# Euroopan unionin L 155/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 155 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta17. kesäkuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 155

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta17. kesäkuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1018, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2016, rahoitusvälineiden markkinoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten, markkinoiden ylläpitäjien ja luottolaitosten ilmoitettaviksi kuuluvia tietoja koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1019, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta | 6 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1020, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kroatian kanssa | 21 |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/1021, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, valtiontuesta SA.44727 2016/C (ex 2016/N), jonka Ranska aikoo toteuttaa Areva-konsernin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 9029)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1018, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2016, rahoitusvälineiden markkinoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten, markkinoiden ylläpitäjien ja luottolaitosten ilmoitettaviksi kuuluvia tietoja koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1019, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

6

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1020, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kroatian kanssa

21

*

Komission päätös (EU) 2017/1021, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, valtiontuesta SA.44727 2016/C (ex 2016/N), jonka Ranska aikoo toteuttaa Areva-konsernin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 9029)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 9029)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/1018,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2016,

rahoitusvälineiden markkinoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten, markkinoiden ylläpitäjien ja luottolaitosten ilmoitettaviksi kuuluvia tietoja koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (1) ja erityisesti sen 34 artiklan 8 kohdan kolmannen alakohdan ja 35 artiklan 11 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On tärkeää täsmentää tiedot, jotka sijoituspalveluyritysten, markkinoiden ylläpitäjien ja direktiivin 2014/65/EU edellyttämissä tapauksissa myös luottolaitosten olisi ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, jos ne aikovat tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa sekä tarjota oheispalveluja toisessa jäsenvaltiossa, jotta voidaan ottaa käyttöön yhdenmukaiset ilmoitusvaatimukset ja hyödyntää mahdollisuutta tarjota palveluja kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(1)

On tärkeää täsmentää tiedot, jotka sijoituspalveluyritysten, markkinoiden ylläpitäjien ja direktiivin 2014/65/EU edellyttämissä tapauksissa myös luottolaitosten olisi ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, jos ne aikovat tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa sekä tarjota oheispalveluja toisessa jäsenvaltiossa, jotta voidaan ottaa käyttöön yhdenmukaiset ilmoitusvaatimukset ja hyödyntää mahdollisuutta tarjota palveluja kaikkialla unionissa.

| (2) | Niiden tietojen laajuus ja sisältö, jotka sijoituspalveluyritysten, luottolaitosten tai markkinoiden ylläpitäjien on ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos ne aikovat tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa sekä oheistoimintaa tai tarjota markkinoille pääsyä ja kaupankäyntiä helpottavia järjestelyjä, vaihtelevat yhden toimiluvan periaatteen mukaisten oikeuksien tarkoituksen ja muodon mukaan. Selkeyden vuoksi on näin ollen aiheellista määritellä eri passi-ilmoitustyypit tämän asetuksen soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Niiden tietojen laajuus ja sisältö, jotka sijoituspalveluyritysten, luottolaitosten tai markkinoiden ylläpitäjien on ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos ne aikovat tarjota sijoituspalveluja tai harjoittaa sijoitustoimintaa sekä oheistoimintaa tai tarjota markkinoille pääsyä ja kaupankäyntiä helpottavia järjestelyjä, vaihtelevat yhden toimiluvan periaatteen mukaisten oikeuksien tarkoituksen ja muodon mukaan. Selkeyden vuoksi on näin ollen aiheellista määritellä eri passi-ilmoitustyypit tämän asetuksen soveltamiseksi.

| (3) | Samoista syistä on myös tärkeää selventää, mitä tietoja monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää tai organisoitua kaupankäyntijärjestelmää ylläpitävien sijoituspalveluyritysten tai markkinoiden ylläpitäjien olisi toimitettava, jos niillä on tarkoitus toisen jäsenvaltion alueella helpottaa kyseiseen toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden etäkäyttäjien, -jäsenten tai -osapuolten pääsyä kyseisiin järjestelmiin ja kaupankäyntiä niissä. |
| --- | --- |

(3)

Samoista syistä on myös tärkeää selventää, mitä tietoja monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää tai organisoitua kaupankäyntijärjestelmää ylläpitävien sijoituspalveluyritysten tai markkinoiden ylläpitäjien olisi toimitettava, jos niillä on tarkoitus toisen jäsenvaltion alueella helpottaa kyseiseen toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden etäkäyttäjien, -jäsenten tai -osapuolten pääsyä kyseisiin järjestelmiin ja kaupankäyntiä niissä.

| (4) | Kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi saatava päivitetyt tiedot aina, kun passi-ilmoituksen tiedot muuttuvat, mukaan lukien sijoituspalvelujen tarjoamista ja sijoitustoiminnan harjoittamista koskevan toimiluvan määräaikainen tai pysyvä peruuttaminen. Kyseisten tietojen pitäisi mahdollistaa se, että toimivaltaiset viranomaiset pystyvät tekemään perustellun päätöksen, joka vastaa niiden toimivaltuuksia ja tehtäviä. |
| --- | --- |

(4)

Kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi saatava päivitetyt tiedot aina, kun passi-ilmoituksen tiedot muuttuvat, mukaan lukien sijoituspalvelujen tarjoamista ja sijoitustoiminnan harjoittamista koskevan toimiluvan määräaikainen tai pysyvä peruuttaminen. Kyseisten tietojen pitäisi mahdollistaa se, että toimivaltaiset viranomaiset pystyvät tekemään perustellun päätöksen, joka vastaa niiden toimivaltuuksia ja tehtäviä.

| (5) | Sijoituspalveluyritysten nimi-, osoite- ja yhteystietojen muutokset kotijäsenvaltiossa olisi katsottava merkityksellisiksi, ja ne olisi sen vuoksi ilmoitettava sivuliikkeen tietojen muutosilmoituksena tai sidonnaisasiamiehen tietojen muutosilmoituksena. |
| --- | --- |

(5)

Sijoituspalveluyritysten nimi-, osoite- ja yhteystietojen muutokset kotijäsenvaltiossa olisi katsottava merkityksellisiksi, ja ne olisi sen vuoksi ilmoitettava sivuliikkeen tietojen muutosilmoituksena tai sidonnaisasiamiehen tietojen muutosilmoituksena.

| (6) | On tärkeää, että kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tekevät yhteistyötä rahanpesun uhan torjunnassa. Tämän asetuksen ja erityisesti sijoituspalveluyrityksen toimintaohjelman ilmoittamisen avulla on määrä helpottaa vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toimia, kun se arvioi ja valvoo, onko sen alueelle sijoittautuneella sivuliikkeellä riittävät järjestelmät ja valvontamenetelmät rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseksi, mukaan lukien rahanpesuilmoitusten tekemisestä vastaavan yhteyshenkilön taidot, tiedot ja hyvä maine. |
| --- | --- |

(6)

On tärkeää, että kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tekevät yhteistyötä rahanpesun uhan torjunnassa. Tämän asetuksen ja erityisesti sijoituspalveluyrityksen toimintaohjelman ilmoittamisen avulla on määrä helpottaa vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toimia, kun se arvioi ja valvoo, onko sen alueelle sijoittautuneella sivuliikkeellä riittävät järjestelmät ja valvontamenetelmät rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseksi, mukaan lukien rahanpesuilmoitusten tekemisestä vastaavan yhteyshenkilön taidot, tiedot ja hyvä maine.

| (7) | Tämän asetuksen säännökset ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, koska ne koskevat sijoituspalvelujen tarjoamisen ja sijoitustoiminnan harjoittamisen vapauden käyttöä sekä sijoittautumisoikeuden käyttöä, kun kyseessä ovat sijoituspalveluyritykset, markkinoiden ylläpitäjät ja tapauksen mukaan luottolaitokset. Jotta varmistettaisiin, että nämä säännökset, joiden pitäisi tulla voimaan samaan aikaan, ovat linjassa keskenään ja jotta asianomaisten velvoitteiden soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden olisi helpompi saada näistä säännöksistä kattava käsitys keskitetysti, on suotavaa, että kaikki direktiivin 2014/65/EU II osaston III luvussa edellytetyt tietojen ilmoittamista koskevat tekniset sääntelystandardit sisällytetään yhteen asetukseen. |
| --- | --- |

(7)

Tämän asetuksen säännökset ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, koska ne koskevat sijoituspalvelujen tarjoamisen ja sijoitustoiminnan harjoittamisen vapauden käyttöä sekä sijoittautumisoikeuden käyttöä, kun kyseessä ovat sijoituspalveluyritykset, markkinoiden ylläpitäjät ja tapauksen mukaan luottolaitokset. Jotta varmistettaisiin, että nämä säännökset, joiden pitäisi tulla voimaan samaan aikaan, ovat linjassa keskenään ja jotta asianomaisten velvoitteiden soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden olisi helpompi saada näistä säännöksistä kattava käsitys keskitetysti, on suotavaa, että kaikki direktiivin 2014/65/EU II osaston III luvussa edellytetyt tietojen ilmoittamista koskevat tekniset sääntelystandardit sisällytetään yhteen asetukseen.

| (8) | Johdonmukaisuuden vuoksi ja rahoitusmarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamiseksi on tarpeen, että tässä asetuksessa annettuja säännöksiä sekä asiaa koskevia direktiivin 2014/65/EU kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan samasta päivämäärästä lähtien. |
| --- | --- |

(8)

Johdonmukaisuuden vuoksi ja rahoitusmarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamiseksi on tarpeen, että tässä asetuksessa annettuja säännöksiä sekä asiaa koskevia direktiivin 2014/65/EU kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan samasta päivämäärästä lähtien.

| (9) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(9)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle.

| (10) | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’EAMV’, on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 10 artiklan mukaisesti järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(10)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’EAMV’, on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 10 artiklan mukaisesti järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää tai organisoitua kaupankäyntijärjestelmää ylläpitäviin sijoituspalveluyrityksiin ja markkinoiden ylläpitäjiin.

2.   Tätä asetusta sovelletaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (3) mukaisesti toimiluvan saaneisiin luottolaitoksiin, jotka tarjoavat yhtä tai useampaa sijoituspalvelua tai harjoittavat sijoitustoimintaa ja aikovat käyttää sidonnaisasiamiehiä seuraavien oikeuksien perusteella:

| a) | oikeus, joka koskee direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 5 kohdan mukaista sijoituspalvelujen tarjoamisen ja sijoitustoiminnan harjoittamisen vapautta; |
| --- | --- |

a)

oikeus, joka koskee direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 5 kohdan mukaista sijoituspalvelujen tarjoamisen ja sijoitustoiminnan harjoittamisen vapautta;

| b) | direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 7 kohdan mukainen sijoittautumisoikeus. |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 7 kohdan mukainen sijoittautumisoikeus.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevalla passi-ilmoituksella’ direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtyä ilmoitusta; |
| --- | --- |

a)

’sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevalla passi-ilmoituksella’ direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtyä ilmoitusta;

| b) | ’sivuliikettä koskevalla passi-ilmoituksella’ tai ’sidonnaisasiamiestä koskevalla passi-ilmoituksella’ direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 7 kohdan mukaisesti tehtyä ilmoitusta; |
| --- | --- |

b)

’sivuliikettä koskevalla passi-ilmoituksella’ tai ’sidonnaisasiamiestä koskevalla passi-ilmoituksella’ direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 7 kohdan mukaisesti tehtyä ilmoitusta;

| c) | ’monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään tai organisoituun kaupankäyntijärjestelmään pääsyä helpottavien järjestelyjen tarjoamista koskevalla ilmoituksella’ direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 7 kohdan mukaisesti tehtyä ilmoitusta; |
| --- | --- |

c)

’monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään tai organisoituun kaupankäyntijärjestelmään pääsyä helpottavien järjestelyjen tarjoamista koskevalla ilmoituksella’ direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 7 kohdan mukaisesti tehtyä ilmoitusta;

| d) | ’passi-ilmoituksella’ sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevaa passi-ilmoitusta, sivuliikettä koskevaa passi-ilmoitusta, sidonnaisasiamiestä koskevaa passi-ilmoitusta tai monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään tai organisoituun kaupankäyntijärjestelmään pääsyä helpottavien järjestelyjen tarjoamista koskevaa ilmoitusta. |
| --- | --- |

d)

’passi-ilmoituksella’ sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevaa passi-ilmoitusta, sivuliikettä koskevaa passi-ilmoitusta, sidonnaisasiamiestä koskevaa passi-ilmoitusta tai monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään tai organisoituun kaupankäyntijärjestelmään pääsyä helpottavien järjestelyjen tarjoamista koskevaa ilmoitusta.

3 artikla

Sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevaa passi-ilmoitusta sovellettaessa ilmoitettavat tiedot

1.   Sijoituspalveluyritysten on varmistettava, että direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettu sijoituspalveluja ja -toimintaa koskeva passi-ilmoitus sisältää seuraavat tiedot:

| a) | sijoituspalveluyrityksen nimi, osoite ja yhteystiedot sekä sijoituspalveluyrityksessä yhteyshenkilöksi nimetyn henkilön nimi; |
| --- | --- |

a)

sijoituspalveluyrityksen nimi, osoite ja yhteystiedot sekä sijoituspalveluyrityksessä yhteyshenkilöksi nimetyn henkilön nimi;

| b) | toimintaohjelma, joka sisältää seuraavat tietoerät:






  i) | yksityiskohtaiset tiedot vastaanottavassa jäsenvaltiossa tarjottavista sijoituspalveluista, harjoitettavasta sijoitustoiminnasta ja tarjottavista oheispalveluista sekä käytettävistä rahoitusvälineistä; ja |
| --- | --- | --- |

b)

toimintaohjelma, joka sisältää seuraavat tietoerät:

i)

yksityiskohtaiset tiedot vastaanottavassa jäsenvaltiossa tarjottavista sijoituspalveluista, harjoitettavasta sijoitustoiminnasta ja tarjottavista oheispalveluista sekä käytettävistä rahoitusvälineistä; ja

| ii) | vahvistus siitä, aikooko sijoituspalveluyritys käyttää sen kotijäsenvaltioon sijoittautuneita sidonnaisasiamiehiä tarjotakseen palveluja vastaanottavassa jäsenvaltiossa, ja jos näin on, kyseisten sidonnaisasiamiesten nimi, osoite, yhteystiedot ja viimeksi mainittujen toimesta tarjottavat sijoituspalvelut, harjoitettava sijoitustoiminta ja tarjottavat oheispalvelut ja rahoitusvälineet. |
| --- | --- |

ii)

vahvistus siitä, aikooko sijoituspalveluyritys käyttää sen kotijäsenvaltioon sijoittautuneita sidonnaisasiamiehiä tarjotakseen palveluja vastaanottavassa jäsenvaltiossa, ja jos näin on, kyseisten sidonnaisasiamiesten nimi, osoite, yhteystiedot ja viimeksi mainittujen toimesta tarjottavat sijoituspalvelut, harjoitettava sijoitustoiminta ja tarjottavat oheispalvelut ja rahoitusvälineet.

2.   Edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen luottolaitosten, jotka toimittavat direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 5 kohdan mukaisen sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevan passi-ilmoituksen, on varmistettava, että ilmoitus sisältää 1 kohdan a alakohdassa ja b alakohdan ii alakohdassa määritetyt tiedot.

4 artikla

Sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevien tietojen muuttumisen yhteydessä ilmoitettavat tiedot

Sijoituspalveluyritysten ja 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen luottolaitosten on varmistettava, että ilmoitus, jolla direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilmoitetaan tietoihin tulleesta muutoksesta, sisältää yksityiskohtaiset tiedot kaikista alkuperäiseen sijoituspalveluja ja -toimintaa koskevaan passi-ilmoitukseen sisältyviin tietoihin tulleista muutoksista.

5 artikla

Monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään tai organisoituun kaupankäyntijärjestelmään pääsyä helpottavista järjestelyistä ilmoitettavat tiedot

Sijoituspalveluyritysten ja markkinoiden ylläpitäjien, jotka toimittavat direktiivin 2014/65/EU 34 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoituksia monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään tai organisoituun kaupankäyntijärjestelmään pääsyä helpottavista järjestelyistä, on varmistettava, että ilmoitus sisältää seuraavat tiedot:

| a) | sijoituspalveluyrityksen tai markkinoiden ylläpitäjän nimi, osoite ja yhteystiedot sekä sijoituspalveluyrityksessä tai markkinoiden ylläpitäjässä yhteyshenkilöksi nimetyn henkilön nimi; |
| --- | --- |

a)

sijoituspalveluyrityksen tai markkinoiden ylläpitäjän nimi, osoite ja yhteystiedot sekä sijoituspalveluyrityksessä tai markkinoiden ylläpitäjässä yhteyshenkilöksi nimetyn henkilön nimi;

| b) | lyhyt kuvaus käyttöön otettavista asianmukaisista järjestelyistä sekä päivämäärä, josta alkaen kyseisiä järjestelyjä tarjotaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

b)

lyhyt kuvaus käyttöön otettavista asianmukaisista järjestelyistä sekä päivämäärä, josta alkaen kyseisiä järjestelyjä tarjotaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa;

| c) | lyhyt kuvaus monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän tai organisoidun kaupankäyntijärjestelmän liiketoimintamallista, mukaan lukien kaupankäynnin kohteena olevien rahoitusvälineiden tyyppi, osapuolten tyyppi sekä monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän tai organisoidun kaupankäyntijärjestelmän soveltama lähestymistapa etäkäyttäjiin, -jäseniin tai -osapuoliin suuntautuvassa markkinoinnissa. |
| --- | --- |

c)

lyhyt kuvaus monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän tai organisoidun kaupankäyntijärjestelmän liiketoimintamallista, mukaan lukien kaupankäynnin kohteena olevien rahoitusvälineiden tyyppi, osapuolten tyyppi sekä monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän tai organisoidun kaupankäyntijärjestelmän soveltama lähestymistapa etäkäyttäjiin, -jäseniin tai -osapuoliin suuntautuvassa markkinoinnissa.

6 artikla

Sivuliikettä koskevassa passi-ilmoituksessa tai sidonnaisasiamiestä koskevassa passi-ilmoituksessa ilmoitettavat tiedot

1.   Sijoituspalveluyritysten ja 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luottolaitosten on varmistettava, että direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettu sivuliikettä koskeva passi-ilmoitus tai 35 artiklan 7 kohdan mukaisesti toimitettu sidonnaisasiamiestä koskeva passi-ilmoitus sisältää seuraavat tiedot:

| a) | sijoituspalveluyrityksen tai luottolaitoksen nimi, osoite ja yhteystiedot kotijäsenvaltiossa sekä sijoituspalveluyrityksessä tai luottolaitoksessa yhteyshenkilöksi nimetyn henkilön nimi; |
| --- | --- |

a)

sijoituspalveluyrityksen tai luottolaitoksen nimi, osoite ja yhteystiedot kotijäsenvaltiossa sekä sijoituspalveluyrityksessä tai luottolaitoksessa yhteyshenkilöksi nimetyn henkilön nimi;

| b) | vastaanottavassa jäsenvaltiossa olevan sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen nimi, osoite ja yhteystiedot, josta asiakirjoja on mahdollista saada; |
| --- | --- |

b)

vastaanottavassa jäsenvaltiossa olevan sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen nimi, osoite ja yhteystiedot, josta asiakirjoja on mahdollista saada;

| c) | sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen johdosta vastuussa olevien henkilöiden nimet; |
| --- | --- |

c)

sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen johdosta vastuussa olevien henkilöiden nimet;

| d) | sen julkisen rekisterin sähköisen tai muun sijaintipaikan viite, johon sidonnaisasiamies on rekisteröity; ja |
| --- | --- |

d)

sen julkisen rekisterin sähköisen tai muun sijaintipaikan viite, johon sidonnaisasiamies on rekisteröity; ja

| e) | toimintaohjelma. |
| --- | --- |

e)

toimintaohjelma.

