Ametiaega võib pikendada üks kord. Nõukogusse ei saa määrata üldkogu delegaate.

| b) | Direktor peab teadusnõukoguga vähemalt kord aastas nõu konsortsiumi ECCSEL ERIC pakutavate teenuste teadusliku kvaliteedi ning organisatsiooni teaduspoliitika, menetluskorra ja tulevikuplaanide üle. |
| --- | --- |

b)

Direktor peab teadusnõukoguga vähemalt kord aastas nõu konsortsiumi ECCSEL ERIC pakutavate teenuste teadusliku kvaliteedi ning organisatsiooni teaduspoliitika, menetluskorra ja tulevikuplaanide üle.

| c) | Teadusnõukogu esitab direktori kaudu üldkogule igal aastal kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab kõnealuse aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega. |
| --- | --- |

c)

Teadusnõukogu esitab direktori kaudu üldkogule igal aastal kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab kõnealuse aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega.

8.   Teabe levitamise põhimõtted

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 19)

| 1. | Vastavalt üldkogu vastu võetud põhimõtetele teabe levitamise kohta on konsortsiumi ECCSEL ERIC teadusuuringute tulemused ja andmed avalikult kättesaadavad. Uuringute tulemuste ja andmete jagamisel huvitatud isikutele ei küsita muid tasusid peale teabe levitamisega seotud tasude. Käesolevas sättes mõistetakse konsortsiumi ECCSEL ERIC teadusuuringute tulemuste ja andmete all selliseid teadusuuringute tulemusi ja andmeid, mille on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas saanud konsortsiumi ECCSEL ERIC taristusse kuuluvate rajatiste omanikud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ECCSEL ERIC levitab ühiskonnas aktiivselt konsortsiumi teadusuuringute tulemusi, et neid saaks aktiivselt kasutada asjaomase poliitika väljatöötamiseks ja süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ECCSEL ERIC edendab konsortsiumisisest koostööd ja levitab selle tulemusi ning innustab teadlasi algatama uusi innovaatilisi projekte ja võimaluse korral kasutama konsortsiumi ECCSEL ERIC tulemusi kõrghariduses. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ECCSEL ERIC innustab üldjuhul konsortsiumi teadusuuringute tulemuste kasutajaid tegema oma uuringutulemused avalikult kättesaadavaks ning kohustab kasutajaid konsortsiumi ECCSEL ERIC raames võimaldatud juurdepääsu sobival viisil reklaamima. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kõnealused teabe levitamise põhimõtted hõlmavad eri sihtrühmi, kelleni jõudmiseks kasutatakse mitut kanalit. ECCSEL ERIC märgitakse nõuetekohaselt ära kõikides väljaannetes, milles käsitletakse selles konsortsiumis või sellega koostöös saadud tulemusi ja teadmisi. |
| --- | --- |

5.

9.   Intellektuaalomandiõigusi käsitlevad põhimõtted

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 20)

| 1. | Kooskõlas käesoleva põhikirja eesmärkidega tuleb mõistet „intellektuaalomand“ käsitada 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artikli 2 kohaselt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Intellektuaalomandi küsimustes reguleerivad liikmetevahelisi suhteid liikmesriikide õigusaktid ning asjakohased rahvusvahelised õigusnormid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Intellektuaalomand, mille konsortsiumi liige teeb konsortsiumile ECCSEL ERIC kättesaadavaks, jääb asjaomase intellektuaalomandiõiguse algse valdaja omandisse. Kui selline omand tekib konsortsiumi ECCSEL ERIC otsetoetuse või mitterahalise toetuse teel rahastatud töö tulemusena, kuulub see konsortsiumile, kui ei ole kokku lepitud, et asjaomane intellektuaalomand kuulub selle loonud liikmele. Juurdepääsust tulenevat võimalikku majanduslikku väärtust, mis ületab makstud tasu, ei käsitata projekti konsortsiumipoolse rahastamisena. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ECCSEL ERIC tagab, et kasutajad on nõus tulemustele juurdepääsu tingimuste ja tulemusi käsitlevate intellektuaalomandiõiguste tingimustega ning et tulemuste ja õiguste säilitamisel ja kasutamisel kohaldatakse sobivaid turvameetmeid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ECCSEL ERIC kehtestab korra uuringuandmete ja -teabe turvalisuse ja konfidentsiaalsuse väidetava rikkumise juhtumite uurimiseks. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ECCSEL ERIC tagab teadlastele juhiste andmise kaudu, et teadustegevus, milles kasutatakse konsortsiumi ECCSEL ERIC kaudu kättesaadavaks tehtud materjale, toimub omanike õigusi tunnustaval viisil. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Üksikasjalikud intellektuaalomandiõigusi käsitlevad põhimõtted, mille üldkogu heaks kiidab, lepitakse eraldi kokku konsortsiumi ECCSEL ERIC tegevusse kaasatud rajatisi haldavate isikutega. |
| --- | --- |

7.