2.   Edellä 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun toimintaohjelman on sisällettävä seuraavat tietoerät:

| a) | luettelo tarjottavista sijoituspalveluista, harjoitettavasta sijoitustoiminnasta ja tarjottavista oheispalveluista ja rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

a)

luettelo tarjottavista sijoituspalveluista, harjoitettavasta sijoitustoiminnasta ja tarjottavista oheispalveluista ja rahoitusvälineistä;

| b) | kuvaus, jossa selostetaan, miten sivuliike tai sidonnaisasiamies edistää sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai konsernin strategiaa, sekä esitetään, kuuluuko sijoituspalveluyritys konserniin ja mitkä ovat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen päätoiminnot; |
| --- | --- |

b)

kuvaus, jossa selostetaan, miten sivuliike tai sidonnaisasiamies edistää sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai konsernin strategiaa, sekä esitetään, kuuluuko sijoituspalveluyritys konserniin ja mitkä ovat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen päätoiminnot;

| c) | kuvaus siitä, minkätyyppisten asiakkaiden tai vastapuolten kanssa sivuliike tai sidonnaisasiamies toteuttaa liiketoimia ja miten sijoituspalveluyritys tai luottolaitos hankkii asiakkaita ja vastapuolia ja toteuttaa liiketoimia niiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

kuvaus siitä, minkätyyppisten asiakkaiden tai vastapuolten kanssa sivuliike tai sidonnaisasiamies toteuttaa liiketoimia ja miten sijoituspalveluyritys tai luottolaitos hankkii asiakkaita ja vastapuolia ja toteuttaa liiketoimia niiden kanssa;

| d) | seuraavat tiedot sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen organisaatiorakenteesta:






  i) | toiminnalliset, maantieteelliset ja oikeudelliset raportointisuhteet, jos käytössä on matriisirakenne; |
| --- | --- | --- |

d)

seuraavat tiedot sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen organisaatiorakenteesta:

i)

toiminnalliset, maantieteelliset ja oikeudelliset raportointisuhteet, jos käytössä on matriisirakenne;

| ii) | kuvaus siitä, miten sivuliike tai sidonnaisasiamies liittyy sijoituspalveluyrityksen tai luottolaitoksen yhtiörakenteeseen tai, jos kyseessä on konserniin kuuluva sijoituspalveluyritys tai luottolaitos, konsernin yhtiörakenteeseen; |
| --- | --- |

ii)

kuvaus siitä, miten sivuliike tai sidonnaisasiamies liittyy sijoituspalveluyrityksen tai luottolaitoksen yhtiörakenteeseen tai, jos kyseessä on konserniin kuuluva sijoituspalveluyritys tai luottolaitos, konsernin yhtiörakenteeseen;

| iii) | säännöt, jotka koskevat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen raportointia päätoimipaikkaan; |
| --- | --- |

iii)

säännöt, jotka koskevat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen raportointia päätoimipaikkaan;

| e) | tiedot sivuliikkeessä tai sidonnaisasiamiehessä keskeisiä toimintoja suorittavista henkilöistä, mukaan lukien henkilöt, jotka vastaavat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen päivittäisestä toiminnasta, vaatimusten noudattamisesta ja valitusten käsittelystä; |
| --- | --- |

e)

tiedot sivuliikkeessä tai sidonnaisasiamiehessä keskeisiä toimintoja suorittavista henkilöistä, mukaan lukien henkilöt, jotka vastaavat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen päivittäisestä toiminnasta, vaatimusten noudattamisesta ja valitusten käsittelystä;

| f) | tiedot mahdollisista ulkoistamisjärjestelyistä, jotka ovat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeitä; |
| --- | --- |

f)

tiedot mahdollisista ulkoistamisjärjestelyistä, jotka ovat sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeitä;

| g) | tiivistelmä käyttöön otettavista järjestelmistä ja valvontamenetelmistä, mukaan lukien:






  i) | käyttöön otettavat järjestelyt asiakkaiden varojen ja omaisuuden suojaamiseksi; |
| --- | --- | --- |

g)

tiivistelmä käyttöön otettavista järjestelmistä ja valvontamenetelmistä, mukaan lukien:

i)

käyttöön otettavat järjestelyt asiakkaiden varojen ja omaisuuden suojaamiseksi;

| ii) | järjestelyt liiketoiminnan menettelytapasääntöjen ja muiden velvoitteiden noudattamiseksi, jonka valvonta kuuluu direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 8 kohdan mukaisesti vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vastuulle, sekä mainitun direktiivin 16 artiklan 6 kohdan mukaisen kirjanpidon järjestämiseksi; |
| --- | --- |

ii)

järjestelyt liiketoiminnan menettelytapasääntöjen ja muiden velvoitteiden noudattamiseksi, jonka valvonta kuuluu direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 8 kohdan mukaisesti vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vastuulle, sekä mainitun direktiivin 16 artiklan 6 kohdan mukaisen kirjanpidon järjestämiseksi;

| iii) | henkilöstön valvontaa koskevat sisäiset järjestelyt, joihin on sisällyttävä henkilökohtaisia liiketoimia koskeva valvonta; |
| --- | --- |

iii)

henkilöstön valvontaa koskevat sisäiset järjestelyt, joihin on sisällyttävä henkilökohtaisia liiketoimia koskeva valvonta;

| iv) | järjestelyt rahanpesun torjuntaa koskevien velvoitteiden noudattamiseksi; |
| --- | --- |

iv)

järjestelyt rahanpesun torjuntaa koskevien velvoitteiden noudattamiseksi;

| v) | tiedot valvonnasta, joka koskee ulkoistamisjärjestelyjä ja muita kolmansien osapuolten kanssa tehtyjä järjestelyjä, jotka liittyvät sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen tarjoamiin sijoituspalveluihin tai harjoittamaan toimintaan; |
| --- | --- |

v)

tiedot valvonnasta, joka koskee ulkoistamisjärjestelyjä ja muita kolmansien osapuolten kanssa tehtyjä järjestelyjä, jotka liittyvät sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen tarjoamiin sijoituspalveluihin tai harjoittamaan toimintaan;

| vi) | sen hyväksytyn korvausjärjestelmän nimi, osoite ja yhteystiedot, johon sijoituspalveluyritys tai luottolaitos kuuluu; |
| --- | --- |

vi)

sen hyväksytyn korvausjärjestelmän nimi, osoite ja yhteystiedot, johon sijoituspalveluyritys tai luottolaitos kuuluu;

| h) | tulos- ja kassavirtaennusteet ensimmäisten kolmenkymmenenkuuden kuukauden osalta. |
| --- | --- |

h)

tulos- ja kassavirtaennusteet ensimmäisten kolmenkymmenenkuuden kuukauden osalta.

3.   Kun vastaanottavaan jäsenvaltioon on määrä perustaa sivuliike, joka aikoo käyttää sidonnaisasiamiehiä kyseisessä jäsenvaltiossa direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun toimintaohjelman on sisällettävä myös kunkin tällaisen sidonnaisasiamiehen nimi-, osoite- ja yhteystiedot.

7 artikla

Sivuliikkeen tai sidonnaisasiamiehen tietojen muuttumisen yhteydessä ilmoitettavat tiedot

1.   Sijoituspalveluyritysten ja 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luottolaitosten on varmistettava, että ilmoitus, jolla direktiivin 2014/65/EU 35 artiklan 10 kohdan mukaisesti ilmoitetaan tietoihin tulleesta muutoksesta, sisältää yksityiskohtaiset tiedot kaikista alkuperäiseen sivuliikettä koskevaan passi-ilmoitukseen tai sidonnaisasiamiestä koskevaan passi-ilmoitukseen sisältyviin tietoihin tulleista muutoksista.

2.   Sijoituspalveluyritysten ja 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luottolaitosten on varmistettava, että sivuliikettä koskevaan passi-ilmoitukseen ja sidonnaisasiamiestä koskevaan passi-ilmoitukseen tulevat muutokset, jotka koskevat sivuliikkeen toiminnan lopettamista tai sidonnaisasiamiehen käytön lopettamista, sisältävät seuraavat tiedot:

| a) | sivuliikkeen toiminnan tai sidonnaisasiamiehen käytön lopettamisprosessista vastuussa olevan henkilön tai henkilöiden nimi; |
| --- | --- |

a)

sivuliikkeen toiminnan tai sidonnaisasiamiehen käytön lopettamisprosessista vastuussa olevan henkilön tai henkilöiden nimi;

| b) | suunnitellun lopettamisen aikataulu; |
| --- | --- |

b)

suunnitellun lopettamisen aikataulu;

| c) | liiketoiminnan lakkauttamista koskevat tiedot ja ehdotetut menettelyt, mukaan lukien tiedot siitä, miten on määrä suojata asiakkaiden edut, ratkaista valitukset ja suorittaa mahdolliset maksamattomat velat. |
| --- | --- |

c)

liiketoiminnan lakkauttamista koskevat tiedot ja ehdotetut menettelyt, mukaan lukien tiedot siitä, miten on määrä suojata asiakkaiden edut, ratkaista valitukset ja suorittaa mahdolliset maksamattomat velat.

8 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan direktiivin 2014/65/EU 93 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ensiksi mainitusta päivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1019,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

MENETTELY

1.   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani tutkimuksen vireille 31 päivänä maaliskuuta 2016 (2), kun European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 15 päivänä helmikuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus betoniteräksen kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani tutkimuksen vireille 31 päivänä maaliskuuta 2016 (2), kun European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 15 päivänä helmikuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus betoniteräksen kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia.

2

| (2) | Euroopan komissio otti 20 päivänä joulukuuta 2016 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2303 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta, jäljempänä ’Valko-Venäjä’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen tuonnissa. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan komissio otti 20 päivänä joulukuuta 2016 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2303 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta, jäljempänä ’Valko-Venäjä’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen tuonnissa.

3

2.   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (3) | Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella väliaikainen polkumyyntitulli otettiin käyttöön, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, valituksen tekijä ja ainoa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja esittivät kirjallisia huomautuksia alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(3)

Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella väliaikainen polkumyyntitulli otettiin käyttöön, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, valituksen tekijä ja ainoa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja esittivät kirjallisia huomautuksia alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

| (4) | Kuulemisia järjestettiin valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan sekä unionin tuottajien kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Kuulemisia järjestettiin valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan sekä unionin tuottajien kanssa.

| (5) | Komissio tutki asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset ja muutti tarvittaessa alustavia päätelmiä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio tutki asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset ja muutti tarvittaessa alustavia päätelmiä.

| (6) | Jotta voitiin todentaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124 ja 133 kappaleessa mainitut kyselyvastaukset, joita ei ollut todennettu menettelyn alustavassa vaiheessa, seuraavien osapuolten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynnit:






  a) | Etuyhteydetön tuoja unionissa:






  — | Duferco Deutschland GmbH, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Jotta voitiin todentaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124 ja 133 kappaleessa mainitut kyselyvastaukset, joita ei ollut todennettu menettelyn alustavassa vaiheessa, seuraavien osapuolten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynnit:

a)

Etuyhteydetön tuoja unionissa:

—

Duferco Deutschland GmbH, Saksa

| b) | Unionin käyttäjät:






  — | ATG Deutschland GmbH, Saksa |
| --- | --- | --- |

b)

Unionin käyttäjät:

—

ATG Deutschland GmbH, Saksa

| — | Tilts Ltd., Latvia |
| --- | --- |

—

Tilts Ltd., Latvia

| (7) | Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin betoniteräksen tuonnissa, jäljempänä ’lopulliset päätelmät’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia lopullisista päätelmistä. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan johdanto-osan 18–24 kappaleessa esitettyjen päätelmien pohjalta komissio analysoi vahinkoindikaattoreita, lukuun ottamatta Italian markkinoita koskevia tietoja, mistä ilmoitettiin kaikille osapuolille, jäljempänä ’täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin tämän jälkeen määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa täydentävistä päätelmistä. Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin betoniteräksen tuonnissa, jäljempänä ’lopulliset päätelmät’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia lopullisista päätelmistä. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan johdanto-osan 18–24 kappaleessa esitettyjen päätelmien pohjalta komissio analysoi vahinkoindikaattoreita, lukuun ottamatta Italian markkinoita koskevia tietoja, mistä ilmoitettiin kaikille osapuolille, jäljempänä ’täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin tämän jälkeen määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa täydentävistä päätelmistä. Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.

3.   Otanta

Otanta

| (8) | Koska otantamenetelmästä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–10 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(8)

Koska otantamenetelmästä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–10 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa.

4.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (9) | Koska tutkimusajanjaksoa ja tarkastelujaksoa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa vahvistetut jaksot voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(9)

Koska tutkimusajanjaksoa ja tarkastelujaksoa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa vahvistetut jaksot voidaan vahvistaa.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (10) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 ja 16 kappaleessa esitetään, tutkimuksen kohteena oleva tuote määriteltiin seuraavasti; Valko-Venäjältä peräisin olevat betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, kuitenkin myös tangot, joita on valssauksen jälkeen kierretty, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95, jäljempänä ’betoniteräs’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tähän eivät sisälly väsymiskestävyydeltään hyvät raudasta tai teräksestä valmistetut betonin raudoituksessa käytettävät tangot. |
| --- | --- |

(10)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 ja 16 kappaleessa esitetään, tutkimuksen kohteena oleva tuote määriteltiin seuraavasti; Valko-Venäjältä peräisin olevat betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, kuitenkin myös tangot, joita on valssauksen jälkeen kierretty, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95, jäljempänä ’betoniteräs’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tähän eivät sisälly väsymiskestävyydeltään hyvät raudasta tai teräksestä valmistetut betonin raudoituksessa käytettävät tangot.

| (11) | Jo tutkimuksen väliaikaisessa vaiheessa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että valituksen tuotemääritelmä (kaksi CN-koodia) ja vireillepanoilmoituksen tuotemääritelmä (yhdeksän CN-koodia) eivät vastaa toisiaan. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tältä osin annettujen selvitysten jälkeen valkovenäläinen viejä muutti väitteensä luonnetta ja pyysi tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaukseen lisättäväksi uutta virkettä, jotta selvitetään, että pyöreät tangot ja muut tankotyypit, joissa ei ole syvennyksiä, harjoja tai muita muotopoikkeamia ja jotka myös kuuluvat seitsemän muun CN-koodin piiriin, eivät sisälly tarkasteltavana olevaan tuotteeseen |
| --- | --- |

(11)

Jo tutkimuksen väliaikaisessa vaiheessa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että valituksen tuotemääritelmä (kaksi CN-koodia) ja vireillepanoilmoituksen tuotemääritelmä (yhdeksän CN-koodia) eivät vastaa toisiaan. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tältä osin annettujen selvitysten jälkeen valkovenäläinen viejä muutti väitteensä luonnetta ja pyysi tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaukseen lisättäväksi uutta virkettä, jotta selvitetään, että pyöreät tangot ja muut tankotyypit, joissa ei ole syvennyksiä, harjoja tai muita muotopoikkeamia ja jotka myös kuuluvat seitsemän muun CN-koodin piiriin, eivät sisälly tarkasteltavana olevaan tuotteeseen

| (12) | Toisaalta toisin kuin valkovenäläinen yritys väitti, valituksen tekijä katsoi, että pyöreät tangot ja muut tankotyypit, joissa ei ole muotopoikkeamia, olisi sisällytettävä tuotteen piiriin. |
| --- | --- |

(12)

Toisaalta toisin kuin valkovenäläinen yritys väitti, valituksen tekijä katsoi, että pyöreät tangot ja muut tankotyypit, joissa ei ole muotopoikkeamia, olisi sisällytettävä tuotteen piiriin.

| (13) | Tarkasteltuaan asiaa huolellisesti komissio päätteli, että valituksessa ja vireillepanoilmoituksessa annettu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän kuvaileva osuus ei selvästikään kata pyöreitä tankoja ja tankoja, joissa ei ole muotopoikkeamia, joten tällaiset tangot jäävät tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Kaikki polkumyyntilaskelmia ja vahinkoanalyysia varten kerätyt tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat tiedot eivät lisäksi sisältäneet tietoja, jotka koskevat pyöreitä tankoja tai tankoja, joissa ei ole muotopoikkeamia. Tämän vuoksi tuotemääritelmässä olisi selvennettävä, että pyöreät tangot ja tangot, joissa ei ole muotopoikkeamia, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Näin ollen komissio hyväksyy valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan ehdottamat muutokset tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaukseen. Tämän arvioinnin aikana komissio varmisti, että CN-koodit ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 koskevat yksinomaan pyöreitä tankoja ja tankoja, joissa ei ole muotopoikkeamia, ja näin ollen se poisti niitä koskevan viittauksen tuotteen määritelmästä. Komissio pani lisäksi merkille, että tällaiset tangot oli virheellisesti sisällytetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62, 63, 65 ja 103 kappaleessa esitettyihin tietoihin (unionin kulutus, tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus, tuontihinnat ja tuonti kolmansista maista), ja tämän vuoksi näitä tietoja tarkistettiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltuaan asiaa huolellisesti komissio päätteli, että valituksessa ja vireillepanoilmoituksessa annettu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän kuvaileva osuus ei selvästikään kata pyöreitä tankoja ja tankoja, joissa ei ole muotopoikkeamia, joten tällaiset tangot jäävät tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Kaikki polkumyyntilaskelmia ja vahinkoanalyysia varten kerätyt tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat tiedot eivät lisäksi sisältäneet tietoja, jotka koskevat pyöreitä tankoja tai tankoja, joissa ei ole muotopoikkeamia. Tämän vuoksi tuotemääritelmässä olisi selvennettävä, että pyöreät tangot ja tangot, joissa ei ole muotopoikkeamia, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Näin ollen komissio hyväksyy valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan ehdottamat muutokset tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaukseen. Tämän arvioinnin aikana komissio varmisti, että CN-koodit ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 koskevat yksinomaan pyöreitä tankoja ja tankoja, joissa ei ole muotopoikkeamia, ja näin ollen se poisti niitä koskevan viittauksen tuotteen määritelmästä. Komissio pani lisäksi merkille, että tällaiset tangot oli virheellisesti sisällytetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62, 63, 65 ja 103 kappaleessa esitettyihin tietoihin (unionin kulutus, tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus, tuontihinnat ja tuonti kolmansista maista), ja tämän vuoksi näitä tietoja tarkistettiin vastaavasti.

| (14) | Edellä esitetyn huomioon ottaen komissio selkeyttää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää seuraavasti:

  ”Tarkasteltavana ovat tietyt Valko-Venäjältä peräisin olevat betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, valssauksen jälkeen kierretyt tai kiertämättömät, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Väsymiskestävyydeltään hyvät betonin raudoituksessa käytettävät tangot raudasta tai teräksestä sekä muut pitkät tuotteet, kuten pyöreät tangot, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.” |
| --- | --- |

(14)

Edellä esitetyn huomioon ottaen komissio selkeyttää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää seuraavasti:

”Tarkasteltavana ovat tietyt Valko-Venäjältä peräisin olevat betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, valssauksen jälkeen kierretyt tai kiertämättömät, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Väsymiskestävyydeltään hyvät betonin raudoituksessa käytettävät tangot raudasta tai teräksestä sekä muut pitkät tuotteet, kuten pyöreät tangot, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.”

C.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

| (15) | Koska polkumyyntilaskelman yksityiskohdista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19–55 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(15)

Koska polkumyyntilaskelman yksityiskohdista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19–55 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa.

D.   UNIONIN TUOTANNONALA

UNIONIN TUOTANNONALA

| (16) | Koska unionin tuotannonalasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56–59 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(16)

Koska unionin tuotannonalasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56–59 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa.

E.   VAHINKO

VAHINKO

| (17) | Kuten (13) ja (14) kappaleessa mainitaan, pyöreät tangot ja tangot, joissa ei ole muotopoikkeamia, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Nämä tuotteet luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 99 71 ja 7214 99 79. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62, 63 ja 65 kappaleessa esitetyt tiedot on tarkistettu seuraavasti: |
| --- | --- |

(17)

Kuten (13) ja (14) kappaleessa mainitaan, pyöreät tangot ja tangot, joissa ei ole muotopoikkeamia, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Nämä tuotteet luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 99 71 ja 7214 99 79. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62, 63 ja 65 kappaleessa esitetyt tiedot on tarkistettu seuraavasti:

1.   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 9 308 774 | 8 628 127 | 9 239 505 | 9 544 273 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 93 | 99 | 103 |

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

9 308 774

8 628 127

9 239 505

9 544 273

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

93

93

99

99

103

103

2.   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 159 395 | 140 970 | 236 109 | 457 755 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 88 | 148 | 287 |
| Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%) | 1,8 | 1,6 | 2,6 | 4,8 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 95 | 149 | 280 |
| Tuontihinnat |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 495 | 463 | 436 | 372 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 93 | 88 | 75 |

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

159 395

140 970

236 109

457 755

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

88

88

148

148

287

287

Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%)

1,8

1,6

2,6

4,8

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

95

95

149

149

280

280

Tuontihinnat

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

495

463

436

372

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

93

93

88

88

75

75

| (18) | Edellä esitettyjen lukujen oikaisulla ei ollut mitään vaikutusta vahinkoa koskevaan arvioon. Todetut suuntaukset olivat itse asiassa samat, ja näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62–66 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(18)

Edellä esitettyjen lukujen oikaisulla ei ollut mitään vaikutusta vahinkoa koskevaan arvioon. Todetut suuntaukset olivat itse asiassa samat, ja näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62–66 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3.   Unionin tuotannonalan tiettyjen vahinkoa koskevien tietojen hintasopimuksesta johtuva epäluotettavuus

Unionin tuotannonalan tiettyjen vahinkoa koskevien tietojen hintasopimuksesta johtuva epäluotettavuus

| (19) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132 kappaleessa kuvataan, valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja yksi otokseen kuulumaton unionin tuoja toivat esiin väitteen unionin tuottajien välisestä hintasopimuksesta, joka olisi tehnyt vahinkoa koskevat tiedot epäluotettaviksi. Valkovenäläinen yritys tarkensi edelleen tätä väitettä alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa. Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, että Italian kilpailuviranomainen (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, jäljempänä ’AGCM’) oli parhaillaan tekemässä tutkimusta tietyistä Pohjois-Italiassa sijaitsevista yrityksistä. Yksi kyseisistä yrityksistä sisältyy nyt käsillä olevassa polkumyyntitutkimuksessa unionin tuottajista koostuvaan otantaan. |
| --- | --- |

(19)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132 kappaleessa kuvataan, valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja yksi otokseen kuulumaton unionin tuoja toivat esiin väitteen unionin tuottajien välisestä hintasopimuksesta, joka olisi tehnyt vahinkoa koskevat tiedot epäluotettaviksi. Valkovenäläinen yritys tarkensi edelleen tätä väitettä alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa. Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, että Italian kilpailuviranomainen (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, jäljempänä ’AGCM’) oli parhaillaan tekemässä tutkimusta tietyistä Pohjois-Italiassa sijaitsevista yrityksistä. Yksi kyseisistä yrityksistä sisältyy nyt käsillä olevassa polkumyyntitutkimuksessa unionin tuottajista koostuvaan otantaan.

| (20) | Tämän väitteen esittämisen jälkeen komissio pyysi asiaankuuluvia tietoja AGCM:ltä, jotta se voisi arvioida, vaikuttavatko nämä tiedot unionin tuotannonalan vahinkoa koskevien tietojen luotettavuuteen nyt käsillä olevassa polkumyyntitutkimuksessa ja missä määrin tällaista mahdollista vaikutusta on. |
| --- | --- |

(20)

Tämän väitteen esittämisen jälkeen komissio pyysi asiaankuuluvia tietoja AGCM:ltä, jotta se voisi arvioida, vaikuttavatko nämä tiedot unionin tuotannonalan vahinkoa koskevien tietojen luotettavuuteen nyt käsillä olevassa polkumyyntitutkimuksessa ja missä määrin tällaista mahdollista vaikutusta on.

| (21) | Oikeuskäytäntönä on, että tilanteissa, joissa on käynnissä kilpailun vastaista toimintaa koskeva kansallisen kilpailuviranomaisen tutkimus, komission on tarkasteltava, onko unionin tuotannonala tällaisella toiminnalla osaltaan aiheuttanut koituneen vahingon ja määritettävä, että vahinko, johon se pohjaa päätelmänsä, ei ole aiheutunut kilpailun vastaisesta toiminnasta. Komission ei tällaisessa tilanteessa tarvitse odottaa, että toimivaltaisen kansallisen viranomaisen tutkimus saadaan päätökseen, vaan sen on pyydettävä asiaankuuluvat tiedot osapuolilta ja tarvittaessa kansallisilta viranomaisilta polkumyyntitutkimuksia koskevien menettelysääntöjen mukaisesti ja arvioitava tällaiset tiedot (4). |
| --- | --- |

(21)

Oikeuskäytäntönä on, että tilanteissa, joissa on käynnissä kilpailun vastaista toimintaa koskeva kansallisen kilpailuviranomaisen tutkimus, komission on tarkasteltava, onko unionin tuotannonala tällaisella toiminnalla osaltaan aiheuttanut koituneen vahingon ja määritettävä, että vahinko, johon se pohjaa päätelmänsä, ei ole aiheutunut kilpailun vastaisesta toiminnasta. Komission ei tällaisessa tilanteessa tarvitse odottaa, että toimivaltaisen kansallisen viranomaisen tutkimus saadaan päätökseen, vaan sen on pyydettävä asiaankuuluvat tiedot osapuolilta ja tarvittaessa kansallisilta viranomaisilta polkumyyntitutkimuksia koskevien menettelysääntöjen mukaisesti ja arvioitava tällaiset tiedot (4).

4

| (22) | Perusasetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön jälkeen AGCM ilmoitti komissiolle, että se pani 21 päivänä lokakuuta 2015 vireille SEUT-sopimuksen 101 artiklan väitettyä rikkomista koskevan virallisen tutkimuksen kuuden italialaisen betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen ja hitsatun verkon tuottajan osalta (5). Yksi näistä yrityksistä on nyt käsillä olevassa polkumyyntitutkimuksessa otokseen valittu italialainen tuottaja. AGCM laajensi syyskuussa 2016 menettelyä siten, että tutkimus koskee myös kahta muuta italialaista tuottajaa. Tarkasteltuaan kaikkia saatavilla olevia tietoja perinpohjaisesti AGCM antoi väitetiedoksiannon, joka ilmoitettiin kyseisille yrityksille 18 päivänä tammikuuta 2017. Tutkimuksen kohteena oleva kilpailunvastainen toiminta koskee väitettyä kahdeksan italialaisen yrityksen välistä tietojenvaihtoa ja salaista hintayhteistyötä, joka voi käsittää useita vaiheita niiden toiminnan arvoketjussa panosten hankkimisesta tuotantokapasiteetin ja todellisen tuotannon tasoihin ja tuotannon myyntiin asti ja jota olisi tapahtunut vuosina 2010–2016. Kyseiset maantieteelliset markkinat määriteltiin niiden tarjonnan ja kysynnän ominaispiirteiden vuoksi kansallisiksi markkinoiksi tutkimuksen vireillepanoa koskevassa virallisessa päätöksessä. |
| --- | --- |

(22)

Perusasetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön jälkeen AGCM ilmoitti komissiolle, että se pani 21 päivänä lokakuuta 2015 vireille SEUT-sopimuksen 101 artiklan väitettyä rikkomista koskevan virallisen tutkimuksen kuuden italialaisen betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen ja hitsatun verkon tuottajan osalta (5). Yksi näistä yrityksistä on nyt käsillä olevassa polkumyyntitutkimuksessa otokseen valittu italialainen tuottaja. AGCM laajensi syyskuussa 2016 menettelyä siten, että tutkimus koskee myös kahta muuta italialaista tuottajaa. Tarkasteltuaan kaikkia saatavilla olevia tietoja perinpohjaisesti AGCM antoi väitetiedoksiannon, joka ilmoitettiin kyseisille yrityksille 18 päivänä tammikuuta 2017. Tutkimuksen kohteena oleva kilpailunvastainen toiminta koskee väitettyä kahdeksan italialaisen yrityksen välistä tietojenvaihtoa ja salaista hintayhteistyötä, joka voi käsittää useita vaiheita niiden toiminnan arvoketjussa panosten hankkimisesta tuotantokapasiteetin ja todellisen tuotannon tasoihin ja tuotannon myyntiin asti ja jota olisi tapahtunut vuosina 2010–2016. Kyseiset maantieteelliset markkinat määriteltiin niiden tarjonnan ja kysynnän ominaispiirteiden vuoksi kansallisiksi markkinoiksi tutkimuksen vireillepanoa koskevassa virallisessa päätöksessä.

5

| (23) | AGCM:n toimittamat tiedot osoittavat, että tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote eli betoniteräs on osittain sama kuin kilpailusääntöjen rikkomista koskevan tutkimuksen kohteena olevat tuotteet ja että väitetty kartelli oli voimassa koko tutkimusajanjakson ajan. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että otokseen valitun italialaisen tuottajan tiedot eivät ole luotettavia vahingon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(23)

AGCM:n toimittamat tiedot osoittavat, että tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote eli betoniteräs on osittain sama kuin kilpailusääntöjen rikkomista koskevan tutkimuksen kohteena olevat tuotteet ja että väitetty kartelli oli voimassa koko tutkimusajanjakson ajan. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että otokseen valitun italialaisen tuottajan tiedot eivät ole luotettavia vahingon määrittämistä varten.

| (24) | Tämän vuoksi komissio on tutkinut tarkasteltavana olevan tuonnin osalta kulutusta, tuonnin määrää ja markkinaosuutta unionissa sekä makro- ja mikrotaloudellisia vahinkoindikaattoreita ottamatta huomioon Italian markkinoita koskevia tietoja. Avoimuuden vuoksi kyseiset luvut ilman italialaisia yrityksiä esitetään jäljempänä.






  a) | Unionin kulutus | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 7 400 363 | 7 241 202 | 7 917 877 | 8 149 861 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 98 | 107 | 110 |

(24)

Tämän vuoksi komissio on tutkinut tarkasteltavana olevan tuonnin osalta kulutusta, tuonnin määrää ja markkinaosuutta unionissa sekä makro- ja mikrotaloudellisia vahinkoindikaattoreita ottamatta huomioon Italian markkinoita koskevia tietoja. Avoimuuden vuoksi kyseiset luvut ilman italialaisia yrityksiä esitetään jäljempänä.

a)

Unionin kulutus

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

7 400 363

7 241 202

7 917 877

8 149 861

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

98

98

107

107

110

110

| b) | Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 159 395 | 140 970 | 236 109 | 457 755 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 88 | 148 | 287 |
| Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%) | 2,2 | 1,9 | 3,0 | 5,6 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 90 | 138 | 261 |

b)

Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

159 395

140 970

236 109

457 755

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

88

88

148

148

287

287

Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%)

2,2

1,9

3,0

5,6

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

90

90

138

138

261

261

| (25) | Makrotaloudelliset indikaattorit (taulukot)






  a) | Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 10 108 006 | 9 652 130 | 10 283 598 | 9 605 712 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 95 | 102 | 95 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 13 850 553 | 14 047 161 | 14 173 253 | 13 910 700 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 73 | 69 | 73 | 69 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 94 | 99 | 95 |

(25)

Makrotaloudelliset indikaattorit (taulukot)

a)

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

10 108 006

9 652 130

10 283 598

9 605 712

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

95

95

102

102

95

95

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

13 850 553

14 047 161

14 173 253

13 910 700

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Kapasiteetin käyttöaste (%)

73

69

73

69

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

94

94

99

99

95

95

| b) | Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömän myynnin määrä (tonnia) | 6 358 083 | 6 177 049 | 6 232 069 | 6 229 333 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Etuyhteydettömän myynnin markkinaosuus (%) | 86 | 85 | 79 | 76 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 99 | 92 | 89 |
| Etuyhteydellisen myynnin määrä (tonnia) | 355 888 | 361 542 | 730 267 | 625 858 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 102 | 205 | 176 |
| Etuyhteydellisen myynnin markkinaosuus (%) | 5 | 5 | 9 | 8 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 104 | 192 | 160 |

b)

Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömän myynnin määrä (tonnia)

6 358 083

6 177 049

6 232 069

6 229 333

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Etuyhteydettömän myynnin markkinaosuus (%)

86

85

79

76

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

99

99

92

92

89

89

Etuyhteydellisen myynnin määrä (tonnia)

355 888

361 542

730 267

625 858

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

102

102

205

205

176

176

Etuyhteydellisen myynnin markkinaosuus (%)

5

5

9

8

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

104

104

192

192

160

160

| c) | Työllisyys ja tuottavuus | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 4 314 | 4 103 | 4 278 | 4 189 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 95 | 99 | 97 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 2 343 | 2 353 | 2 404 | 2 293 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 98 |

c)

Työllisyys ja tuottavuus

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

4 314

4 103

4 278

4 189

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

95

95

99

99

97

97

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

2 343

2 353

2 404

2 293

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

98

98

| (26) | Mikrotaloudelliset indikaattorit (taulukot – luottamuksellisuussyistä indeksoitu)






  a) | Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni) | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 93 | 89 | 78 |
| Myytyjen tavaroiden yksikkökohtaiset kustannukset (euroa/tonni) | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 81 |

(26)

Mikrotaloudelliset indikaattorit (taulukot – luottamuksellisuussyistä indeksoitu)

a)

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni)

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

93

93

89

89

78

78

Myytyjen tavaroiden yksikkökohtaiset kustannukset (euroa/tonni)

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

81

81

| b) | Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | – 593 | – 435 | – 603 |
| Kassavirta (euroa) | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 35 | 51 | 14 |
| Investoinnit (euroa) | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 83 | 79 | 72 |
| Investointien tuotto | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | – 606 | – 500 | – 645 |

b)

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

– 593

– 593

– 435

– 435

– 603

– 603

Kassavirta (euroa)

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

35

35

51

51

14

14

Investoinnit (euroa)

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

83

83

79

79

72

72

Investointien tuotto

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

– 606

– 606

– 500

– 500

– 645

– 645

| c) | Varastot | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 85 | 106 | 73 |

c)

Varastot

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

85

85

106

106

73

73

| d) | Työvoimakustannukset | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | | | | |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 103 |

d)

Työvoimakustannukset

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

103

103

| (27) | Tältä pohjalta komissio toteaa, että vahinkoindikaattoreiden kehitys ilman Italiaa koskevia tietoja on käytännössä sama kuin koko unionin markkinoilla Italia mukaan luettuna. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että Italian markkinoita koskevien tietojen jäätyä vahinkoanalyysin ulkopuolelle unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen sellainen, jossa esiintyi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(27)

Tältä pohjalta komissio toteaa, että vahinkoindikaattoreiden kehitys ilman Italiaa koskevia tietoja on käytännössä sama kuin koko unionin markkinoilla Italia mukaan luettuna. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että Italian markkinoita koskevien tietojen jäätyä vahinkoanalyysin ulkopuolelle unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen sellainen, jossa esiintyi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (28) | Hintojen alittavuuden osalta komissio panee ensinnäkin merkille, että alustavassa vaiheessa hintojen alittavuuden marginaaliksi oli todettu 4,5 prosenttia. Komissio on tarkastellut uudelleen hinnan alittavuuden esiintymistä edellä 19–23 kappaleessa esitettyjen päätelmien pohjalta. Alittavuus määritetään käyttämällä otokseen valittujen yritysten tietoja. Näin ollen komissio on sulkenut pois hinnan alittavuutta koskevista laskelmista tiedot, jotka koskevat otokseen kuuluvaa italialaista tuottajaa. Hintojen alittavuuden marginaali, joka perustuu kaikkiin otokseen valittuihin yrityksiin lukuun ottamatta kyseistä italialaista yritystä, on edelleen merkittävällä tasolla eli 4,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(28)

Hintojen alittavuuden osalta komissio panee ensinnäkin merkille, että alustavassa vaiheessa hintojen alittavuuden marginaaliksi oli todettu 4,5 prosenttia. Komissio on tarkastellut uudelleen hinnan alittavuuden esiintymistä edellä 19–23 kappaleessa esitettyjen päätelmien pohjalta. Alittavuus määritetään käyttämällä otokseen valittujen yritysten tietoja. Näin ollen komissio on sulkenut pois hinnan alittavuutta koskevista laskelmista tiedot, jotka koskevat otokseen kuuluvaa italialaista tuottajaa. Hintojen alittavuuden marginaali, joka perustuu kaikkiin otokseen valittuihin yrityksiin lukuun ottamatta kyseistä italialaista yritystä, on edelleen merkittävällä tasolla eli 4,4 prosenttia.

| (29) | Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että hintojen alittavuutta (ja viitehinnan alittavuutta) koskevia laskelmia ei pitäisi tehdä vertailemalla otokseen valittujen unionin tuottajien kaikkien liiketoimien hintoja vaan ainoastaan vertailemalla niitä, joissa esiintyy valkovenäläisen tuonnin kilpailua. Hintojen alittavuutta koskevissa laskelmissa on yleensä perustana polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin sekä unionin tuotannonalan kaikki vertailukelpoinen myynti. Käsillä olevan tapauksen erityisolosuhteiden ja tarkasteltavana olevan tuotteen erityisominaisuuksien vuoksi komissio on kuitenkin laskenut hintojen alittavuuden marginaalin rajoittamalla tarkastelun niihin jäsenvaltioihin, joissa valkovenäläisiä tuotteita ensiksi myytiin eli Alankomaihin, Saksaan, Puolaan ja Liettuaan. Tämä lähestymistapa perustuu varovaiseen oletukseen, jonka mukaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama välitön ja suora paine unionin myyntihintoihin esiintyi ensimmäiseksi näissä jäsenvaltioissa. Kaikki myöhemmin ilmennyt vaikutuksen siirtyminen muihin jäsenvaltioihin on näin ollen tarkoituksellisesti jätetty huomiotta. Tämän mukaisesti verrattiin Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin asianmukaisesti oikaistuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja otokseen valittujen unionin tuottajien, lukuun ottamatta Italiassa sijaitsevaa tuottajaa, vastaaviin myyntihintoihin jotka oli veloitettu etuyhteydettömiltä asiakkailta niillä alueilla, joilla esiintyi suoraa kilpailua valkovenäläisten tuotteiden kanssa. Tämän tuloksena saatiin hintojen alittavuuden marginaali, joka oli 2,8 prosenttia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa vahvistetun 4,5 prosentin sijaan. |
| --- | --- |

(29)

Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että hintojen alittavuutta (ja viitehinnan alittavuutta) koskevia laskelmia ei pitäisi tehdä vertailemalla otokseen valittujen unionin tuottajien kaikkien liiketoimien hintoja vaan ainoastaan vertailemalla niitä, joissa esiintyy valkovenäläisen tuonnin kilpailua. Hintojen alittavuutta koskevissa laskelmissa on yleensä perustana polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin sekä unionin tuotannonalan kaikki vertailukelpoinen myynti. Käsillä olevan tapauksen erityisolosuhteiden ja tarkasteltavana olevan tuotteen erityisominaisuuksien vuoksi komissio on kuitenkin laskenut hintojen alittavuuden marginaalin rajoittamalla tarkastelun niihin jäsenvaltioihin, joissa valkovenäläisiä tuotteita ensiksi myytiin eli Alankomaihin, Saksaan, Puolaan ja Liettuaan. Tämä lähestymistapa perustuu varovaiseen oletukseen, jonka mukaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama välitön ja suora paine unionin myyntihintoihin esiintyi ensimmäiseksi näissä jäsenvaltioissa. Kaikki myöhemmin ilmennyt vaikutuksen siirtyminen muihin jäsenvaltioihin on näin ollen tarkoituksellisesti jätetty huomiotta. Tämän mukaisesti verrattiin Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin asianmukaisesti oikaistuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja otokseen valittujen unionin tuottajien, lukuun ottamatta Italiassa sijaitsevaa tuottajaa, vastaaviin myyntihintoihin jotka oli veloitettu etuyhteydettömiltä asiakkailta niillä alueilla, joilla esiintyi suoraa kilpailua valkovenäläisten tuotteiden kanssa. Tämän tuloksena saatiin hintojen alittavuuden marginaali, joka oli 2,8 prosenttia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa vahvistetun 4,5 prosentin sijaan.

| (30) | Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana olevaa tuotetta voidaan pitää perushyödykkeenä, joka on hyvin hintaherkkä. Tämän vuoksi päätellään, että myös 2,8 prosentin hintojen alittavuuden marginaali on merkittävä ja riittää aiheuttamaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 83, 84 ja 98 kappaleessa selvitettyä hintojen alenemista. |
| --- | --- |

(30)

Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana olevaa tuotetta voidaan pitää perushyödykkeenä, joka on hyvin hintaherkkä. Tämän vuoksi päätellään, että myös 2,8 prosentin hintojen alittavuuden marginaali on merkittävä ja riittää aiheuttamaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 83, 84 ja 98 kappaleessa selvitettyä hintojen alenemista.

| (31) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että edellä 19–23 kappaleessa esitetyillä päätelmillä olisi todennäköisesti heijastusvaikutuksia myös muihin jäsenvaltioihin, erityisesti Ranskaan, jossa yhden italialaisten tuottajan emoyhtiöllä on vahvassa markkina-asemassa oleva tytäryhtiö. Mitä tulee väitettyyn kilpailunvastaiseen toimintaan Italiassa, AGCM on määritellyt merkitykselliset maantieteelliset markkinat kansallisiksi. Lisäksi 19–23 kappaleessa tiivistettynä esitetty näyttö ei itsessään tue tällaista väitettä. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(31)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että edellä 19–23 kappaleessa esitetyillä päätelmillä olisi todennäköisesti heijastusvaikutuksia myös muihin jäsenvaltioihin, erityisesti Ranskaan, jossa yhden italialaisten tuottajan emoyhtiöllä on vahvassa markkina-asemassa oleva tytäryhtiö. Mitä tulee väitettyyn kilpailunvastaiseen toimintaan Italiassa, AGCM on määritellyt merkitykselliset maantieteelliset markkinat kansallisiksi. Lisäksi 19–23 kappaleessa tiivistettynä esitetty näyttö ei itsessään tue tällaista väitettä. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

4.   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (32) | Koska unionin tuotannonalan vahingosta ei esitetty lisähuomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70–95 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(32)

Koska unionin tuotannonalan vahingosta ei esitetty lisähuomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70–95 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa.

F.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

1.   Polkumyyntituonnin vaikutukset

Polkumyyntituonnin vaikutukset

| (33) | Koska polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–100 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(33)

Koska polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–100 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

2.   Muiden tekijöiden vaikutus

Muiden tekijöiden vaikutus

2.1   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (34) | Koska unionin tuotannonalan vientituloksesta ei esitetty mitään huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty päätelmä voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(34)

Koska unionin tuotannonalan vientituloksesta ei esitetty mitään huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa esitetty päätelmä voidaan vahvistaa.

2.2   Myynti etuyhteydessä oleville osapuolille

Myynti etuyhteydessä oleville osapuolille

| (35) | Koska etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuvasta myynnistä ei esitetty mitään huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(35)

Koska etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuvasta myynnistä ei esitetty mitään huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

2.3   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (36) | Kuten (13) ja (14) kappaleessa mainitaan, pyöreät tangot ja tangot, joissa ei ole muotopoikkeamia, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103 kappaleessa esitetyt tiedot on tarkistettu seuraavasti:










  Maa | | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norja | Määrä (tonnia) | 195 366 | 184 632 | 201 617 | 215 046 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 95 | 103 | 110 |
| Markkinaosuus (%) | 2,1 | 2,1 | 2,2 | 2,3 |
| Keskim. hinta (euroa/tonni) | 551 | 495 | 483 | 431 |
| Bosnia ja Hertsegovina | Määrä (tonnia) | 47 702 | 79 184 | 105 909 | 116 927 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 166 | 222 | 245 |
| Markkinaosuus (%) | 0,5 | 0,9 | 1,1 | 1,2 |
| Keskim. hinta (euroa/tonni) | 566 | 479 | 455 | 415 |
| Turkki | Määrä (tonnia) | 92 920 | 136 128 | 195 115 | 103 484 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 147 | 210 | 111 |
| Markkinaosuus (%) | 1,0 | 1,6 | 2,1 | 1,1 |
| Keskim. hinta (euroa/tonni) | 515 | 472 | 456 | 419 |
| Ukraina | Määrä (tonnia) | 66 295 | 6 089 | 24 771 | 112 605 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 9 | 37 | 170 |
| Markkinaosuus (%) | 0,7 | 0,1 | 0,3 | 1,2 |
| Keskim. hinta | 501 | 489 | 441 | 393 |
| Muu maailma | Määrä (tonnia) | 124 713 | 155 609 | 192 020 | 288 853 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 125 | 154 | 232 |
| Markkinaosuus (%) | 1,3 | 1,8 | 2,1 | 3,0 |
| Keskim. hinta (euroa/tonni) | 732 | 667 | 568 | 469 |

(36)

Kuten (13) ja (14) kappaleessa mainitaan, pyöreät tangot ja tangot, joissa ei ole muotopoikkeamia, eivät kuulu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103 kappaleessa esitetyt tiedot on tarkistettu seuraavasti:

Maa

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Norja

Määrä (tonnia)

195 366

184 632

201 617

215 046

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

95

95

103

103

110

110

Markkinaosuus (%)

2,1

2,1

2,2

2,3

Keskim. hinta (euroa/tonni)

551

495

483

431

Bosnia ja Hertsegovina

Määrä (tonnia)

47 702

79 184

105 909

116 927

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

166

166

222

222

245

245

Markkinaosuus (%)

0,5

0,9

1,1

1,2

Keskim. hinta (euroa/tonni)

566

479

455

415

Turkki

Määrä (tonnia)

92 920

136 128

195 115

103 484

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

147

147

210

210

111

111

Markkinaosuus (%)

1,0

1,6

2,1

1,1

Keskim. hinta (euroa/tonni)

515

472

456

419

Ukraina

Määrä (tonnia)

66 295

6 089

24 771

112 605

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

9

9

37

37

170

170

Markkinaosuus (%)

0,7

0,1

0,3

1,2

Keskim. hinta

501

489

441

393

Muu maailma

Määrä (tonnia)

124 713

155 609

192 020

288 853

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

125

125

154

154

232

232

Markkinaosuus (%)

1,3

1,8

2,1

3,0

Keskim. hinta (euroa/tonni)

732

667

568

469

| (37) | Edellä esitettyjen lukujen oikaisulla ei ollut mitään vaikutusta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleen päätelmiin. Koko tarkastelujakson ajan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat itse asiassa keskimäärin korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Ainoa vientiä harjoittava tuottaja, jonka keskimääräiset hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, oli tutkimusajanjaksolla Valko-Venäjä, ja juuri kyseisenä vuonna tuonti Valko-Venäjältä kasvoi nopeimmin. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esitetyt komission päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(37)

Edellä esitettyjen lukujen oikaisulla ei ollut mitään vaikutusta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleen päätelmiin. Koko tarkastelujakson ajan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat itse asiassa keskimäärin korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Ainoa vientiä harjoittava tuottaja, jonka keskimääräiset hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, oli tutkimusajanjaksolla Valko-Venäjä, ja juuri kyseisenä vuonna tuonti Valko-Venäjältä kasvoi nopeimmin. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esitetyt komission päätelmät voidaan vahvistaa.

| (38) | Mitä tulee kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin, vientiä harjoittava valkovenäläinen tuottaja ei hyväksynyt komission päätelmää, jonka mukaan eri kolmansien maiden markkinaosuudet olivat Ukrainaa lukuun ottamatta kasvaneet vain marginaalisesti. Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja esitti näkemyksensä tueksi tuontitilastoja vuodelta 2016, joka on tutkimusajanjaksoa seuraava kausi. Lisäksi se väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 6.3.3 esitettyjen lukujen ja saatavilla olevien Eurostatin tilastojen välillä on ristiriita. |
| --- | --- |

(38)

Mitä tulee kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin, vientiä harjoittava valkovenäläinen tuottaja ei hyväksynyt komission päätelmää, jonka mukaan eri kolmansien maiden markkinaosuudet olivat Ukrainaa lukuun ottamatta kasvaneet vain marginaalisesti. Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja esitti näkemyksensä tueksi tuontitilastoja vuodelta 2016, joka on tutkimusajanjaksoa seuraava kausi. Lisäksi se väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 6.3.3 esitettyjen lukujen ja saatavilla olevien Eurostatin tilastojen välillä on ristiriita.

| (39) | Vastauksena tähän väitteeseen on ensinnäkin todettava, että tutkimusajanjakson jälkeisiä kehityssuuntauksia ei yleensä oteta huomioon vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä. Vaikka komissio väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111 kappaleessa hyväksyi tiettyjen tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen keruun ja tarkastelun, tämä liittyi väitteisiin, jotka koskivat ns. alv-petosketjun vaikutusta, tästä johtuvaa väitettyä kysynnän ja tarjonnan välistä kuilua tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla Puolassa ja Baltian maissa sekä kyseisestä petosketjusta väitetysti aiheutuvia tutkimusajanjakson epätavallisen suuria vientimääriä Valko-Venäjältä. |
| --- | --- |