10.   Töötajate töölevõtmine

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 17)

| 1. | ECCSEL ERIC tagab tööandjana kõigile võrdsed võimalused. Konsortsiumi ECCSEL ERIC töötajaid valitakse läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja võrdseid võimalusi austavalt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Töölepingute puhul järgitakse selle riigi kohaldatavaid õigusnorme, kus töötaja tööle võetakse, või selle riigi õigusakte, kus ECCSEL ERIC oma tegevust läbi viib. Teave vabade töökohtade kohta konsortsiumis ECCSEL ERIC avaldatakse sobival viisil rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iga liige hõlbustab oma siseriiklike õigusaktide nõudeid silmas pidades tema jurisdiktsioonis konsortsiumi ECCSEL ERIC ülesandeid täitvate liikmete kodanike ja nende pereliikmete liikumist ja elama asumist. |
| --- | --- |

3.

11.   Hankepõhimõtted ja maksuvabastus

(konsortsiumi ECCSEL ERIC põhikirja artikkel 16)

| 1. | Konsortsiumi ECCSEL ERIC raames koheldakse hankekandidaate ja pakkujaid võrdselt ja mittediskrimineerivalt, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. ECCSEL ERIC lähtub oma hankepõhimõtetes läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtetest. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsortsiumi ECCSEL ERIC kõikide hangete eest vastutab direktor. Hankelepingu sõlmimise otsus avaldatakse sobival viisil koos täieliku põhjendusega. Üldkogu võtab vastu rakenduseeskirjad, milles määratletakse täpselt kõik hankemenetluse ja -kriteeriumide vajalikud üksikasjad. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liikmete ja vaatlejate tehtavate hangete puhul, mis on seotud konsortsiumi ECCSEL ERIC tegevusega, võetakse nõuetekohaselt arvesse konsortsiumi ECCSEL ERIC vajadusi, tehnilisi nõudeid ja asjaomaste asutuste kehtestatud spetsifikatsioone. |
| --- | --- |

3.

---

Parandused

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/98

---

Komisjoni 5. aprilli 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/649 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 92, 6. aprill 2017
  )

Leheküljel 95 artiklis 2

asendatakse

„Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/181 (*1) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksu tagatiseks antud summad vabastatakse lõplikult.

järgmisega:

„Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1778 (*2) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksu tagatiseks antud summad vabastatakse lõplikult.

---

(*1)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/181, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes (ELT L 37, 12.2.2016, lk 1).“

*1

(*2)  Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1778, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (ELT L 272, 7.10.2016, lk 33).“

*2

---

| 13.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/98

---

Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1178/2011 (millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 311, 25. november 2011
  )

| 1) | Leheküljel 76 I lisa 3. liite A osa punkti 9 alapunktis b |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 76 I lisa 3. liite A osa punkti 9 alapunktis b

asendatakse

| „b) | lendama 70 lennutundi kaptenina, mis muu hulgas hõlmab visuaallennureeglite järgi toimuvat lennuaega ja instrumentaallennuaeg kaptenistažöörina. Instrumentaallennuaega kaptenistažöörina loetakse lennuajaks kaptenina kuni 20 tunni ulatuses;“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | lendama 70 lennutundi kaptenina, mis muu hulgas hõlmab visuaallennureeglite järgi toimuvat lennuaega ja instrumentaallennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes. Instrumentaallennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes loetakse lennuajaks kaptenina kuni 20 tunni ulatuses;“. |
| --- | --- |

„b)

| 2) | Leheküljel 77 I lisa 3. liite A osa punkti 9 alapunkti e alapunktis 1 |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 77 I lisa 3. liite A osa punkti 9 alapunkti e alapunktis 1

asendatakse

| „(1) | 20 tundi lendamist kaptenistaažöörina;“ |
| --- | --- |

„(1)

järgmisega:

| „(1) | 20 tundi lendamist piloodiõpilasena kapteni kohustes;“. |
| --- | --- |

„(1)

| 3) | ELTs L 311, 25.11.2011, leheküljel 78 I lisa 3. liite C osa alapunktis b (parandatud ELTs L 230, 25.8.2012, leheküljel 15) |
| --- | --- |

3)