(39)

Vastauksena tähän väitteeseen on ensinnäkin todettava, että tutkimusajanjakson jälkeisiä kehityssuuntauksia ei yleensä oteta huomioon vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä. Vaikka komissio väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111 kappaleessa hyväksyi tiettyjen tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen keruun ja tarkastelun, tämä liittyi väitteisiin, jotka koskivat ns. alv-petosketjun vaikutusta, tästä johtuvaa väitettyä kysynnän ja tarjonnan välistä kuilua tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla Puolassa ja Baltian maissa sekä kyseisestä petosketjusta väitetysti aiheutuvia tutkimusajanjakson epätavallisen suuria vientimääriä Valko-Venäjältä.

| (40) | Toiseksi komissio ei voi perustaa kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia koskevaa päätelmäänsä asianomaisen osapuolen esittämiin tutkimusajanjakson jälkeisiin tuontilukuihin, sillä sen olisi ainoastaan analysoitava tarkastelujaksolla (2012–2015) todettuja kehityssuuntauksia, joista se on kerännyt tiedot tutkimuksen aikana. Kuten 39 kappaleessa selitetään, komissio arvioi tässä tutkimuksessa vähäisen määrän tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja poikkeuksellisen tilanteen eli alv-petosketjun käsittelemiseksi. Näin ollen voitiin vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleen päätelmät, jotka koskevat kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuuksia vuonna 2015 päättyneen tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(40)

Toiseksi komissio ei voi perustaa kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia koskevaa päätelmäänsä asianomaisen osapuolen esittämiin tutkimusajanjakson jälkeisiin tuontilukuihin, sillä sen olisi ainoastaan analysoitava tarkastelujaksolla (2012–2015) todettuja kehityssuuntauksia, joista se on kerännyt tiedot tutkimuksen aikana. Kuten 39 kappaleessa selitetään, komissio arvioi tässä tutkimuksessa vähäisen määrän tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja poikkeuksellisen tilanteen eli alv-petosketjun käsittelemiseksi. Näin ollen voitiin vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleen päätelmät, jotka koskevat kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuuksia vuonna 2015 päättyneen tarkastelujakson aikana.

| (41) | Vaikka otettaisiin huomioon kolmansista maista tulevan tuonnin kehitys tutkimusajanjakson jälkeen, se ei muuttaisi komission päätelmää tällaisen tuonnin mahdollisesta vaikutuksesta unionin tuotannonalan tilanteeseen, sillä kyseiset hinnat olivat edelleen korkeammat kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(41)

Vaikka otettaisiin huomioon kolmansista maista tulevan tuonnin kehitys tutkimusajanjakson jälkeen, se ei muuttaisi komission päätelmää tällaisen tuonnin mahdollisesta vaikutuksesta unionin tuotannonalan tilanteeseen, sillä kyseiset hinnat olivat edelleen korkeammat kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hinnat.

| (42) | Lopuksi olisi väliaikaista tullia koskevan asetuksen ja Eurostatin tilastojen välisen väitetyn ristiriidan osalta huomattava, että viimeksi mainittuihin tilastoihin sisältyvät myös ns. väsymiskestävyydeltään hyvien tankojen tuontimäärät, jotka eivät kuulu tämän menettelyn mukaiseen tuotemääritelmään ja joita ei ilmoitettu väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 6.3.3 (6). Edellä esitetty huomioon ottaen valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteet kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutuksesta on hylättävä. |
| --- | --- |

(42)

Lopuksi olisi väliaikaista tullia koskevan asetuksen ja Eurostatin tilastojen välisen väitetyn ristiriidan osalta huomattava, että viimeksi mainittuihin tilastoihin sisältyvät myös ns. väsymiskestävyydeltään hyvien tankojen tuontimäärät, jotka eivät kuulu tämän menettelyn mukaiseen tuotemääritelmään ja joita ei ilmoitettu väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 6.3.3 (6). Edellä esitetty huomioon ottaen valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteet kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutuksesta on hylättävä.

6

| (43) | Koska kolmansista maista tulevasta tuonnista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(43)

Koska kolmansista maista tulevasta tuonnista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

2.4   Kustannusten kehitys

Kustannusten kehitys

| (44) | Koska kustannusten kehittymisestä ei esitetty mitään huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa esitetty päätelmä voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(44)

Koska kustannusten kehittymisestä ei esitetty mitään huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa esitetty päätelmä voidaan vahvistaa.

2.5   Niin sanotun ”alv-petosketjun” vaikutukset

Niin sanotun ”alv-petosketjun” vaikutukset

| (45) | Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja toisti huomautuksissaan tutkimuksen alustavassa vaiheessa esitetyt huomautukset, jotka koskevat ns. alv-petosketjua unionin markkinoilla, ja väitti, että komissio oli laiminlyönyt velvollisuuttaan tutkia asia. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan tämä järjestelmä oli keskeinen syy joidenkin unionin tuottajien kokemiin taloudellisiin ongelmiin. Petosketjun vuoksi kaksi tuottajaa, jotka toimivat Latviassa (alkuvuodesta 2013) ja Slovakiassa (loppuvuodesta 2014), meni konkurssiin ja lopetti samankaltaisen tuotteen tuotannon. Lisäksi yksi Puolassa toimiva unionin tuottaja lopetti samankaltaisen tuotteen valmistuksen kolmen kuukauden ajaksi vuonna 2014 parantaakseen koneitaan. Näiden tapahtumien yhdessä väitettiin johtaneen tarjonnan niukkuuteen pääasiassa Puolan ja Baltian markkinoilla vuodesta 2013 lähtien. Väitettiin, että tällainen kysynnän ja tarjonnan välinen kuilu olisi täyttynyt Valko-Venäjän viennillä. |
| --- | --- |

(45)

Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja toisti huomautuksissaan tutkimuksen alustavassa vaiheessa esitetyt huomautukset, jotka koskevat ns. alv-petosketjua unionin markkinoilla, ja väitti, että komissio oli laiminlyönyt velvollisuuttaan tutkia asia. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan tämä järjestelmä oli keskeinen syy joidenkin unionin tuottajien kokemiin taloudellisiin ongelmiin. Petosketjun vuoksi kaksi tuottajaa, jotka toimivat Latviassa (alkuvuodesta 2013) ja Slovakiassa (loppuvuodesta 2014), meni konkurssiin ja lopetti samankaltaisen tuotteen tuotannon. Lisäksi yksi Puolassa toimiva unionin tuottaja lopetti samankaltaisen tuotteen valmistuksen kolmen kuukauden ajaksi vuonna 2014 parantaakseen koneitaan. Näiden tapahtumien yhdessä väitettiin johtaneen tarjonnan niukkuuteen pääasiassa Puolan ja Baltian markkinoilla vuodesta 2013 lähtien. Väitettiin, että tällainen kysynnän ja tarjonnan välinen kuilu olisi täyttynyt Valko-Venäjän viennillä.

| (46) | Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että alv-petosketjun vuoksi vuosi 2015 (tutkimusajanjakso) oli ”poikkeuksellinen vuosi” tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin suurien määrien osalta ja että vientimäärät alkoivat supistua jo tutkimusajanjakson lopulla ja supistuivat edelleen tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(46)

Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että alv-petosketjun vuoksi vuosi 2015 (tutkimusajanjakso) oli ”poikkeuksellinen vuosi” tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin suurien määrien osalta ja että vientimäärät alkoivat supistua jo tutkimusajanjakson lopulla ja supistuivat edelleen tutkimusajanjakson jälkeen.

| (47) | Vastauksena näihin väitteisiin komissio tarkasteli ensin Valko-Venäjän tilastolaitoksen toimittamia vientitietoja ja pani merkille seuraavat seikat: Vientiä harjoittavan tuottajan vientimäärän kasvu unioniin vastasi vientiä harjoittavan tuottajan Venäjän markkinoille suuntautuvan viennin määrän pienentymistä. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, vuosina 2013–2015 valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti Venäjälle pienentyi merkittävästi eli noin 370 000 tonnia ja sen myynti unionin markkinoille kasvoi suunnilleen saman verran eli 380 000 tonnia. | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynnin kokonaismäärä | 836 | 787 | 878 | 831 | 689 |
| Indeksi 2012 = 100 | 100 | 94 | 105 | 99 | 82 |
| Vienti Venäjälle | 545 | 591 | 474 | 221 | 157 |
| Indeksi 2012 = 100 | 100 | 108 | 87 | 41 | 29 |
| Kokonaisvienti EU:hun | 170 | 147 | 255 | 530 | 250 |
| Indeksi 2012 = 100 | 100 | 86 | 150 | 312 | 147 |
| Vienti Baltian maihin | 105 | 110 | 140 | 137 | 132 |
| Indeksi 2012 = 100 | 100 | 105 | 133 | 130 | 126 |
| Vienti Puolaan | 2 | 5 | 50 | 150 | 15 |
| Indeksi 2012 = 100 | 100 | 250 | 2 500 | 7 500 | 750 |
| Vienti muihin jäsenvaltioihin | 63 | 32 | 65 | 243 | 103 |
| Indeksi 2012 = 100 | 100 | 51 | 103 | 386 | 163 |
| Lähde: Valko-Venäjän tilastotoimiston tiedot. |

(47)

Vastauksena näihin väitteisiin komissio tarkasteli ensin Valko-Venäjän tilastolaitoksen toimittamia vientitietoja ja pani merkille seuraavat seikat: Vientiä harjoittavan tuottajan vientimäärän kasvu unioniin vastasi vientiä harjoittavan tuottajan Venäjän markkinoille suuntautuvan viennin määrän pienentymistä. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, vuosina 2013–2015 valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti Venäjälle pienentyi merkittävästi eli noin 370 000 tonnia ja sen myynti unionin markkinoille kasvoi suunnilleen saman verran eli 380 000 tonnia.

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

2016

Vientimyynnin kokonaismäärä

836

787

878

831

689

Indeksi 2012 = 100

Indeksi 2012 = 100

100

100

94

94

105

105

99

99

82

82

Vienti Venäjälle

545

591

474

221

157

Indeksi 2012 = 100

Indeksi 2012 = 100

100

100

108

108

87

87

41

41

29

29

Kokonaisvienti EU:hun

170

147

255

530

250

Indeksi 2012 = 100

Indeksi 2012 = 100

100

100

86

86

150

150

312

312

147

147

Vienti Baltian maihin

105

110

140

137

132

Indeksi 2012 = 100

Indeksi 2012 = 100

100

100

105

105

133

133

130

130

126

126

Vienti Puolaan

2

5

50

150

15

Indeksi 2012 = 100

Indeksi 2012 = 100

100

100

250

250

2 500

2 500

7 500

7 500

750

750

Vienti muihin jäsenvaltioihin

63

32

65

243

103

Indeksi 2012 = 100

Indeksi 2012 = 100

100

100

51

51

103

103

386

386

163

163

Lähde: Valko-Venäjän tilastotoimiston tiedot.

Lähde:

| (48) | Toiseksi komissio arvioi tilannetta Puolan ja Baltian markkinoilla. Vuonna 2013 Puolan ja Baltian maiden markkinoilla ilmeni yhden puolalaisen tuottajan tuotannon supistuminen ja yhden latvialaisen tuottajan tuotannon lopettaminen. Lisäksi Puolan hallitus sovelsi 1 päivästä lokakuuta 2013 käänteistä alv-mekanismia noin 40:een terästuotteeseen aidoituksesta putkiin ja valmiisiin teräslevytuotteisiin sekä betoniteräkseen alv-petosketjun torjumiseksi. Valko-Venäjältä unionin markkinoille suuntauneen vientimyynnin tarkastelu osoitti, että valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti Puolaan ja Baltian maihin pysyi vuoteen 2012 verrattuna vakaana eli noin 110 000 tonnissa. Tämän vuoksi päätellään, että valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei hyödyntänyt väitettyä unionin tuotannonalan tarjonnan puutetta vuonna 2013 ja että muut markkinoilla toimivat unionin tuottajat pystyivät toimittamaan tarkasteltavana olevaa tuotetta joko varastoista tai ohjaamalla vientimyynnin näille markkinoille (7). |
| --- | --- |

(48)

Toiseksi komissio arvioi tilannetta Puolan ja Baltian markkinoilla. Vuonna 2013 Puolan ja Baltian maiden markkinoilla ilmeni yhden puolalaisen tuottajan tuotannon supistuminen ja yhden latvialaisen tuottajan tuotannon lopettaminen. Lisäksi Puolan hallitus sovelsi 1 päivästä lokakuuta 2013 käänteistä alv-mekanismia noin 40:een terästuotteeseen aidoituksesta putkiin ja valmiisiin teräslevytuotteisiin sekä betoniteräkseen alv-petosketjun torjumiseksi. Valko-Venäjältä unionin markkinoille suuntauneen vientimyynnin tarkastelu osoitti, että valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti Puolaan ja Baltian maihin pysyi vuoteen 2012 verrattuna vakaana eli noin 110 000 tonnissa. Tämän vuoksi päätellään, että valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei hyödyntänyt väitettyä unionin tuotannonalan tarjonnan puutetta vuonna 2013 ja että muut markkinoilla toimivat unionin tuottajat pystyivät toimittamaan tarkasteltavana olevaa tuotetta joko varastoista tai ohjaamalla vientimyynnin näille markkinoille (7).

7

| (49) | Vuonna 2014 yksi puolalainen tuottaja lopetti tuotannon yhden vuosineljänneksen ajaksi parantaakseen koneitaan ja yksi slovakialainen tuottaja lopetti tuotannon elokuussa 2014 (yhtiö asetettiin konkurssiin helmikuussa 2015). Arvioidaan, että näiden tapahtumien seurauksena puuttumaan jäänyt määrä on noin 133 000 tonnia. |
| --- | --- |

(49)

Vuonna 2014 yksi puolalainen tuottaja lopetti tuotannon yhden vuosineljänneksen ajaksi parantaakseen koneitaan ja yksi slovakialainen tuottaja lopetti tuotannon elokuussa 2014 (yhtiö asetettiin konkurssiin helmikuussa 2015). Arvioidaan, että näiden tapahtumien seurauksena puuttumaan jäänyt määrä on noin 133 000 tonnia.

| (50) | Valko-Venäjältä unionin markkinoille suuntauneen vientimyynnin tarkastelu osoitti, että valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti Puolaan ja Baltian maihin todellakin kasvoi noin 75 000 tonnilla. Vientiä harjoittava tuottaja lisäsi kuitenkin myyntiään myös muille unionin markkinoille, kuten Saksaan, alunperäin vähäpätöisistä määristä noin 120 000 tonniin. Tämän vuoksi hylätään väite, jonka mukaan valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja lisäsi myyntiään unionin markkinoille ainoastaan Puolan ja Baltian maiden poikkeuksellisen markkinatilanteen vuoksi, sillä sen myynti kasvoi (jopa enemmän) myös muihin osiin unionin markkinoita, joilla ei esiintynyt poikkeuksellisia olosuhteita. |
| --- | --- |

(50)

Valko-Venäjältä unionin markkinoille suuntauneen vientimyynnin tarkastelu osoitti, että valkovenäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti Puolaan ja Baltian maihin todellakin kasvoi noin 75 000 tonnilla. Vientiä harjoittava tuottaja lisäsi kuitenkin myyntiään myös muille unionin markkinoille, kuten Saksaan, alunperäin vähäpätöisistä määristä noin 120 000 tonniin. Tämän vuoksi hylätään väite, jonka mukaan valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja lisäsi myyntiään unionin markkinoille ainoastaan Puolan ja Baltian maiden poikkeuksellisen markkinatilanteen vuoksi, sillä sen myynti kasvoi (jopa enemmän) myös muihin osiin unionin markkinoita, joilla ei esiintynyt poikkeuksellisia olosuhteita.

| (51) | Mitä tulee tutkimusajanjaksoon, latvialainen tuottaja käynnisti tuotannon uudelleen maaliskuussa 2015. Puolan tuotanto oli normalisoitunut. Näin olleen näissä osissa unionin markkinoita ei enää vallinnut poikkeuksellinen markkinatilanne. |
| --- | --- |

(51)

Mitä tulee tutkimusajanjaksoon, latvialainen tuottaja käynnisti tuotannon uudelleen maaliskuussa 2015. Puolan tuotanto oli normalisoitunut. Näin olleen näissä osissa unionin markkinoita ei enää vallinnut poikkeuksellinen markkinatilanne.

| (52) | Tästä huolimatta valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja kasvatti myyntimääräänsä Puolaan entisestään ja säilytti vuoteen 2014 verrattuna myyntinsä tason Baltian maissa. Jyrkin kasvu tapahtui sitä paitsi muissa osissa unionin markkinoita (lähinnä Bulgariassa, Alankomaissa ja Saksassa). |
| --- | --- |

(52)

Tästä huolimatta valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja kasvatti myyntimääräänsä Puolaan entisestään ja säilytti vuoteen 2014 verrattuna myyntinsä tason Baltian maissa. Jyrkin kasvu tapahtui sitä paitsi muissa osissa unionin markkinoita (lähinnä Bulgariassa, Alankomaissa ja Saksassa).

| (53) | Tästä syystä päätellään, että Valko-Venäjältä Euroopan unioniin tulevan viennin lisääntyminen ei johtunut kysynnän ja tarjonnan välisestä kuilusta unionin markkinoilla vaan Venäjän markkinoilla menetetyn vientimäärän uudelleen suuntaamisesta. Näin ollen väite, jonka mukaan alv-petosketjun vaikutus oli riittämättömästi arvioitu alustavasa päätelmässä, on perusteeton ja se on näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(53)

Tästä syystä päätellään, että Valko-Venäjältä Euroopan unioniin tulevan viennin lisääntyminen ei johtunut kysynnän ja tarjonnan välisestä kuilusta unionin markkinoilla vaan Venäjän markkinoilla menetetyn vientimäärän uudelleen suuntaamisesta. Näin ollen väite, jonka mukaan alv-petosketjun vaikutus oli riittämättömästi arvioitu alustavasa päätelmässä, on perusteeton ja se on näin ollen hylättävä.

| (54) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111 kappaleen mukaisesti komissio arvioi tuontimäärät tutkimusajanjakson jälkeen. Tiedot osoittivat, että Valko-Venäjältä peräisin oleva tuonti väheni jonkin verran mutta oli edelleen vuoden 2013 tason yläpuolella ja suurin piirtein vuoden 2014 tasolla. Tämän vuoksi on hylättävä väite, jonka mukaan Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin lisääntyminen oli luonteeltaan väliaikaista ja sen selittäisi unionin tiettyjen markkinasegmenttien erityinen markkinatilanne. |
| --- | --- |

(54)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111 kappaleen mukaisesti komissio arvioi tuontimäärät tutkimusajanjakson jälkeen. Tiedot osoittivat, että Valko-Venäjältä peräisin oleva tuonti väheni jonkin verran mutta oli edelleen vuoden 2013 tason yläpuolella ja suurin piirtein vuoden 2014 tasolla. Tämän vuoksi on hylättävä väite, jonka mukaan Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin lisääntyminen oli luonteeltaan väliaikaista ja sen selittäisi unionin tiettyjen markkinasegmenttien erityinen markkinatilanne.

| (55) | Koska alv-petosketjusta ja tutkimusajanjakson jälkeisistä tapahtumista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106–111 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(55)

Koska alv-petosketjusta ja tutkimusajanjakson jälkeisistä tapahtumista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106–111 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (56) | Tiivistelmänä voidaan todeta, että komissio katsoo, ettei yksikään asianomaisten osapuolten alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämistä väitteistä muuttanut alustavia päätelmiä, joissa vahvistettiin syy-yhteys polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112–115 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa. |
| --- | --- |

(56)

Tiivistelmänä voidaan todeta, että komissio katsoo, ettei yksikään asianomaisten osapuolten alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämistä väitteistä muuttanut alustavia päätelmiä, joissa vahvistettiin syy-yhteys polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112–115 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa.

| (57) | Komissio on todennut, että ainoa muu tekijä, joka on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kolmansista maista tuleva tuonti, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa todetaan. Komissio päätteli kuitenkin, että tällainen tuonti ei voinut poistaa syy-yhteyttä Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon väliltä ja että polkumyynnillä tapahtunut tuonti Valko-Venäjältä oli edelleen tärkein vahingon syy. |
| --- | --- |

(57)

Komissio on todennut, että ainoa muu tekijä, joka on saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kolmansista maista tuleva tuonti, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa todetaan. Komissio päätteli kuitenkin, että tällainen tuonti ei voinut poistaa syy-yhteyttä Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon väliltä ja että polkumyynnillä tapahtunut tuonti Valko-Venäjältä oli edelleen tärkein vahingon syy.

| (58) | Edellä esitetyn tarkastelun perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, voidaan päätellä, että Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(58)

Edellä esitetyn tarkastelun perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, voidaan päätellä, että Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

G.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

1.   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (59) | Koska unionin tuotannonalan edusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117–122 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(59)

Koska unionin tuotannonalan edusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117–122 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

2.   Käyttäjien ja tuojien etu

Käyttäjien ja tuojien etu

| (60) | Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti esittämissään huomautuksissa, että unionin etua koskevassa komission arviossa ei otettu huomioon Baltian maissa sijaitsevien tuojien ja käyttäjien erityisongelmia. Se väitti, että logistisista syistä (kuten rautatieyhteydet tai todistusvaatimukset) Valko-Venäjä on näiden yritysten ainoa betoniteräksen hankintalähde. |
| --- | --- |

(60)

Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti esittämissään huomautuksissa, että unionin etua koskevassa komission arviossa ei otettu huomioon Baltian maissa sijaitsevien tuojien ja käyttäjien erityisongelmia. Se väitti, että logistisista syistä (kuten rautatieyhteydet tai todistusvaatimukset) Valko-Venäjä on näiden yritysten ainoa betoniteräksen hankintalähde.

| (61) | Tältä osin komissio vahvisti, että ainoa Baltian maissa sijaitseva yhteistyössä toimiva käyttäjä oli kokenut tiettyjä teknisiä ongelmia toimituksissaan unionin tuottajilta (joista yksikään ei sijainnut Baltian maissa). Toisaalta tämä yhtiö totesi, että ostot Valko-Venäjältä voitaisiin korvata – ja tutkimusajanjakson jälkeisellä ajanjaksolla todellisuudessa korvattiinkin – Venäjältä ja jossakin määrin Ukrainasta tapahtuvilla hankinnoilla. |
| --- | --- |

(61)

Tältä osin komissio vahvisti, että ainoa Baltian maissa sijaitseva yhteistyössä toimiva käyttäjä oli kokenut tiettyjä teknisiä ongelmia toimituksissaan unionin tuottajilta (joista yksikään ei sijainnut Baltian maissa). Toisaalta tämä yhtiö totesi, että ostot Valko-Venäjältä voitaisiin korvata – ja tutkimusajanjakson jälkeisellä ajanjaksolla todellisuudessa korvattiinkin – Venäjältä ja jossakin määrin Ukrainasta tapahtuvilla hankinnoilla.

| (62) | Lisäksi komissio sai erittäin vähän yhteistyötä Baltian maissa sijaitsevilta yrityksiltä, mikä vaikuttaisi osoittavan, että ne eivät koe tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Valko-Venäjältä mahdollisesti käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden vaikuttavan niihin kielteisesti. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi komissio sai erittäin vähän yhteistyötä Baltian maissa sijaitsevilta yrityksiltä, mikä vaikuttaisi osoittavan, että ne eivät koe tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Valko-Venäjältä mahdollisesti käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden vaikuttavan niihin kielteisesti.

| (63) | Koska käyttäjien ja tuottajien edusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123–131 ja 134 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(63)

Koska käyttäjien ja tuottajien edusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123–131 ja 134 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3.   Tullien mahdollinen absorptio

Tullien mahdollinen absorptio

| (64) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa valituksen tekijä väitti, että alustavassa vaiheessa ehdotettu polkumyyntitullin taso (12,5 %) ei olisi riittävä, sillä valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja, joka on valtion omistama yhtiö ja sijaitsee muussa kuin markkinatalousmaassa ja jolla väitetään olevan suotuisin edellytyksin ja tuetusti saatavillaan raaka-aineena käytettävää romurautaa, voisi helposti absorboida toimenpiteen. |
| --- | --- |

(64)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa valituksen tekijä väitti, että alustavassa vaiheessa ehdotettu polkumyyntitullin taso (12,5 %) ei olisi riittävä, sillä valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja, joka on valtion omistama yhtiö ja sijaitsee muussa kuin markkinatalousmaassa ja jolla väitetään olevan suotuisin edellytyksin ja tuetusti saatavillaan raaka-aineena käytettävää romurautaa, voisi helposti absorboida toimenpiteen.

| (65) | Tämän väitteen osalta on korostettava, että mahdollista absorptiota voidaan käsitellä ainoastaan perusasetuksen 12 artiklan mukaisen erillisen absorptiotutkimuksen perusteella eikä se voi vaikuttaa etukäteen alkuperäisellä tutkimuksella käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden tasoon. Lisäksi tässä tutkimuksessa käytettävissä oleva näyttö ei tue väitettä, jonka mukaan valkovenäläisellä tuottajalla olisi helposti saatavilla tuettua raaka-ainetta; itse asiassa komissio totesi, että yhtiö osti suurimman osan raaka-aineestaan Venäjältä ja Ukrainasta, jotka ovat markkinatalouksiksi katsottavia maita. |
| --- | --- |

(65)

Tämän väitteen osalta on korostettava, että mahdollista absorptiota voidaan käsitellä ainoastaan perusasetuksen 12 artiklan mukaisen erillisen absorptiotutkimuksen perusteella eikä se voi vaikuttaa etukäteen alkuperäisellä tutkimuksella käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden tasoon. Lisäksi tässä tutkimuksessa käytettävissä oleva näyttö ei tue väitettä, jonka mukaan valkovenäläisellä tuottajalla olisi helposti saatavilla tuettua raaka-ainetta; itse asiassa komissio totesi, että yhtiö osti suurimman osan raaka-aineestaan Venäjältä ja Ukrainasta, jotka ovat markkinatalouksiksi katsottavia maita.

4.   EU:n ja Valko-Venäjän yhteistyön strateginen merkitys teräsalalla

EU:n ja Valko-Venäjän yhteistyön strateginen merkitys teräsalalla

| (66) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja Valko-Venäjän viranomaiset viittasivat EU:n kanssa tehtävän yhteistyön strategiseen merkitykseen teräsalalla ja siihen, että toimenpiteet voivat vaikuttaa kielteisesti Valko-Venäjän tekemiin tuotantohyödykkeiden hankintoihin unionista, etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden verkoston rakentamiseen unionissa ja mahdolliseen yhteistyöhön Euroopan rahoituslaitosten kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja Valko-Venäjän viranomaiset viittasivat EU:n kanssa tehtävän yhteistyön strategiseen merkitykseen teräsalalla ja siihen, että toimenpiteet voivat vaikuttaa kielteisesti Valko-Venäjän tekemiin tuotantohyödykkeiden hankintoihin unionista, etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden verkoston rakentamiseen unionissa ja mahdolliseen yhteistyöhön Euroopan rahoituslaitosten kanssa.

| (67) | Vastauksena tähän kohtaan komissio korostaa, että toimenpiteiden tarkoituksena on ainoastaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoille. Toimenpiteet eivät ole luonteeltaan rangaistus. Jos vientiä harjoittava tuottaja korottaa hintojaan pysyvästi, jolloin polkumyyntiä ei enää ole, se voi pyytää tullin palautusta ja välivaiheen tarkastelua. Tämän vuoksi komissio ei pidä näitä seikkoja merkityksellisinä unionin edun arvioinnissa. |
| --- | --- |

(67)

Vastauksena tähän kohtaan komissio korostaa, että toimenpiteiden tarkoituksena on ainoastaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoille. Toimenpiteet eivät ole luonteeltaan rangaistus. Jos vientiä harjoittava tuottaja korottaa hintojaan pysyvästi, jolloin polkumyyntiä ei enää ole, se voi pyytää tullin palautusta ja välivaiheen tarkastelua. Tämän vuoksi komissio ei pidä näitä seikkoja merkityksellisinä unionin edun arvioinnissa.

5.   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (68) | Tiivistelmänä voidaan todeta, ettei yksikään asianomaisten osapuolten esittämistä väitteistä osoita, että olisi pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Valko-Venäjältä tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Mahdollisia kielteisiä vaikutuksia etuyhteydettömiin käyttäjiin ja tuojiin voi lieventää se, että käytettävissä on vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Kun lisäksi tarkastellaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kokonaisvaikutusta unionin markkinoihin, myönteiset vaikutukset, jotka kohdistuvat etenkin unionin tuotannonalaan, vaikuttavat olevan suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset, jotka kohdistuvat muihin asianomaisiin osapuoliin. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 135–137 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa. |
| --- | --- |

(68)

Tiivistelmänä voidaan todeta, ettei yksikään asianomaisten osapuolten esittämistä väitteistä osoita, että olisi pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Valko-Venäjältä tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Mahdollisia kielteisiä vaikutuksia etuyhteydettömiin käyttäjiin ja tuojiin voi lieventää se, että käytettävissä on vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Kun lisäksi tarkastellaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kokonaisvaikutusta unionin markkinoihin, myönteiset vaikutukset, jotka kohdistuvat etenkin unionin tuotannonalaan, vaikuttavat olevan suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset, jotka kohdistuvat muihin asianomaisiin osapuoliin. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 135–137 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa.

H.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

1.1   Tavoitevoitto

Tavoitevoitto

| (69) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala ilmoitti olevansa eri mieltä vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetystä tavoitevoitosta, joka esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143 kappaleessa. Samat väitteet esitettiin uudelleen lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(69)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala ilmoitti olevansa eri mieltä vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetystä tavoitevoitosta, joka esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143 kappaleessa. Samat väitteet esitettiin uudelleen lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

| (70) | Tavoitevoitto, jota käytettiin väliaikaisen vahinkomarginaalin laskennassa, oli 4,8 prosenttia. Tämä luku perustui vuoden 2012 voittomarginaaliin, joka oli määritetty erittäin samankaltaiselle tuotteelle eli väsymiskestävyydeltään hyvälle betoniteräkselle ja jota käytettiin äskettäin polkumyyntimenettelyssä, joka koski Kiinasta peräisin olevaa väsymiskestävyydeltään hyvää betoniterästä (8). |
| --- | --- |

(70)

Tavoitevoitto, jota käytettiin väliaikaisen vahinkomarginaalin laskennassa, oli 4,8 prosenttia. Tämä luku perustui vuoden 2012 voittomarginaaliin, joka oli määritetty erittäin samankaltaiselle tuotteelle eli väsymiskestävyydeltään hyvälle betoniteräkselle ja jota käytettiin äskettäin polkumyyntimenettelyssä, joka koski Kiinasta peräisin olevaa väsymiskestävyydeltään hyvää betoniterästä (8).

8

| (71) | Valituksen tekijä kiisti huomautuksissaan saman tavoitevoiton käyttämisen kuin väsymiskestävyydeltään hyvää betoniterästä koskevassa tutkimuksessa ja väitti, että nämä kaksi tuotetta ja niiden markkinat ovat erilaiset. Valituksen tekijä ehdotti käytettäväksi tavoitevoittoa, joka on vieläkin korkeampi kuin valituksen tekijän alun perin ehdottama 16 tai 17 prosenttia eli unionin tuottajien vuonna 2006 saavuttama voitto tai voitto ”jota pidetään pitkällä aikavälillä toivottavana terveelle terästeollisuudelle” (9). |
| --- | --- |

(71)

Valituksen tekijä kiisti huomautuksissaan saman tavoitevoiton käyttämisen kuin väsymiskestävyydeltään hyvää betoniterästä koskevassa tutkimuksessa ja väitti, että nämä kaksi tuotetta ja niiden markkinat ovat erilaiset. Valituksen tekijä ehdotti käytettäväksi tavoitevoittoa, joka on vieläkin korkeampi kuin valituksen tekijän alun perin ehdottama 16 tai 17 prosenttia eli unionin tuottajien vuonna 2006 saavuttama voitto tai voitto ”jota pidetään pitkällä aikavälillä toivottavana terveelle terästeollisuudelle” (9).

9

| (72) | Näiltä osin tässä menettelyssä käytetty tavoitevoitto, jonka komissio totesi kaikkein sopivimmaksi, perustuu unionin tuotannonalan vuonna 2012 (mikä sijoittuu tarkastelujaksolle) todellisuudessa saavuttamaan voittoon erittäin samankaltaisen tuotteen valmistuksessa ja käyttäen suurelta osin samoja tuotantolaitoksia kuin tässä tutkimuksessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. On myös muistettava, että Eurofer pyysi valituksessa 9,9 prosentin tavoitevoittoa. Sitä oli käytetty polkumyyntitutkimuksessa, joka koski valssilankaa, joka selvästikin on kauempana tarkasteltavana olevasta tuotteesta kuin väsymiskestävyydeltään hyvä betoniteräs. Lopuksi on huomattava, että vahinkomarginaalin määrittämisellä pyritään poistamaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama osa vahingosta mutta ei muiden tekijöiden, kuten talouskriisin, aiheuttamaa vahinkoa. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala saavutti ainoastaan 1,3 prosentin voiton (10), mikä todettiin soveltumattomaksi alv-petosketjun vaikutuksen vuoksi, mutta vaikuttaa kuitenkin johdonmukaisemmalta käyttää tuotannonalan kyseisellä jaksolla saavuttamaa todennettua ja polkumyyntimenettelyssä hyvin samankaltaiselle tuotteelle pääosin päällekkäisillä kausilla soveltuvaksi todettua voittomarginaalia. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan väite hylättiin. |
| --- | --- |

(72)

Näiltä osin tässä menettelyssä käytetty tavoitevoitto, jonka komissio totesi kaikkein sopivimmaksi, perustuu unionin tuotannonalan vuonna 2012 (mikä sijoittuu tarkastelujaksolle) todellisuudessa saavuttamaan voittoon erittäin samankaltaisen tuotteen valmistuksessa ja käyttäen suurelta osin samoja tuotantolaitoksia kuin tässä tutkimuksessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. On myös muistettava, että Eurofer pyysi valituksessa 9,9 prosentin tavoitevoittoa. Sitä oli käytetty polkumyyntitutkimuksessa, joka koski valssilankaa, joka selvästikin on kauempana tarkasteltavana olevasta tuotteesta kuin väsymiskestävyydeltään hyvä betoniteräs. Lopuksi on huomattava, että vahinkomarginaalin määrittämisellä pyritään poistamaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama osa vahingosta mutta ei muiden tekijöiden, kuten talouskriisin, aiheuttamaa vahinkoa. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala saavutti ainoastaan 1,3 prosentin voiton (10), mikä todettiin soveltumattomaksi alv-petosketjun vaikutuksen vuoksi, mutta vaikuttaa kuitenkin johdonmukaisemmalta käyttää tuotannonalan kyseisellä jaksolla saavuttamaa todennettua ja polkumyyntimenettelyssä hyvin samankaltaiselle tuotteelle pääosin päällekkäisillä kausilla soveltuvaksi todettua voittomarginaalia. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan väite hylättiin.

10

1.2   Tuonnin jälkeiset kustannukset

Tuonnin jälkeiset kustannukset

| (73) | Vahinkomarginaalin alustavaan laskemiseen käytettiin 2 prosentin oikaisua tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi (11). Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tässä erityistapauksessa olisi käytettävä korkeampaa oikaisun määrää eli 4–6 prosenttia, sillä tällainen oikaisu kuvastaisi paremmin todellisia tuonnin jälkeisiä kustannuksia, jotka tuojien tai käyttäjien on katettava. |
| --- | --- |

(73)

Vahinkomarginaalin alustavaan laskemiseen käytettiin 2 prosentin oikaisua tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi (11). Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tässä erityistapauksessa olisi käytettävä korkeampaa oikaisun määrää eli 4–6 prosenttia, sillä tällainen oikaisu kuvastaisi paremmin todellisia tuonnin jälkeisiä kustannuksia, jotka tuojien tai käyttäjien on katettava.

11

| (74) | Tämän väitteen vuoksi komissio tarkasteli yksityiskohtaisemmin edellä 6 kappaleessa tarkoitettujen yhteistyössä toimineen tuojan ja käyttäjien ilmoittamien tuontikustannusten ja tuonnin jälkeisten kustannusten tasoa ja rakennetta. |
| --- | --- |

(74)

Tämän väitteen vuoksi komissio tarkasteli yksityiskohtaisemmin edellä 6 kappaleessa tarkoitettujen yhteistyössä toimineen tuojan ja käyttäjien ilmoittamien tuontikustannusten ja tuonnin jälkeisten kustannusten tasoa ja rakennetta.

| (75) | Kyseisten yritysten toimitiloihin tehdyistä tarkastuskäynneistä saatujen tulosten pohjalta komissio ei katso, että oikaisutason muuttamiselle olisi perusteita. Tuojan ja yhden tuottajan nykyiset tuonnin jälkeiset kustannukset olivat (keskimäärin koko tutkimusajanjaksolla) alle 2 prosenttia. Ainoastaan yhdellä yrityksellä (saksalainen käyttäjä) tuonnin jälkeiset kustannukset olivat yli 2 prosenttia ja esitetyllä 4–6 prosentin vaihteluvälillä. Tällä yrityksellä oli kuitenkin tavanomaisesta poikkeavia tuonnin jälkeisiä toimintoja tarkasteltavana olevan tuotteen kuljettamiseksi varastoista kotimaan tuotantopaikkoihin. Kyseessä eivät ole tavanomaiset tuonnin jälkeiset kustannukset, jotka ovat yhteisiä kaikille tuojille, vaan täysin erityislaatuiset tämän yhtiön toimintaan kuuluvat kustannukset. On syytä korostaa, että vahinkomarginaalia koskevia laskelmia varten vientihinnat vahvistetaan EU:n rajan tasolle (oikaistuna tuonnin jälkeisillä kustannuksilla) ja niitä verrataan unionin tuottajien noudettuna lähettäjältä -hintoihin. Tässä yhteydessä tuotteen kuljetuskustannukset käyttäjien tuotantopaikkoihin eivät ole merkityksellisiä eikä niitä näin ollen ole otettu huomioon. Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa, että alustavassa vaiheessa 2 prosentiksi vahvistetut tuonnin jälkeiset kustannukset ovat kohtuulliset. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(75)

Kyseisten yritysten toimitiloihin tehdyistä tarkastuskäynneistä saatujen tulosten pohjalta komissio ei katso, että oikaisutason muuttamiselle olisi perusteita. Tuojan ja yhden tuottajan nykyiset tuonnin jälkeiset kustannukset olivat (keskimäärin koko tutkimusajanjaksolla) alle 2 prosenttia. Ainoastaan yhdellä yrityksellä (saksalainen käyttäjä) tuonnin jälkeiset kustannukset olivat yli 2 prosenttia ja esitetyllä 4–6 prosentin vaihteluvälillä. Tällä yrityksellä oli kuitenkin tavanomaisesta poikkeavia tuonnin jälkeisiä toimintoja tarkasteltavana olevan tuotteen kuljettamiseksi varastoista kotimaan tuotantopaikkoihin. Kyseessä eivät ole tavanomaiset tuonnin jälkeiset kustannukset, jotka ovat yhteisiä kaikille tuojille, vaan täysin erityislaatuiset tämän yhtiön toimintaan kuuluvat kustannukset. On syytä korostaa, että vahinkomarginaalia koskevia laskelmia varten vientihinnat vahvistetaan EU:n rajan tasolle (oikaistuna tuonnin jälkeisillä kustannuksilla) ja niitä verrataan unionin tuottajien noudettuna lähettäjältä -hintoihin. Tässä yhteydessä tuotteen kuljetuskustannukset käyttäjien tuotantopaikkoihin eivät ole merkityksellisiä eikä niitä näin ollen ole otettu huomioon. Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa, että alustavassa vaiheessa 2 prosentiksi vahvistetut tuonnin jälkeiset kustannukset ovat kohtuulliset. Näin ollen väite hylätään.

1.3   Muita vahinkomarginaalin laskemista koskevia seikkoja

Muita vahinkomarginaalin laskemista koskevia seikkoja

| (76) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sekä valituksen tekijä että valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ottivat esiin useita muita vähäisempiä kysymyksiä, jotka liittyvät vahinkomarginaalilaskelmiin. |
| --- | --- |

(76)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sekä valituksen tekijä että valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ottivat esiin useita muita vähäisempiä kysymyksiä, jotka liittyvät vahinkomarginaalilaskelmiin.

| (77) | Valituksen tekijä katsoi, että hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmia varten tehtävän CIF-hinnan määrittämisen ei pitäisi pohjautua siirtohintaan etuyhteydessä oleville tuojille vaan se olisi laskettava uudelleen riippumattomasta jälleenmyynnistä. Komissio vahvistaa tässä yhteydessä, että alustavassa vaiheessa hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmiin käytetty CIF-hinta perustuu riippumattomaan jälleenmyyntiin. |
| --- | --- |

(77)

Valituksen tekijä katsoi, että hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmia varten tehtävän CIF-hinnan määrittämisen ei pitäisi pohjautua siirtohintaan etuyhteydessä oleville tuojille vaan se olisi laskettava uudelleen riippumattomasta jälleenmyynnistä. Komissio vahvistaa tässä yhteydessä, että alustavassa vaiheessa hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmiin käytetty CIF-hinta perustuu riippumattomaan jälleenmyyntiin.

| (78) | Valituksen tekijä ehdotti ”vaihtoehtoista” menetelmää kustannusten jakamiseksi eri tuotelajeittain hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmia varten. Tämä ehdotus esitettiin kuitenkin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, kun kaikki vastaukset kyselylomakkeeseen oli jo todennettu paikallisilla tarkastuksilla ja laskelmat oli saatu päätökseen. Kustannusten jakautuminen on joka tapauksessa merkityksetöntä vahinkomarginaalin laskemiseksi tässä tapauksessa, sillä vahinkomarginaali perustui tuotelajikohtaisiin noudettuna lähettäjältä -hintoihin eikä tuotelajikohtaisiin kustannuksiin. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(78)

Valituksen tekijä ehdotti ”vaihtoehtoista” menetelmää kustannusten jakamiseksi eri tuotelajeittain hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmia varten. Tämä ehdotus esitettiin kuitenkin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, kun kaikki vastaukset kyselylomakkeeseen oli jo todennettu paikallisilla tarkastuksilla ja laskelmat oli saatu päätökseen. Kustannusten jakautuminen on joka tapauksessa merkityksetöntä vahinkomarginaalin laskemiseksi tässä tapauksessa, sillä vahinkomarginaali perustui tuotelajikohtaisiin noudettuna lähettäjältä -hintoihin eikä tuotelajikohtaisiin kustannuksiin. Näin ollen väite hylätään.

| (79) | Valituksen esittäjä ehdotti myös, että vahinkomarginaali ei perustuisi koko tutkimusajanjakson tietoihin vaan tutkimusajanjaksolta valittuun vuosineljännekseen, jolla marginaali olisi ”edustavampi”. Valituksen tekijä ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan minkäänlaista näyttöä siitä, että tämän tapauksen jotkin erityisolosuhteet oikeuttaisivat poikkeamisen komission tavanomaisesta käytännöstä, jonka mukaan vahinkomarginaali perustuu koko tutkimusajanjaksoon. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(79)

Valituksen esittäjä ehdotti myös, että vahinkomarginaali ei perustuisi koko tutkimusajanjakson tietoihin vaan tutkimusajanjaksolta valittuun vuosineljännekseen, jolla marginaali olisi ”edustavampi”. Valituksen tekijä ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan minkäänlaista näyttöä siitä, että tämän tapauksen jotkin erityisolosuhteet oikeuttaisivat poikkeamisen komission tavanomaisesta käytännöstä, jonka mukaan vahinkomarginaali perustuu koko tutkimusajanjaksoon. Näin ollen väite hylätään.

| (80) | Komissio on päättänyt soveltaa tiettyä varovaisuutta kyseisen vahinkomarginaalin laskemiseen. Koska edellä 19–23 kappaleessa esitetyistä syistä ja tapauksen erityispiireiden vuoksi eräät tiedot ovat epäluotettavia, komissio on tarkistanut vahingon korjaavan tason laskelmaa sulkemalla sen ulkopuolelle otokseen valitun italialaisen tuottajan tiedot ja rajoittamalla laskelman Alankomaiden, Saksan, Puolan ja Liettuan myyntiin. Tämä laskelma vastaa edellä 29 kappaleessa mainittua hintojen alittavuuden laskelmaa, jossa hintojen alittavuuden marginaali oli 2,8 prosenttia. Tältä pohjalta vahvistettiin tarkistetuksi vahinkomarginaalin tasoksi 10,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(80)

Komissio on päättänyt soveltaa tiettyä varovaisuutta kyseisen vahinkomarginaalin laskemiseen. Koska edellä 19–23 kappaleessa esitetyistä syistä ja tapauksen erityispiireiden vuoksi eräät tiedot ovat epäluotettavia, komissio on tarkistanut vahingon korjaavan tason laskelmaa sulkemalla sen ulkopuolelle otokseen valitun italialaisen tuottajan tiedot ja rajoittamalla laskelman Alankomaiden, Saksan, Puolan ja Liettuan myyntiin. Tämä laskelma vastaa edellä 29 kappaleessa mainittua hintojen alittavuuden laskelmaa, jossa hintojen alittavuuden marginaali oli 2,8 prosenttia. Tältä pohjalta vahvistettiin tarkistetuksi vahinkomarginaalin tasoksi 10,6 prosenttia.

| (81) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä asetti kyseenalaiseksi komission tässä tapauksessa käyttämän menetelmän sillä perusteella, että komissio oli tosiasiallisesti rajoittanut tutkimuksen alaa, mikä teki siitä alueellisen tutkimuksen. Se myös väitti, että edellä mainittu vahingon korjaava taso ei poistaisi unionin tuotannonalan yleistä vahinkoa. Lisäksi valituksen tekijä totesi, että Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti koski kuuttatoista eri jäsenvaltiota eli paljon useampaa kuin komission käyttämä vahinkomarginaalin määritys. |
| --- | --- |

(81)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä asetti kyseenalaiseksi komission tässä tapauksessa käyttämän menetelmän sillä perusteella, että komissio oli tosiasiallisesti rajoittanut tutkimuksen alaa, mikä teki siitä alueellisen tutkimuksen. Se myös väitti, että edellä mainittu vahingon korjaava taso ei poistaisi unionin tuotannonalan yleistä vahinkoa. Lisäksi valituksen tekijä totesi, että Valko-Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti koski kuuttatoista eri jäsenvaltiota eli paljon useampaa kuin komission käyttämä vahinkomarginaalin määritys.

| (82) | Tältä osin on huomattava, että komissio on itse asiassa perustanut vahinkoanalyysinsa unionin koko tuotannonalan tilanteeseen ja päätellyt, että Italian poistaminen arvioinnista ei muuta vahinkotilannetta. Mitä tulee vahingon korjaavaan tasoon, vaikka Valko-Venäjältä peräisin oleva tuonti koskikin useita jäsenvaltioita (itse asiassa 13:a), komissio perusti vahingon korjaavaa tasoa koskevat laskelmansa tietoihin, jotka koskevat ainoastaan otokseen valittuja yhtiöitä, jotka myivät samankaltaista tuotetta vähäisempään määrään maita 29 kappaleessa selvitetyistä syistä. Tämä ei vaikuta kaikkien asianomaisten osapuolten mahdollisuuteen pyytää välivaiheen tarkastelua, kun kartellitutkimuksen lopulliset tulokset on saatu, ja silloin vallitsevan tilanteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Tältä osin on huomattava, että komissio on itse asiassa perustanut vahinkoanalyysinsa unionin koko tuotannonalan tilanteeseen ja päätellyt, että Italian poistaminen arvioinnista ei muuta vahinkotilannetta. Mitä tulee vahingon korjaavaan tasoon, vaikka Valko-Venäjältä peräisin oleva tuonti koskikin useita jäsenvaltioita (itse asiassa 13:a), komissio perusti vahingon korjaavaa tasoa koskevat laskelmansa tietoihin, jotka koskevat ainoastaan otokseen valittuja yhtiöitä, jotka myivät samankaltaista tuotetta vähäisempään määrään maita 29 kappaleessa selvitetyistä syistä. Tämä ei vaikuta kaikkien asianomaisten osapuolten mahdollisuuteen pyytää välivaiheen tarkastelua, kun kartellitutkimuksen lopulliset tulokset on saatu, ja silloin vallitsevan tilanteen mukaisesti.