ELTs L 311, 25.11.2011, leheküljel 78 I lisa 3. liite C osa alapunktis b (parandatud ELTs L 230, 25.8.2012, leheküljel 15)

asendatakse

| „b) | lendama 70 lennutundi kaptenina, mis muu hulgas hõlmab visuaallennureeglite ja instrumentaallennureeglite kohast lennuaega, mida võib lennata kaptenistažöörina. Instrumentaallennuaega kaptenistažöörina loetakse lennuajaks kaptenina kuni 20 tunni ulatuses;“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | lendama 70 lennutundi kaptenina, mis muu hulgas hõlmab visuaallennureeglite ja instrumentaallennureeglite kohast lennuaega, mida võib lennata piloodiõpilasena kapteni kohustes. Instrumentaallennuaega piloodiõpilasena kapteni kohustes loetakse lennuajaks kaptenina kuni 20 tunni ulatuses;“. |
| --- | --- |

„b)

| 4) | Leheküljel 78 I lisa 3. liite C osa punkti 8 alapunkti e alapunktis 1 |
| --- | --- |

4)

Leheküljel 78 I lisa 3. liite C osa punkti 8 alapunkti e alapunktis 1

asendatakse

| „(1) | 20 tundi kaptenistaažöörina ning“ |
| --- | --- |

„(1)

järgmisega:

| „(1) | 20 tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes ning“. |
| --- | --- |

„(1)

| 5) | Leheküljel 82 I lisa 3. liite F osa punkti 9 alapunkti b esimeses lauses |
| --- | --- |

5)

Leheküljel 82 I lisa 3. liite F osa punkti 9 alapunkti b esimeses lauses

asendatakse

| „b) | 55 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 40 tundi kaptenistažöörina.“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | 55 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 40 tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes.“ |
| --- | --- |

„b)

| 6) | Leheküljel 82 I lisa 3. liite F osa punkti 9 alapunktis c |
| --- | --- |

6)

Leheküljel 82 I lisa 3. liite F osa punkti 9 alapunktis c

asendatakse

| „c) | 50 tundi marsruutlendudel, sealhulgas vähemalt kümme tundi kaptenistažöörina marsruutlendudel, mis peab sisaldama visuaallennureeglite kohast marsruutlendu vähemalt 185 km (100 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal;“ |
| --- | --- |

„c)

järgmisega:

| „c) | 50 tundi marsruutlendudel, sealhulgas vähemalt kümme tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes marsruutlendudel, mis peab sisaldama visuaallennureeglite kohast marsruutlendu vähemalt 185 km (100 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal;“. |
| --- | --- |

„c)

| 7) | Leheküljel 83 I lisa 3. liite G osa punkti 9 alapunkti b esimeses lauses |
| --- | --- |

7)

Leheküljel 83 I lisa 3. liite G osa punkti 9 alapunkti b esimeses lauses

asendatakse

| „b) | 55 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 40 tundi kaptenistažöörina.“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | 55 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 40 tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes.“ |
| --- | --- |

„b)

| 8) | Leheküljel 83 I lisa 3. liite G osa punkti 9 alapunktis c |
| --- | --- |

8)

Leheküljel 83 I lisa 3. liite G osa punkti 9 alapunktis c

asendatakse

| „c) | 50 tundi marsruutlendudel, sealhulgas vähemalt kümme tundi kaptenistažöörina marsruutlendudel, mis peab sisaldama visuaallennureeglite kohast marsruutlendu vähemalt 185 km (100 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal;“ |
| --- | --- |

„c)

järgmisega:

| „c) | 50 tundi marsruutlendudel, sealhulgas vähemalt kümme tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes marsruutlendudel, mis peab sisaldama visuaallennureeglite kohast marsruutlendu vähemalt 185 km (100 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal;“. |
| --- | --- |

„c)

| 9) | Leheküljel 84, I lisa 3. liite I osa punkti 8 alapunkti b esimeses lauses |
| --- | --- |

9)

Leheküljel 84, I lisa 3. liite I osa punkti 8 alapunkti b esimeses lauses

asendatakse

| „b) | 55 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 40 tundi kaptenistažöörina.“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | 55 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 40 tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes.“ |
| --- | --- |

„b)

| 10) | Leheküljel 86 I lisa 3. liite J osa punkti 8 alapunkti b esimeses lauses |
| --- | --- |

10)

Leheküljel 86 I lisa 3. liite J osa punkti 8 alapunkti b esimeses lauses

asendatakse

| „b) | lendama 50 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 35 tundi kaptenistažöörina.“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | lendama 50 tundi kaptenina, sealhulgas kuni 35 tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes.“ |
| --- | --- |

„b)

| 11) | Leheküljel 88 I lisa 3. liite L osa punkti 8 alapunkti b esimeses lauses |
| --- | --- |

11)

Leheküljel 88 I lisa 3. liite L osa punkti 8 alapunkti b esimeses lauses

asendatakse

| „b) | lendama 20 tundi kaptenina, sealhulgas kuni viis tundi kaptenistažöörina.“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | lendama 20 tundi kaptenina, sealhulgas kuni viis tundi piloodiõpilasena kapteni kohustes.“ |
| --- | --- |

„b)

---