1.4   Vahingon korjaavaa tasoa koskeva päätelmä

Vahingon korjaavaa tasoa koskeva päätelmä

| (83) | Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, lopulliseksi vahingon korjaavaksi tasoksi voidaan vahvistaa 10,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, lopulliseksi vahingon korjaavaksi tasoksi voidaan vahvistaa 10,6 prosenttia.

2.   Lopulliset toimenpiteet

Lopulliset toimenpiteet

| (84) | Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön vahinkomarginaalin suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön vahinkomarginaalin suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (85) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tapauksen olosuhteiden perusteella oli oikeutettua ottaa käyttöön toimenpiteitä osittaisen tullittoman määrän muodossa eli siten, että ensimmäiset 200 000 tonnia tuotaisiin tullitta ja toimenpiteiden kesto rajattaisiin kahteen vuoteen. |
| --- | --- |

(85)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tapauksen olosuhteiden perusteella oli oikeutettua ottaa käyttöön toimenpiteitä osittaisen tullittoman määrän muodossa eli siten, että ensimmäiset 200 000 tonnia tuotaisiin tullitta ja toimenpiteiden kesto rajattaisiin kahteen vuoteen.

| (86) | On muistettava, että polkumyynti on seurausta hintasyrjinnästä, minkä vuoksi korjaavan toimenpiteen olisi oltava polkumyyntitulli tai hintasitoumus. Valkovenäläisen viejän pyytämä tulliton kiintiö ei sisällä mitään hintatekijää, jolla korjattaisiin vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä, eikä sitä näin ollen voida hyväksyä. Tässä tapauksessa ei ole myöskään perusteltua rajoittaa toimenpiteiden soveltamisaikaa. Jos olosuhteet muuttuvat, valkovenäläisellä taholla on mahdollisuus pyytää toimenpiteiden tarkastelua perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi väitteet hylätään. On myös muistettava, että komissio voi tarkastella päätelmiä uudelleen, jos kartellitutkimus saattaa tässä asetuksessa vahvistetut päätelmät kyseenalaisiksi. |
| --- | --- |

(86)

On muistettava, että polkumyynti on seurausta hintasyrjinnästä, minkä vuoksi korjaavan toimenpiteen olisi oltava polkumyyntitulli tai hintasitoumus. Valkovenäläisen viejän pyytämä tulliton kiintiö ei sisällä mitään hintatekijää, jolla korjattaisiin vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä, eikä sitä näin ollen voida hyväksyä. Tässä tapauksessa ei ole myöskään perusteltua rajoittaa toimenpiteiden soveltamisaikaa. Jos olosuhteet muuttuvat, valkovenäläisellä taholla on mahdollisuus pyytää toimenpiteiden tarkastelua perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi väitteet hylätään. On myös muistettava, että komissio voi tarkastella päätelmiä uudelleen, jos kartellitutkimus saattaa tässä asetuksessa vahvistetut päätelmät kyseenalaisiksi.

| (87) | Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:








  Yritys | Vahinkomarginaali
  (%) | Polkumyyntimarginaali
  (%) | Lopullinen polkumyyntitulli
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMZ | 10,6 | 58,4 | 10,6 |
| Kaikki muut yritykset | 10,6 | 58,4 | 10,6 |

(87)

Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:

Yritys

Vahinkomarginaali

(%)

Polkumyyntimarginaali

(%)

Lopullinen polkumyyntitulli

(%)

BMZ

10,6

58,4

10,6

Kaikki muut yritykset

10,6

58,4

10,6

3.   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

| (88) | Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti. |
| --- | --- |

(88)

Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti.

| (89) | Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(89)

Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavien tuotteiden tuonnissa: betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, valssauksen jälkeen kierretyt tai kiertämättömät, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia. Tähän eivät sisälly väsymiskestävyydeltään hyvät raudasta tai teräksestä valmistetut betonin raudoituksessa käytettävät tangot. Tähän eivät sisälly muut pitkät tuotteet, kuten pyöreät tangot. Tuote on peräisin Valko-Venäjältä, ja se luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95 (Taric-koodit: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 10,6 prosenttia.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2303 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUVL C 114, 31.3.2016, s. 3.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2303, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen tuonnissa (EUVL L 345, 20.12.2016, s. 4).

3

(4)  Tuomio asiassa Extramet v. neuvosto, C-358/89, EU:C:1992:257, 17–20 kohta. Ks. myös vastaavasti tuomiot asioissa Matra v. komissio, C-225/91, EU:C:1993:239, 40–47 kohta; RJB Mining v. komissio, T-156/98, EU:T:2001:29, 107–126 kohta ja Secop v. komissio, T-79/14, EU:T:2016:118, 79–86 kohta.

4

Extramet

neuvosto

Matra

komissio

RJB Mining

komissio

Secop

komissio

(5)  Asia I742.

5

(6)  Joten Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuneen viennin määrät jätettiin tarkastelun ulkopuolelle.

6

(7)  
  ”Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych”, Ernst & Young, Varsova, maaliskuu 2014.

7

(8)  
  EUVL L 204, 29.7.2016, s. 70.

8

(9)  McKinsey, OECD:n teräskomiteaan kokoukselle esitetty raportti, joulukuu 2013.

9

(10)  Vuonna 2012 saavutettu voitto; muina tarkastelujakson vuosina eli vuosina 2013–2015 unionin tuottajat olivat tappiollisia.

10

(11)  Asianomaisille osapuolille ilmoitetut erilliset päätelmät, liite 3.

11

---

PÄÄTÖKSET

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/21

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1020,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017,

ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kroatian kanssa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdan mukaan kyseisessä päätöksessä tarkoitettu henkilötietojen toimittaminen voidaan aloittaa vasta, kun kyseisen päätöksen 6 luvussa säädetyt tietosuojaa koskevat yleiset säännökset on pantu täytäntöön tietojen toimittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdan mukaan kyseisessä päätöksessä tarkoitettu henkilötietojen toimittaminen voidaan aloittaa vasta, kun kyseisen päätöksen 6 luvussa säädetyt tietosuojaa koskevat yleiset säännökset on pantu täytäntöön tietojen toimittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden lainsäädännössä.

| (2) | Neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (3) 20 artiklassa säädetään, että johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetun edellytyksen täyttyminen päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta on varmistettava kyselyyn, arviointikäyntiin ja testausajoon perustuvan arviointiraportin pohjalta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (3) 20 artiklassa säädetään, että johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetun edellytyksen täyttyminen päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta on varmistettava kyselyyn, arviointikäyntiin ja testausajoon perustuvan arviointiraportin pohjalta.

| (3) | Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

| (4) | Kroatia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja ajoneuvorekisteritietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn. |
| --- | --- |

(4)

Kroatia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja ajoneuvorekisteritietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn.

| (5) | Kroatia on toteuttanut Alankomaiden kanssa onnistuneen testausajon. |
| --- | --- |

(5)

Kroatia on toteuttanut Alankomaiden kanssa onnistuneen testausajon.

| (6) | Kroatiaan on tehty arviointikäynti, ja Alankomaiden ja Romanian arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaa käsittelevälle neuvoston työryhmälle. |
| --- | --- |

(6)

Kroatiaan on tehty arviointikäynti, ja Alankomaiden ja Romanian arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaa käsittelevälle neuvoston työryhmälle.

| (7) | Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto ajoneuvorekisteritietojen vaihtoa koskeneiden kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista. |
| --- | --- |

(7)

Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto ajoneuvorekisteritietojen vaihtoa koskeneiden kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista.

| (8) | Neuvosto otti huomioon kaikkien niiden jäsenvaltioiden hyväksynnän, joita päätös 2008/615/YOS sitoo, ja totesi 19 päivänä joulukuuta 2016, että Kroatia on pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvussa säädetyt tietosuojaa koskevat yleiset säännökset. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto otti huomioon kaikkien niiden jäsenvaltioiden hyväksynnän, joita päätös 2008/615/YOS sitoo, ja totesi 19 päivänä joulukuuta 2016, että Kroatia on pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvussa säädetyt tietosuojaa koskevat yleiset säännökset.

| (9) | Näin ollen Kroatialla olisi oltava ajoneuvorekisteritietojen automaattisen haun toteuttamiseksi oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja päätöksen 2008/615/YOS 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Näin ollen Kroatialla olisi oltava ajoneuvorekisteritietojen automaattisen haun toteuttamiseksi oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja päätöksen 2008/615/YOS 12 artiklan mukaisesti.

| (10) | Euroopan unionin tuomioistuin katsoi yhdistetyissä asioissa C-14/15 ja C-116/15 22 päivänä syyskuuta 2016 antamassaan tuomiossa (4), että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa säädetään lainvastaisesti vaatimuksesta, jonka mukaan toimenpiteet mainitun päätöksen täytäntöönpanemiseksi on hyväksyttävä yksimielisesti. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionin tuomioistuin katsoi yhdistetyissä asioissa C-14/15 ja C-116/15 22 päivänä syyskuuta 2016 antamassaan tuomiossa (4), että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa säädetään lainvastaisesti vaatimuksesta, jonka mukaan toimenpiteet mainitun päätöksen täytäntöönpanemiseksi on hyväksyttävä yksimielisesti.

| (11) | Päätöksen 2008/615/YOS 33 artiklassa neuvostolle myönnetään kuitenkin täytäntöönpanovalta hyväksyä toimenpiteet, joita mainitun päätöksen täytäntöönpano edellyttää, erityisesti mainitun päätöksen mukaisen henkilötietojen vastaanottamisen ja toimittamisen osalta. |
| --- | --- |

(11)

Päätöksen 2008/615/YOS 33 artiklassa neuvostolle myönnetään kuitenkin täytäntöönpanovalta hyväksyä toimenpiteet, joita mainitun päätöksen täytäntöönpano edellyttää, erityisesti mainitun päätöksen mukaisen henkilötietojen vastaanottamisen ja toimittamisen osalta.

| (12) | Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ovat täyttyneet ja sitä koskevaa menettelyä on noudatettu, olisi annettava täytäntöönpanopäätös ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kroatian kanssa, jotta tämä jäsenvaltio voi vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja päätöksen 2008/615/YOS 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Koska tällaisen täytäntöönpanovallan käyttöön ottamista koskevat edellytykset ovat täyttyneet ja sitä koskevaa menettelyä on noudatettu, olisi annettava täytäntöönpanopäätös ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kroatian kanssa, jotta tämä jäsenvaltio voi vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja päätöksen 2008/615/YOS 12 artiklan mukaisesti.

| (13) | Päätös 2008/615/YOS sitoo Tanskaa, ja sen vuoksi Tanska osallistuu tämän päätöksen, jolla pannaan täytäntöön päätös 2008/615/YOS, hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(13)

Päätös 2008/615/YOS sitoo Tanskaa, ja sen vuoksi Tanska osallistuu tämän päätöksen, jolla pannaan täytäntöön päätös 2008/615/YOS, hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (14) | Päätös 2008/615/YOS sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tämän päätöksen, jolla pannaan täytäntöön päätös 2008/615/YOS, hyväksymiseen ja soveltamiseen, |
| --- | --- |

(14)

Päätös 2008/615/YOS sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja sen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tämän päätöksen, jolla pannaan täytäntöön päätös 2008/615/YOS, hyväksymiseen ja soveltamiseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kroatialla on ajoneuvorekisteritietojen automaattisen haun toteuttamiseksi oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja päätöksen 2008/615/YOS 12 artiklan mukaisesti 18 päivästä kesäkuuta 2017.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä päätöstä sovelletaan perussopimusten mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 8 päivänä kesäkuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

U. REINSALU

---

(1)  
  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Lausunto annettu 13 päivänä helmikuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Neuvoston päätös 2008/616/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12).

3

(4)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.9.2016, parlamentti v. neuvosto, yhdistetyt asiat C-14/15 ja C-116/15, ECLI:EU:C:2016:715.

4

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 155/23

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/1021,

annettu 10 päivänä tammikuuta 2017,

valtiontuesta SA.44727 2016/C (ex 2016/N), jonka Ranska aikoo toteuttaa Areva-konsernin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 9029)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon jälkeen Ranskan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä huhtikuuta 2016 rakenneuudistustuesta Areva-konsernin hyväksi Ranskan valtion merkintäosuutena kahdessa pääomanlisäyksessä. Viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja 27 päivänä toukokuuta ja 6 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon jälkeen Ranskan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä huhtikuuta 2016 rakenneuudistustuesta Areva-konsernin hyväksi Ranskan valtion merkintäosuutena kahdessa pääomanlisäyksessä. Viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja 27 päivänä toukokuuta ja 6 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti Ranskan viranomaisille 19 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee kyseistä tukea. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle kyseistä päätöstä koskevat huomautuksensa 12 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Ranskan viranomaisille 19 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee kyseistä tukea. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle kyseistä päätöstä koskevat huomautuksensa 12 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä19 päivänä elokuuta 2016 (2). Komissio on kehottanut kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä19 päivänä elokuuta 2016 (2). Komissio on kehottanut kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Komissio sai määräajassa asiaa koskevia huomautuksia seuraavilta kolmansilta osapuolilta: Urenco, Teollisuuden Voima Oyj, jäljempänä ’TVO’, Siemens, Areva-konserni ja kolmas osapuoli, joka ei halua nimeään julkisuuteen. Komissio on toimittanut huomautukset Ranskan viranomaisille kommentoitavaksi ja saanut viranomaisten vastauksen 18 päivänä lokakuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai määräajassa asiaa koskevia huomautuksia seuraavilta kolmansilta osapuolilta: Urenco, Teollisuuden Voima Oyj, jäljempänä ’TVO’, Siemens, Areva-konserni ja kolmas osapuoli, joka ei halua nimeään julkisuuteen. Komissio on toimittanut huomautukset Ranskan viranomaisille kommentoitavaksi ja saanut viranomaisten vastauksen 18 päivänä lokakuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet lisähuomautuksia 30 päivänä marraskuuta sekä 7, 12, 21 ja 22 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(5)

Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet lisähuomautuksia 30 päivänä marraskuuta sekä 7, 12, 21 ja 22 päivänä joulukuuta 2016.

| (6) | Ranskan viranomaiset ovat 27 päivänä heinäkuuta 2016 ilmoittaneet rakenneuudistustukea koskevan menettelyn rinnalla komissiolle 3,3 miljardin euron pelastamistuesta Areva-konsernin hyväksi kahden lainan muodossa. Toinen lainoista, joka on suuruudeltaan 2 miljardia euroa, myönnetään emoyhtiö Areva SA:lle ja toinen, suuruudeltaan 1,3 miljardia euroa, kokonaan emoyhtiön omistuksessa olevalle tytäryhtiölle Nouvel Arevalle (3). Lainat on tarkoitus muuttaa näiden kahden yksikön pääomaksi tämän päätöksen kohteena olevien pääomanlisäysten yhteydessä. Pelastustukea koskevasta ilmoituksesta, joka on kirjattu numerolla SA.46077, tehdään erillinen päätös. |
| --- | --- |

(6)

Ranskan viranomaiset ovat 27 päivänä heinäkuuta 2016 ilmoittaneet rakenneuudistustukea koskevan menettelyn rinnalla komissiolle 3,3 miljardin euron pelastamistuesta Areva-konsernin hyväksi kahden lainan muodossa. Toinen lainoista, joka on suuruudeltaan 2 miljardia euroa, myönnetään emoyhtiö Areva SA:lle ja toinen, suuruudeltaan 1,3 miljardia euroa, kokonaan emoyhtiön omistuksessa olevalle tytäryhtiölle Nouvel Arevalle (3). Lainat on tarkoitus muuttaa näiden kahden yksikön pääomaksi tämän päätöksen kohteena olevien pääomanlisäysten yhteydessä. Pelastustukea koskevasta ilmoituksesta, joka on kirjattu numerolla SA.46077, tehdään erillinen päätös.

3

2.   TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Tuensaaja ja tausta

Tuensaaja ja tausta

2.1.1   Areva-konsernin esittely

Areva-konsernin esittely

| (7) | Areva-konserni on pörssiyhtiö, josta 86,52 prosenttia on suoraan tai välillisesti Ranskan valtion määräysvallassa. Emoyhtiö Areva SA:sta on valtion hallussa suoraan 28,83 prosenttia ja välillisesti 54,37 prosenttia Ranskan atomienergiakomission, jäljempänä ’CEA’ (Commissariat à l'énergie atomique), kautta ja 3,32 prosenttia Bpifrance Participations -yhtiön kautta. Areva SA:n määräysvallan prosentuaaliset osuudet Areva-konsernin eri tytäryhtiöissä on esitetty jäljempänä kaaviossa 2. |
| --- | --- |

(7)

Areva-konserni on pörssiyhtiö, josta 86,52 prosenttia on suoraan tai välillisesti Ranskan valtion määräysvallassa. Emoyhtiö Areva SA:sta on valtion hallussa suoraan 28,83 prosenttia ja välillisesti 54,37 prosenttia Ranskan atomienergiakomission, jäljempänä ’CEA’ (Commissariat à l'énergie atomique), kautta ja 3,32 prosenttia Bpifrance Participations -yhtiön kautta. Areva SA:n määräysvallan prosentuaaliset osuudet Areva-konsernin eri tytäryhtiöissä on esitetty jäljempänä kaaviossa 2.

| (8) | Areva-konserni harjoittaa ydinvoimamarkkinoilla liiketoimintaa, joka kattaa koko tuotantoketjun ja jakautuu neljään osa-alueeseen:






  a) | louhinta (uraanin etsintä, kaivoshankkeiden valmistelu, louhinta ja kaivosten sulkeminen), jonka osuus oli 18 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015; |
| --- | --- | --- |

(8)

Areva-konserni harjoittaa ydinvoimamarkkinoilla liiketoimintaa, joka kattaa koko tuotantoketjun ja jakautuu neljään osa-alueeseen:

a)

louhinta (uraanin etsintä, kaivoshankkeiden valmistelu, louhinta ja kaivosten sulkeminen), jonka osuus oli 18 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015;

| b) | ydinpolttoainekierron alkupää (uraanin konversio ja rikastus, ydinpolttoaineen suunnittelu ja valmistus), jonka osuus oli 28 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015; |
| --- | --- |

b)

ydinpolttoainekierron alkupää (uraanin konversio ja rikastus, ydinpolttoaineen suunnittelu ja valmistus), jonka osuus oli 28 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015;

| c) | ydinpolttoainekierron loppupää (ydinjätteiden käsittely ja kierrätys sekaoksidipolttoaineena (4), polttoainelogistiikka, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja palvelut), jonka osuus oli 19 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015; |
| --- | --- |

c)

ydinpolttoainekierron loppupää (ydinjätteiden käsittely ja kierrätys sekaoksidipolttoaineena (4), polttoainelogistiikka, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja palvelut), jonka osuus oli 19 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015;

4

| d) | reaktorit ja niihin liittyvät palvelut (ydinreaktorien suunnittelu, valmistus ja huolto, myös reaktorit ydinkäyttöisiin aluksiin, ja muut toissijaiset toiminnat, kuten säteilymittaukset), joiden osuus oli 34 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015. |
| --- | --- |

d)

reaktorit ja niihin liittyvät palvelut (ydinreaktorien suunnittelu, valmistus ja huolto, myös reaktorit ydinkäyttöisiin aluksiin, ja muut toissijaiset toiminnat, kuten säteilymittaukset), joiden osuus oli 34 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015.

| (9) | Uusiutuvat energialähteet ovat vähemmän merkittävä liiketoiminnan osa-alue, jota rationalisoidaan parhaillaan. Sen osuus oli alle 1 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015. |
| --- | --- |

(9)

Uusiutuvat energialähteet ovat vähemmän merkittävä liiketoiminnan osa-alue, jota rationalisoidaan parhaillaan. Sen osuus oli alle 1 prosenttia Arevan liikevaihdosta vuonna 2015.

| (10) | Yksinkertaistettuna nämä neljä osa-aluetta vastaavat kahta suurta liiketoimintakokonaisuutta, jotka yhtiön historiassa erottuvat toisistaan ja täydentävät toisiaan: i) ydinpolttoainekierron hallinta, johon kuuluu louhinta sekä polttoainekierron alku- ja loppupää, sekä ii) reaktoriliiketoiminta. Ensimmäisen näistä liiketoimintakokonaisuuksista kehitti Cogema ja toisen Framatome, ennen kuin yhtiöt fuusioituvat vuonna 2001 Areva-konserniksi.

  Kaavio 1


  Areva-konsernin liiketoiminnat




  Varastointipalvelut ja -ratkaisut
  Uraanin kemiallinen käsittely
  Uraanin louhinta
  Loppupää
  Alkupää
  Käytetyn ydinpolttoaineen käsittely ja kierrätys
  Uraanimalmin louhinta ja käsittely
  Uusien uraani-esiintymien etsintä
  Käytetyn ydinpolttoaineen käsittely
  UO2-poltto-aineen valmistus
  MOX-polttoaineen valmistus
  Rikastus
  Kaivokset
  Ydinaineiden (uraanin, käytetyn polttoaineen, jätteiden) kuljetus
  Pakkausten suunnittelu ja valmistus
  Logistiikkapalvelut
  Ydinlaitosten käytöstäpoisto
  Alueiden ja laitosten hyödyntäminen käytön lopussa
  Areva NP
  Luonnonuraanin väkevöinti (sentrifugi-menetelmällä)
  Luonnonuraanin konvertointi uraaniheksa-fluoridiksi
  Reaktorit
  Käytön jälkeen
  KONSERNIN LIIKETOIMINNAN OSA-ALUEET
  Areva-konsernin ydinenergia-alan liiketoiminnat jakautuvat neljään suureen osa-alueeseen: |
| --- | --- |

(10)

Yksinkertaistettuna nämä neljä osa-aluetta vastaavat kahta suurta liiketoimintakokonaisuutta, jotka yhtiön historiassa erottuvat toisistaan ja täydentävät toisiaan: i) ydinpolttoainekierron hallinta, johon kuuluu louhinta sekä polttoainekierron alku- ja loppupää, sekä ii) reaktoriliiketoiminta. Ensimmäisen näistä liiketoimintakokonaisuuksista kehitti Cogema ja toisen Framatome, ennen kuin yhtiöt fuusioituvat vuonna 2001 Areva-konserniksi.

Kaavio 1

Kaavio 1

Areva-konsernin liiketoiminnat

Areva-konsernin liiketoiminnat

Varastointipalvelut ja -ratkaisut

Uraanin kemiallinen käsittely

Uraanin louhinta

Loppupää

Alkupää

Käytetyn ydinpolttoaineen käsittely ja kierrätys

Uraanimalmin louhinta ja käsittely

Uusien uraani-esiintymien etsintä

Käytetyn ydinpolttoaineen käsittely

UO2-poltto-aineen valmistus

MOX-polttoaineen valmistus

Rikastus

Kaivokset

Ydinaineiden (uraanin, käytetyn polttoaineen, jätteiden) kuljetus

Pakkausten suunnittelu ja valmistus

Logistiikkapalvelut

Ydinlaitosten käytöstäpoisto

Alueiden ja laitosten hyödyntäminen käytön lopussa

Areva NP

Luonnonuraanin väkevöinti (sentrifugi-menetelmällä)

Luonnonuraanin konvertointi uraaniheksa-fluoridiksi

Reaktorit

Käytön jälkeen

KONSERNIN LIIKETOIMINNAN OSA-ALUEET

Areva-konsernin ydinenergia-alan liiketoiminnat jakautuvat neljään suureen osa-alueeseen:

| (11) | Nämä kaksi liiketoimintakokonaisuutta erotetaan edelleen toisistaan fuusion jälkeisen Areva-konsernin organisaatiokaaviossa (kaavio nro 2). Reaktoriliiketoiminta kuuluu Areva Nuclear Power -tytäryhtiölle, jäljempänä ’Areva NP’, (ja ydinkäyttöisten alusten osalta Société Technique pour l'Energie Atomique -yhtiölle, jäljempänä ’Areva TA’), kun taas ydinpolttoainekiertoon liittyvä liiketoiminta on jaettu siten, että Areva Nuclear Cycle -yhtiö, jäljempänä ’Areva NC’, huolehtii polttoainekierron alku- ja loppupäästä ja Areva Mines -tytäryhtiö kaivosliiketoiminnasta. Vaikka ydinpolttoaine-elementtien valmistus on yhteydessä ydinpolttoainekiertoon, se on liitetty Areva NP:hen polttoaine-elementtien ja reaktorien suunnittelun voimakkaan synergian vuoksi (5).

  Kaavio 2


  Areva-konsernin yksinkertaistettu organisaatiokaavio 31.12.2014 |
| --- | --- |

(11)

Nämä kaksi liiketoimintakokonaisuutta erotetaan edelleen toisistaan fuusion jälkeisen Areva-konsernin organisaatiokaaviossa (kaavio nro 2). Reaktoriliiketoiminta kuuluu Areva Nuclear Power -tytäryhtiölle, jäljempänä ’Areva NP’, (ja ydinkäyttöisten alusten osalta Société Technique pour l'Energie Atomique -yhtiölle, jäljempänä ’Areva TA’), kun taas ydinpolttoainekiertoon liittyvä liiketoiminta on jaettu siten, että Areva Nuclear Cycle -yhtiö, jäljempänä ’Areva NC’, huolehtii polttoainekierron alku- ja loppupäästä ja Areva Mines -tytäryhtiö kaivosliiketoiminnasta. Vaikka ydinpolttoaine-elementtien valmistus on yhteydessä ydinpolttoainekiertoon, se on liitetty Areva NP:hen polttoaine-elementtien ja reaktorien suunnittelun voimakkaan synergian vuoksi (5).

5

Kaavio 2

Kaavio 2

Areva-konsernin yksinkertaistettu organisaatiokaavio 31.12.2014

Areva-konsernin yksinkertaistettu organisaatiokaavio 31.12.2014

| (12) | Areva-konsernissa oli 39 537 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 2015. Vuonna 2015 konsernin kokonaisliikevaihto oli 8,2 miljardia euroa, kun se oli 8,3 miljardia euroa vuonna 2014. Myytävänä olevia pitkäaikaisia omaisuuseriä ja lopetettuja toimintoja koskevan kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 5 mukaisesti (6) julkaistu Areva-konsernin liikevaihto oli 4,2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(12)

Areva-konsernissa oli 39 537 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 2015. Vuonna 2015 konsernin kokonaisliikevaihto oli 8,2 miljardia euroa, kun se oli 8,3 miljardia euroa vuonna 2014. Myytävänä olevia pitkäaikaisia omaisuuseriä ja lopetettuja toimintoja koskevan kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 5 mukaisesti (6) julkaistu Areva-konsernin liikevaihto oli 4,2 miljardia euroa.

6

2.1.2   Areva-konsernin vaikeudet

Areva-konsernin vaikeudet

| (13) | Areva-konsernin vaikeudet johtuvat ensinnäkin ydinvoimamarkkinoiden voimakkaasta muutoksesta sekä talous- ja rahoitustilanteen huonontumisesta vuoden 2008 jälkeen. Areva-konsernille on lisäksi aiheutunut muutamasta teollisuushankkeesta huomattavia tappioita. Sen kannattavuus on heikentynyt myös joidenkin yritysostojen ja eräiden liiketoimintojen kehittämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(13)

Areva-konsernin vaikeudet johtuvat ensinnäkin ydinvoimamarkkinoiden voimakkaasta muutoksesta sekä talous- ja rahoitustilanteen huonontumisesta vuoden 2008 jälkeen. Areva-konsernille on lisäksi aiheutunut muutamasta teollisuushankkeesta huomattavia tappioita. Sen kannattavuus on heikentynyt myös joidenkin yritysostojen ja eräiden liiketoimintojen kehittämisen jälkeen.

| (14) | Ensin mainitun syyn osalta todettakoon, että Fukushiman onnettomuus vuonna 2011 muutti nopeasti ydinvoimamarkkinoiden suhdannetta. Onnettomuuspäivän jälkeen joidenkin reaktorien toiminta on pysäytetty, ja esimerkiksi Saksa ja Sveitsi ovat päättäneet luopua ydinvoimasta. Lisäksi uusia voimalahankkeita on lykätty esimerkiksi Kiinassa. Tämä on vaikuttanut sekä polttoaine- että reaktorimarkkinoihin, mikä on heikentänyt Areva-konsernin tulosta. |
| --- | --- |

(14)

Ensin mainitun syyn osalta todettakoon, että Fukushiman onnettomuus vuonna 2011 muutti nopeasti ydinvoimamarkkinoiden suhdannetta. Onnettomuuspäivän jälkeen joidenkin reaktorien toiminta on pysäytetty, ja esimerkiksi Saksa ja Sveitsi ovat päättäneet luopua ydinvoimasta. Lisäksi uusia voimalahankkeita on lykätty esimerkiksi Kiinassa. Tämä on vaikuttanut sekä polttoaine- että reaktorimarkkinoihin, mikä on heikentänyt Areva-konsernin tulosta.

| (15) | Pitkän aikavälin rahoituslähteiden ehtyminen vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen ja voimassa olevat uudet vakavaraisuussäännökset ovat voineet lisäksi vaikeuttaa ydinvoimaloiden kaltaisten pääomavaltaisten hankkeiden rahoitusta. |
| --- | --- |

(15)

Pitkän aikavälin rahoituslähteiden ehtyminen vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen ja voimassa olevat uudet vakavaraisuussäännökset ovat voineet lisäksi vaikeuttaa ydinvoimaloiden kaltaisten pääomavaltaisten hankkeiden rahoitusta.

| (16) | Markkinoiden supistuminen ja tästä aiheutuva ylikapasiteetti ovat lisäksi osuneet ajankohtaan, jolloin Areva-konserni oli päättänyt tehdä nykyaikaistamisinvestointeja ja sen liiketoiminnan kulut olivat kasvussa. Tämä tilanne on vaikuttanut suoraan Arevan rahavirtaan ja pakottanut konsernin ottamaan velkaa lyhyen aikavälin liiketoimintojensa rahoittamiseksi. Samaan aikaan Areva-konserni on markkinanäkymien heikentymisen vuoksi joutunut tekemään alaskirjauksia. |
| --- | --- |

(16)

Markkinoiden supistuminen ja tästä aiheutuva ylikapasiteetti ovat lisäksi osuneet ajankohtaan, jolloin Areva-konserni oli päättänyt tehdä nykyaikaistamisinvestointeja ja sen liiketoiminnan kulut olivat kasvussa. Tämä tilanne on vaikuttanut suoraan Arevan rahavirtaan ja pakottanut konsernin ottamaan velkaa lyhyen aikavälin liiketoimintojensa rahoittamiseksi. Samaan aikaan Areva-konserni on markkinanäkymien heikentymisen vuoksi joutunut tekemään alaskirjauksia.

| (17) | Toiseksi mainitun syyn osalta todettakoon, että Areva-konsernille on koitunut huomattavia tappioita joistakin teollisuushankkeista ja varsinkin viimeisimmän sukupolven ydinvoimalan rakentamisesta asiakkaalleen TVO:lle Suomen Olkiluotoon, jäljempänä ’OL3-hanke’. |
| --- | --- |

(17)

Toiseksi mainitun syyn osalta todettakoon, että Areva-konsernille on koitunut huomattavia tappioita joistakin teollisuushankkeista ja varsinkin viimeisimmän sukupolven ydinvoimalan rakentamisesta asiakkaalleen TVO:lle Suomen Olkiluotoon, jäljempänä ’OL3-hanke’.

| (18) | Hanketta johtaa vuonna 2003 muodostettu konsortio, johon kuuluvat Areva-konserni Areva NP:n ja sen tytäryhtiön Areva GMbH:n välityksellä sekä Siemens. Rakennustyömaa on viivästynyt yhteensä noin yhdeksällä vuodella, ja lisäkustannuksista koituu Areva-konsernille hankkeen lopussa noin 5,5 miljardin euron tappiot (7). Areva-konserni on antanut emoyhtiönsä Areva SA:n välityksellä asiakkaalleen TVO:lle vastuutakuun, jonka voimassaolo ja soveltamisala ovat kuitenkin Ranskan viranomaisten mukaan herättäneet kysymyksiä. |
| --- | --- |

(18)

Hanketta johtaa vuonna 2003 muodostettu konsortio, johon kuuluvat Areva-konserni Areva NP:n ja sen tytäryhtiön Areva GMbH:n välityksellä sekä Siemens. Rakennustyömaa on viivästynyt yhteensä noin yhdeksällä vuodella, ja lisäkustannuksista koituu Areva-konsernille hankkeen lopussa noin 5,5 miljardin euron tappiot (7). Areva-konserni on antanut emoyhtiönsä Areva SA:n välityksellä asiakkaalleen TVO:lle vastuutakuun, jonka voimassaolo ja soveltamisala ovat kuitenkin Ranskan viranomaisten mukaan herättäneet kysymyksiä.

7

| (19) | OL3-hanketta koskeva riita-asia on vireillä välitystuomioistuimessa konsortion ja TVO:n välillä; kumpikin osapuoli väittää työmaan huomattavien viivästysten ja lisäkustannusten johtuvan toisesta osapuolesta. Osapuolet vaativat toisiltaan useiden miljardien eurojen vahingonkorvauksia. [...] (*1). |
| --- | --- |

(19)

OL3-hanketta koskeva riita-asia on vireillä välitystuomioistuimessa konsortion ja TVO:n välillä; kumpikin osapuoli väittää työmaan huomattavien viivästysten ja lisäkustannusten johtuvan toisesta osapuolesta. Osapuolet vaativat toisiltaan useiden miljardien eurojen vahingonkorvauksia. [...] (*1).

*1

| (20) | Konsortio ja TVO olivat aloittaneet neuvottelut kokonaissopimuksesta, jossa alustavaksi luovutuspäiväksi (8) asetettiin sopimusteitse [...] ja jonka oli määrä lopettaa riita-asian käsittely välitystuomioistuimessa [...] (9). [...]. |
| --- | --- |

(20)

Konsortio ja TVO olivat aloittaneet neuvottelut kokonaissopimuksesta, jossa alustavaksi luovutuspäiväksi (8) asetettiin sopimusteitse [...] ja jonka oli määrä lopettaa riita-asian käsittely välitystuomioistuimessa [...] (9). [...].

8

9

| (21) | Ranskan viranomaiset ovat myös esittäneet yksityiskohtaisen selvityksen tappioista, jotka liittyvät RJH-hankkeeseen (Réacteur Jules Horowitz – CEA:n Cadarachen keskuksessa rakenteilla oleva koereaktorihanke) ja [...] -hankkeeseen ([...] voimalan [...] reaktorin ajantasaistaminen) ja joita on aiheutunut tähän mennessä useita satoja miljoonia euroja. |
| --- | --- |

(21)

Ranskan viranomaiset ovat myös esittäneet yksityiskohtaisen selvityksen tappioista, jotka liittyvät RJH-hankkeeseen (Réacteur Jules Horowitz – CEA:n Cadarachen keskuksessa rakenteilla oleva koereaktorihanke) ja [...] -hankkeeseen ([...] voimalan [...] reaktorin ajantasaistaminen) ja joita on aiheutunut tähän mennessä useita satoja miljoonia euroja.

| (22) | Kolmanneksi mainitusta syystä on todettava, että Areva-konsernin taloudellista vakautta ovat horjuttaneet myös kannattamattomat yritysostot ja kehittämishankkeet erityisesti kaivostoiminnan (esimerkiksi Uramin-yhtiön ostosta aiheutui lähes [...] euron tappiot) ja uusiutuvien energialähteiden aloilla. |
| --- | --- |

(22)

Kolmanneksi mainitusta syystä on todettava, että Areva-konsernin taloudellista vakautta ovat horjuttaneet myös kannattamattomat yritysostot ja kehittämishankkeet erityisesti kaivostoiminnan (esimerkiksi Uramin-yhtiön ostosta aiheutui lähes [...] euron tappiot) ja uusiutuvien energialähteiden aloilla.

| (23) | Kaikkien edellä mainittujen syiden vuoksi Areva-konsernille on aiheutunut merkittävästi tappioita, joiden kokonaismäärä oli tilivuosina 2011–2015 yli 9 miljardia euroa. Rahoittaakseen nämä tappiot ja tuotantolaitostensa nykyaikaistamisen edellyttämät investoinnit (10), Areva-konserni on ottanut velkaa sekä pankeilta, jäljempänä ’pankkivelka’, että pääomamarkkinoilta, jäljempänä ’obligaatiovelka’. Vuoden 2016 alussa otettiin uusia pankkiluottoja, minkä jälkeen Arevan velka nousi 5 päivänä tammikuuta 2016 yhteensä 9,4 miljardiin euroon (11), josta 6,0 miljardia oli obligaatiovelkaa. |
| --- | --- |

(23)

Kaikkien edellä mainittujen syiden vuoksi Areva-konsernille on aiheutunut merkittävästi tappioita, joiden kokonaismäärä oli tilivuosina 2011–2015 yli 9 miljardia euroa. Rahoittaakseen nämä tappiot ja tuotantolaitostensa nykyaikaistamisen edellyttämät investoinnit (10), Areva-konserni on ottanut velkaa sekä pankeilta, jäljempänä ’pankkivelka’, että pääomamarkkinoilta, jäljempänä ’obligaatiovelka’. Vuoden 2016 alussa otettiin uusia pankkiluottoja, minkä jälkeen Arevan velka nousi 5 päivänä tammikuuta 2016 yhteensä 9,4 miljardiin euroon (11), josta 6,0 miljardia oli obligaatiovelkaa.

10

11

| (24) | Kun otetaan huomioon Areva-konsernin tuottonäkymät, Arevan pääomarakenne ei mahdollista velanhoitoa, minkä vuoksi Ranskan viranomaiset ovat aloittaneet Areva-konsernin kanssa mittavan rakenneuudistuksen. |
| --- | --- |

(24)

Kun otetaan huomioon Areva-konsernin tuottonäkymät, Arevan pääomarakenne ei mahdollista velanhoitoa, minkä vuoksi Ranskan viranomaiset ovat aloittaneet Areva-konsernin kanssa mittavan rakenneuudistuksen.

2.2   Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelma

Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelma

| (25) | Ranskan viranomaiset esittivät 29 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyssä ilmoituksessaan rakenneuudistussuunnitelman, jota toteutetaan marraskuusta 2014 joulukuuhun 2019, jäljempänä ’rakenneuudistusjakso’, ja jonka tarkoituksena on palauttaa Areva-konsernin kilpailukyky ja tervehdyttää sen rahoitusrakenne. Suunnitelman mukaan Areva-konsernin liiketoiminnan painopiste palautetaan ydinpolttoainekiertoon. Rakenneuudistussuunnitelmaa täydennetään tuotantorakenteen uudistuksella, joka toteutetaan tulos- ja kilpailukykysuunnitelman mukaisesti. Tämän suunnitelman tavoitteena on saada aikaan 500 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt vuoteen 2018 mennessä. Rakenneuudistussuunnitelmaa täydennetään myös merkittävällä rahoitusrakenteen uudistuksella, jonka yhteydessä muun muassa vahvistetaan Areva-konsernin pääomapohjaa. |
| --- | --- |

(25)

Ranskan viranomaiset esittivät 29 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyssä ilmoituksessaan rakenneuudistussuunnitelman, jota toteutetaan marraskuusta 2014 joulukuuhun 2019, jäljempänä ’rakenneuudistusjakso’, ja jonka tarkoituksena on palauttaa Areva-konsernin kilpailukyky ja tervehdyttää sen rahoitusrakenne. Suunnitelman mukaan Areva-konsernin liiketoiminnan painopiste palautetaan ydinpolttoainekiertoon. Rakenneuudistussuunnitelmaa täydennetään tuotantorakenteen uudistuksella, joka toteutetaan tulos- ja kilpailukykysuunnitelman mukaisesti. Tämän suunnitelman tavoitteena on saada aikaan 500 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt vuoteen 2018 mennessä. Rakenneuudistussuunnitelmaa täydennetään myös merkittävällä rahoitusrakenteen uudistuksella, jonka yhteydessä muun muassa vahvistetaan Areva-konsernin pääomapohjaa.

2.2.1   Liiketoiminnan painopisteen palauttaminen ydinpolttoainekiertoon

Liiketoiminnan painopisteen palauttaminen ydinpolttoainekiertoon

| (26) | Liiketoiminnan painopisteen palauttaminen ydinpolttoainekiertoon toteutetaan siten, että i) luovutaan Areva-konsernin muista liiketoiminnoista, ii) perustetaan uusi oikeudellinen yksikkö, Nouvel Areva, johon polttoainekiertoon liittyvä liiketoiminta siirretään, ja iii) eräät nykyiset velat erotetaan ja siirretään emoyhtiö Areva SA:han. |
| --- | --- |

(26)

Liiketoiminnan painopisteen palauttaminen ydinpolttoainekiertoon toteutetaan siten, että i) luovutaan Areva-konsernin muista liiketoiminnoista, ii) perustetaan uusi oikeudellinen yksikkö, Nouvel Areva, johon polttoainekiertoon liittyvä liiketoiminta siirretään, ja iii) eräät nykyiset velat erotetaan ja siirretään emoyhtiö Areva SA:han.

2.2.1.1   Areva-konsernin toteuttamat tai suunnittelemat liiketoimintojen luovutukset

Areva-konsernin toteuttamat tai suunnittelemat liiketoimintojen luovutukset

| (27) | Luovutuksen kohteena ovat seuraavat tytäryhtiöt ja liiketoiminnat:






  a) | Areva SA:n kokonaan omistaman tytäryhtiön Areva NP:n nykyinen liiketoiminta; |
| --- | --- | --- |

(27)

Luovutuksen kohteena ovat seuraavat tytäryhtiöt ja liiketoiminnat:

a)

Areva SA:n kokonaan omistaman tytäryhtiön Areva NP:n nykyinen liiketoiminta;

| b) | Areva TA, josta Areva SA omistaa suoraan tai välillisesti 83,58 prosenttia. Koska ydinkäyttövoimaa koskeva Areva TA:n liiketoiminta on arkaluonteista, Areva-konsernin osuus yhtiössä on luovutettu julkisten osakkaiden muodostamalle konsortiolle (Ranskan valtio, CEA ja ranskalainen puolustusalan yritys DCNS). Kaupan osapuolet allekirjoittivat liiketoimintojen luovutusta koskevan sopimuksen 15 päivänä joulukuuta 2016. Areva TA:n myynti ei koske sen tytäryhtiötä Eltaa, joka myydään erikseen; |
| --- | --- |

b)

Areva TA, josta Areva SA omistaa suoraan tai välillisesti 83,58 prosenttia. Koska ydinkäyttövoimaa koskeva Areva TA:n liiketoiminta on arkaluonteista, Areva-konsernin osuus yhtiössä on luovutettu julkisten osakkaiden muodostamalle konsortiolle (Ranskan valtio, CEA ja ranskalainen puolustusalan yritys DCNS). Kaupan osapuolet allekirjoittivat liiketoimintojen luovutusta koskevan sopimuksen 15 päivänä joulukuuta 2016. Areva TA:n myynti ei koske sen tytäryhtiötä Eltaa, joka myydään erikseen;

| c) | Canberra, jonka osakkeet Areva-konserni omistaa kokonaan: tämän tytäryhtiön myynti toteutui 1 päivänä heinäkuuta 2016; |
| --- | --- |

c)

Canberra, jonka osakkeet Areva-konserni omistaa kokonaan: tämän tytäryhtiön myynti toteutui 1 päivänä heinäkuuta 2016;

| d) | muut vähemmän tärkeät liiketoiminnan luovutukset koskevat muun muassa avaruusteollisuuden sähköjärjestelmiin erikoistunutta Elta-tytäryhtiötä (josta Areva TA omistaa 66 prosenttia ja Areva SA 34 prosenttia) [...]. |
| --- | --- |

d)

muut vähemmän tärkeät liiketoiminnan luovutukset koskevat muun muassa avaruusteollisuuden sähköjärjestelmiin erikoistunutta Elta-tytäryhtiötä (josta Areva TA omistaa 66 prosenttia ja Areva SA 34 prosenttia) [...].

| (28) | Areva-konserni aikoo lisäksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä irrottautua käytännössä kaikista liiketoiminnoistaan, jotka liittyvät uusiutuviin energialähteisiin ja energian varastointiin. Merituulivoimaan erikoistunut Adwen-yhtiö myydään lähitulevaisuudessa espanjalaiselle Gamesa-konsernille. Kelluvien tuuliturbiinien alalla [...]. Biomassa-alalla [...]. Keskittävään aurinkoenergiaan liittyvän liiketoimintansa Areva-konserni päätti vuonna 2014 lopettaa asteittain, kunhan meneillään olevat hankkeet saadaan päätökseen. Areva-konsernilla on vielä vähemmistöosakkuus yhtiössä, joka kehittää energian varastoinnissa käytettävää elektrolyysitekniikkaa, sekä virtausakkuja ja vetypolttokennoja koskevassa pienimuotoisessa tutkimus- ja tuotekehitystoiminnassa. |
| --- | --- |

(28)

Areva-konserni aikoo lisäksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä irrottautua käytännössä kaikista liiketoiminnoistaan, jotka liittyvät uusiutuviin energialähteisiin ja energian varastointiin. Merituulivoimaan erikoistunut Adwen-yhtiö myydään lähitulevaisuudessa espanjalaiselle Gamesa-konsernille. Kelluvien tuuliturbiinien alalla [...]. Biomassa-alalla [...]. Keskittävään aurinkoenergiaan liittyvän liiketoimintansa Areva-konserni päätti vuonna 2014 lopettaa asteittain, kunhan meneillään olevat hankkeet saadaan päätökseen. Areva-konsernilla on vielä vähemmistöosakkuus yhtiössä, joka kehittää energian varastoinnissa käytettävää elektrolyysitekniikkaa, sekä virtausakkuja ja vetypolttokennoja koskevassa pienimuotoisessa tutkimus- ja tuotekehitystoiminnassa.

| (29) | Areva NP:n tähän mennessä harjoittamien liiketoimintojen luovutus tapahtuu erityisjärjestelyin ja tietyin ehdoin, jotka esitetään Electricité de Francen, jäljempänä ’EDF’, ja Areva-konsernin 15 päivänä marraskuuta 2016 allekirjoittamassa osakkeidenostosopimuksessa (share purchase agreement). |
| --- | --- |

(29)

Areva NP:n tähän mennessä harjoittamien liiketoimintojen luovutus tapahtuu erityisjärjestelyin ja tietyin ehdoin, jotka esitetään Electricité de Francen, jäljempänä ’EDF’, ja Areva-konsernin 15 päivänä marraskuuta 2016 allekirjoittamassa osakkeidenostosopimuksessa (share purchase agreement).

| (30) | Ensinnäkin on sovittu, että EDF suojataan joiltakin riskeiltä, joita Areva NP:hen tällä hetkellä liittyy. Riskit koskevat ennen kaikkea OL3-hankkeen jatkoa mutta myös poikkeamia, joita on havaittu Areva NP:n muun muassa Le Creusot'n, Jeumontin ja Saint-Marcelin tuotantopaikoilla valmistamien laitteistojen työnkulkua koskevissa asiakirjoissa, jäljempänä ’komponenttisopimukset’. Tätä varten Areva ja EDF ovat päättäneet turvautua liiketoimintasiirtoon (drop down): siinä Areva NP:n pääliiketoiminta siirretään uuteen yksikköön, jäljempänä ’Nouvel Areva NP’, joka on määrä myydä EDF:lle. OL3-hanketta koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät liiketoiminnat säilyvät aiemmalla Areva NP:llä ja sen kautta Areva SA -emoyhtiöllä, [...] (12). |
| --- | --- |

(30)

Ensinnäkin on sovittu, että EDF suojataan joiltakin riskeiltä, joita Areva NP:hen tällä hetkellä liittyy. Riskit koskevat ennen kaikkea OL3-hankkeen jatkoa mutta myös poikkeamia, joita on havaittu Areva NP:n muun muassa Le Creusot'n, Jeumontin ja Saint-Marcelin tuotantopaikoilla valmistamien laitteistojen työnkulkua koskevissa asiakirjoissa, jäljempänä ’komponenttisopimukset’. Tätä varten Areva ja EDF ovat päättäneet turvautua liiketoimintasiirtoon (drop down): siinä Areva NP:n pääliiketoiminta siirretään uuteen yksikköön, jäljempänä ’Nouvel Areva NP’, joka on määrä myydä EDF:lle. OL3-hanketta koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät liiketoiminnat säilyvät aiemmalla Areva NP:llä ja sen kautta Areva SA -emoyhtiöllä, [...] (12).

12

| (31) | Myynti toteutuu lisäksi vain, jos tietyt ehdot täyttyvät. Niissä edellytetään muun muassa, ettei [...] Flamanville 3 -hankkeessa ilmene poikkeamia, jotka lisäävät huomattavasti sen kustannuksia tai viivästävät merkittävästi sen toteutusta. [...] paineastiaa varten laaditaan [...] erityinen validointiohjelma, koska vuonna 2014 havaittiin Flamanville 3 -voimalan osaa vastaavaa osaa koskevissa kokeissa sääntöjenvastaisia arvoja, jotka johtuvat odotettua suuremmasta hiilipitoisuudesta, jäljempänä ’hiilen segregoituminen’. Areva-konserni ja EDF ovat ehdottaneet lisätoimenpiteitä, jäljempänä ’lujuusanalyysiohjelma’, tarkoituksenaan antaa lisätakeita sen osoittamiseksi, että paineastia on luotettava ja turvallinen hiilen segregoitumisongelmasta huolimatta. Ydinturvallisuusviranomainen, jäljempänä ’ASN’ (Autorité de Sûreté Nucléaire), on hyväksynyt nämä muutokset (13). Lujuusanalyysiohjelmaan sisältyviä testejä jatkettiin vuoden 2016 loppuun. Areva-konserni ja EDF antoivat 16 päivänä joulukuuta 2016 testejä koskevan loppuraportin ASN:lle, joka arvioi tarvitsevansa viisi kuukautta aikaa tulosten analysointiin ja lopullisten päätelmiensä julkaisemiseen. |
| --- | --- |

(31)

Myynti toteutuu lisäksi vain, jos tietyt ehdot täyttyvät. Niissä edellytetään muun muassa, ettei [...] Flamanville 3 -hankkeessa ilmene poikkeamia, jotka lisäävät huomattavasti sen kustannuksia tai viivästävät merkittävästi sen toteutusta. [...] paineastiaa varten laaditaan [...] erityinen validointiohjelma, koska vuonna 2014 havaittiin Flamanville 3 -voimalan osaa vastaavaa osaa koskevissa kokeissa sääntöjenvastaisia arvoja, jotka johtuvat odotettua suuremmasta hiilipitoisuudesta, jäljempänä ’hiilen segregoituminen’. Areva-konserni ja EDF ovat ehdottaneet lisätoimenpiteitä, jäljempänä ’lujuusanalyysiohjelma’, tarkoituksenaan antaa lisätakeita sen osoittamiseksi, että paineastia on luotettava ja turvallinen hiilen segregoitumisongelmasta huolimatta. Ydinturvallisuusviranomainen, jäljempänä ’ASN’ (Autorité de Sûreté Nucléaire), on hyväksynyt nämä muutokset (13). Lujuusanalyysiohjelmaan sisältyviä testejä jatkettiin vuoden 2016 loppuun. Areva-konserni ja EDF antoivat 16 päivänä joulukuuta 2016 testejä koskevan loppuraportin ASN:lle, joka arvioi tarvitsevansa viisi kuukautta aikaa tulosten analysointiin ja lopullisten päätelmiensä julkaisemiseen.

13

| (32) | Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan Nouvel Arevalle jää strateginen 15 prosentin osakkuus Nouvel Areva NP:ssä. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin vastanneet komission perusteellisen tutkintansa yhteydessä esittämiin epäilyihin sitoutumalla siihen, että Areva-konserni divestoi reaktoriliiketoiminnan kokonaan, mikä tarkoittaa, ettei Areva SA:lla ja Nouvel Arevalla ole enää mitään pääomayhteyttä Nouvel Areva NP:hen komissiolle ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman jälkeen. |
| --- | --- |

(32)

Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan Nouvel Arevalle jää strateginen 15 prosentin osakkuus Nouvel Areva NP:ssä. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin vastanneet komission perusteellisen tutkintansa yhteydessä esittämiin epäilyihin sitoutumalla siihen, että Areva-konserni divestoi reaktoriliiketoiminnan kokonaan, mikä tarkoittaa, ettei Areva SA:lla ja Nouvel Arevalla ole enää mitään pääomayhteyttä Nouvel Areva NP:hen komissiolle ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman jälkeen.

2.2.1.2   Ydinpolttoainekiertoon liittyvien liiketoimintojen yhtiöittäminen

Ydinpolttoainekiertoon liittyvien liiketoimintojen yhtiöittäminen

| (33) | Areva-konserni on perustanut Nouvel Areva -yhtiön, joka on nykyisin kokonaan Areva SA:n omistuksessa ja johon siirretään






  a) | kaikki ydinpolttoainekiertoon liittyvät Areva-konsernin omaisuuserät eli seuraavat liiketoiminnat: kaivostoiminta, kemialliset prosessit, rikastaminen, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto, kierrätys ja polttoainekierron suunnittelu, sekä Areva NC:n ja Areva Minesin osakkeet myytäviä omaisuuseriä lukuun ottamatta; |
| --- | --- | --- |

(33)

Areva-konserni on perustanut Nouvel Areva -yhtiön, joka on nykyisin kokonaan Areva SA:n omistuksessa ja johon siirretään

a)

kaikki ydinpolttoainekiertoon liittyvät Areva-konsernin omaisuuserät eli seuraavat liiketoiminnat: kaivostoiminta, kemialliset prosessit, rikastaminen, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto, kierrätys ja polttoainekierron suunnittelu, sekä Areva NC:n ja Areva Minesin osakkeet myytäviä omaisuuseriä lukuun ottamatta;

| b) | joukkovelkakirjat ja konsernin sisäinen velka. |
| --- | --- |

b)

joukkovelkakirjat ja konsernin sisäinen velka.

| (34) | Areva SA:n omaisuuserien osittaista siirtoa Nouvel Arevaan koskeva sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä elokuuta 2016, ja kaikkien Nouvel Arevaan siirrettävien joukkovelkakirjojen haltijoiden suostumus saatiin 27 päivänä syyskuuta 2016. Nouvel Arevan perustaminen hyväksyttiin Areva SA:n ylimääräisessä yhtiökokouksessa 3 päivänä marraskuuta 2016. |
| --- | --- |

(34)

Areva SA:n omaisuuserien osittaista siirtoa Nouvel Arevaan koskeva sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä elokuuta 2016, ja kaikkien Nouvel Arevaan siirrettävien joukkovelkakirjojen haltijoiden suostumus saatiin 27 päivänä syyskuuta 2016. Nouvel Arevan perustaminen hyväksyttiin Areva SA:n ylimääräisessä yhtiökokouksessa 3 päivänä marraskuuta 2016.

| (35) | Ranskan valtion ja joidenkin ulkopuolisten sijoittajien on määrä korottaa uuden yksikön pääomaa 3 miljardilla eurolla. Ranskan valtion osuus tästä on 2,5 miljardia euroa ja ulkopuolisten sijoittajien osuus 500 miljoonaa euroa. Koska Nouvel Arevan osakkeiden arvoksi on ennen kauppaa määritetty 2 miljardia euroa, yksikön pääoman omistukset jakautuvat operaation jälkeen suuruusjärjestyksessä seuraavasti: Areva SA:n osuus 40 prosenttia, Ranskan valtion suora osuus 50 prosenttia ja ulkopuolisten sijoittajien osuus 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(35)

Ranskan valtion ja joidenkin ulkopuolisten sijoittajien on määrä korottaa uuden yksikön pääomaa 3 miljardilla eurolla. Ranskan valtion osuus tästä on 2,5 miljardia euroa ja ulkopuolisten sijoittajien osuus 500 miljoonaa euroa. Koska Nouvel Arevan osakkeiden arvoksi on ennen kauppaa määritetty 2 miljardia euroa, yksikön pääoman omistukset jakautuvat operaation jälkeen suuruusjärjestyksessä seuraavasti: Areva SA:n osuus 40 prosenttia, Ranskan valtion suora osuus 50 prosenttia ja ulkopuolisten sijoittajien osuus 10 prosenttia.

2.2.1.3   Joidenkin Areva-konsernin velkojen ryhmittäminen erilleen

Joidenkin Areva-konsernin velkojen ryhmittäminen erilleen

| (36) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan OL3-hankkeeseen ja [...] liittyvät riskit kantaa suoraan tai Areva NP:n välityksellä nykyinen emoyhtiö, Areva SA. Lisäksi Areva-konsernin ottama pankkivelka jää Areva SA:lle, minkä lisäksi pääliiketoiminta loppuu, kun Nouvel Areva NP myydään ja polttoainekiertoon liittyvät liiketoiminnat yhtiöitetään. |
| --- | --- |

(36)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan OL3-hankkeeseen ja [...] liittyvät riskit kantaa suoraan tai Areva NP:n välityksellä nykyinen emoyhtiö, Areva SA. Lisäksi Areva-konsernin ottama pankkivelka jää Areva SA:lle, minkä lisäksi pääliiketoiminta loppuu, kun Nouvel Areva NP myydään ja polttoainekiertoon liittyvät liiketoiminnat yhtiöitetään.

2.2.2   Tulos- ja kilpailukykysuunnitelma

Tulos- ja kilpailukykysuunnitelma

| (37) | Kun ydinpolttoainekierto on palautettu Areva-konsernin toiminnan painopisteeksi, konserni on alkanut toteuttaa tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaa parantaakseen kilpailukykyään ja liiketoimintansa tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

(37)

Kun ydinpolttoainekierto on palautettu Areva-konsernin toiminnan painopisteeksi, konserni on alkanut toteuttaa tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaa parantaakseen kilpailukykyään ja liiketoimintansa tuloksellisuutta.

| (38) | Suunnitelmaan sisältyvillä huomattavilla toimenpiteillä Nouvel Arevan on määrä saada aikaan 500 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt. |
| --- | --- |

(38)

Suunnitelmaan sisältyvillä huomattavilla toimenpiteillä Nouvel Arevan on määrä saada aikaan 500 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt.

| (39) | Tulos- ja kilpailukykysuunnitelma jakautuu neljään osaan: i) valikoidut hankinnat, ii) myyntihenkilöstön tehokkaampi hyödyntäminen, iii) tuottavuuden parantaminen (muun muassa vapaaehtoisia irtisanoutumisia koskevan suunnitelman avulla) ja iv) maltillinen palkkakehitys. Suunnitelman mukaiset ensimmäiset toimenpiteet toteutettiin vuonna 2015, ja suunnitelmaa jatkettaneen vuoteen 2018 saakka. |
| --- | --- |

(39)

Tulos- ja kilpailukykysuunnitelma jakautuu neljään osaan: i) valikoidut hankinnat, ii) myyntihenkilöstön tehokkaampi hyödyntäminen, iii) tuottavuuden parantaminen (muun muassa vapaaehtoisia irtisanoutumisia koskevan suunnitelman avulla) ja iv) maltillinen palkkakehitys. Suunnitelman mukaiset ensimmäiset toimenpiteet toteutettiin vuonna 2015, ja suunnitelmaa jatkettaneen vuoteen 2018 saakka.

2.2.3   Rahoitusrakenteen uudistus

Rahoitusrakenteen uudistus

| (40) | Erityisen hataralla pohjalla oleva Areva-konsernin rahoitusrakenne vaatii uudistamista. |
| --- | --- |

(40)

Erityisen hataralla pohjalla oleva Areva-konsernin rahoitusrakenne vaatii uudistamista.

| (41) | Johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa lueteltujen eri tytäryhtiöiden myynnistä saatavat tuotot ovat Areva-konsernin likviditeettitarpeiden täyttämiseen käytettävä ensisijainen rahoituslähde. |
| --- | --- |

(41)

Johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa lueteltujen eri tytäryhtiöiden myynnistä saatavat tuotot ovat Areva-konsernin likviditeettitarpeiden täyttämiseen käytettävä ensisijainen rahoituslähde.

| (42) | Areva-konserni ottaa käyttöön myös omia varojaan noin [0–2 miljardia] euroa, joka jakautuu siten, että käteisvarojen vähimmäistasoa alennetaan rakenneuudistuksen yhteydessä [0–1 miljardia] euroa ja erilaisten saamisten siirrosta saadaan [0–1 miljardia] euroa. Toimet esitetään yksityiskohtaisesti johdanto-osan 321 kappaleessa. |
| --- | --- |

(42)

Areva-konserni ottaa käyttöön myös omia varojaan noin [0–2 miljardia] euroa, joka jakautuu siten, että käteisvarojen vähimmäistasoa alennetaan rakenneuudistuksen yhteydessä [0–1 miljardia] euroa ja erilaisten saamisten siirrosta saadaan [0–1 miljardia] euroa. Toimet esitetään yksityiskohtaisesti johdanto-osan 321 kappaleessa.

| (43) | Nämä varat eivät kuitenkaan riitä ratkaisuksi Areva-konsernin velkaantumiseen. Ranskan viranomaiset ovatkin arvioineet Areva-konsernin oman pääoman tarpeeksi 5 miljardia euroa. Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy siis 5 miljardin euron pääomanlisäys, joka jakautuu seuraavasti:






  a) | Nouvel Arevaan 3 miljardia euroa, joka merkitään johdanto-osan 35 kappaleessa kuvatulla tavalla. Määrän laskennassa on otettu huomioon kaksi tavoitetta: Nouvel Arevan likviditeettitarpeiden täyttäminen vuoden 2019 loppuun ja Nouvel Arevan mahdollisuus saada jo rakenneuudistusjakson lopussa velkaantumisasteensa tasolle, joka vastaa riskiprofiililtaan investointiluokkaa, jotta se voisi saada jälleenrahoitusta markkinoilta [...] (14). |
| --- | --- | --- |

(43)

Nämä varat eivät kuitenkaan riitä ratkaisuksi Areva-konsernin velkaantumiseen. Ranskan viranomaiset ovatkin arvioineet Areva-konsernin oman pääoman tarpeeksi 5 miljardia euroa. Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy siis 5 miljardin euron pääomanlisäys, joka jakautuu seuraavasti:

a)

Nouvel Arevaan 3 miljardia euroa, joka merkitään johdanto-osan 35 kappaleessa kuvatulla tavalla. Määrän laskennassa on otettu huomioon kaksi tavoitetta: Nouvel Arevan likviditeettitarpeiden täyttäminen vuoden 2019 loppuun ja Nouvel Arevan mahdollisuus saada jo rakenneuudistusjakson lopussa velkaantumisasteensa tasolle, joka vastaa riskiprofiililtaan investointiluokkaa, jotta se voisi saada jälleenrahoitusta markkinoilta [...] (14).

14

| b) | Areva SA:han 2 miljardia euroa, jonka Ranskan valtio merkitsee kokonaan ja jolla on tarkoitus kattaa kyseiseen yksikköön jäävän toiminnan kustannukset (eli pääasiallisesti OL3-hankkeen kustannukset [...] ja Areva-konsernin pankkivelan takaisinmaksu) (15). |
| --- | --- |

b)

Areva SA:han 2 miljardia euroa, jonka Ranskan valtio merkitsee kokonaan ja jolla on tarkoitus kattaa kyseiseen yksikköön jäävän toiminnan kustannukset (eli pääasiallisesti OL3-hankkeen kustannukset [...] ja Areva-konsernin pankkivelan takaisinmaksu) (15).

15

2.3   Ilmoitettu tuki

Ilmoitettu tuki

| (44) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä huhtikuuta 2016 Ranskan valtion aikomuksesta korottaa Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomaa yhtenä rakenneuudistustukena yhteensä 4,5 miljardilla eurolla. Tuki on määrä rahoittaa Ranskan valtion omista varoista. |
| --- | --- |

(44)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä huhtikuuta 2016 Ranskan valtion aikomuksesta korottaa Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomaa yhtenä rakenneuudistustukena yhteensä 4,5 miljardilla eurolla. Tuki on määrä rahoittaa Ranskan valtion omista varoista.

| (45) | Rakenneuudistustukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (16), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaisesti. Alustavan tutkinnan jälkeen komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei tuki ole suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(45)

Rakenneuudistustukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (16), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaisesti. Alustavan tutkinnan jälkeen komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei tuki ole suuntaviivojen mukainen.

16

2.4   Menettelyn aloittamiseen johtaneet syyt

Menettelyn aloittamiseen johtaneet syyt

2.4.1   Epäilyt Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisesta rakenneuudistuksen jälkeen

Epäilyt Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisesta rakenneuudistuksen jälkeen

| (46) | Komissio asetti kyseenalaiseksi Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan suunnitelman pohjana olevien olettamien realistisuuden. |
| --- | --- |

(46)

Komissio asetti kyseenalaiseksi Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan suunnitelman pohjana olevien olettamien realistisuuden.

| (47) | Komissio totesi, ettei Nouvel Arevan perusskenaariossa määritetty selkeästi, miten rakenneuudistuksen yhteydessä suunnitellut eri liiketoimintojen luovutukset (ja etenkin Nouvel Areva NP:n myynti) mahdollisesti vaikuttavat ydinpolttoainekiertoon liittyviin liiketoimintoihin, myös synergiaetujen menetyksen kautta. Komission mielestä oli ristiriitaista, että Ranskan viranomaisten väitteen mukaan rakenneuudistuksen yhteydessä tehdyt luovutukset heikentävät Areva-konsernin kilpailukykyä ja ovat näin ollen todellisia vastasuoritteita. |
| --- | --- |

(47)

Komissio totesi, ettei Nouvel Arevan perusskenaariossa määritetty selkeästi, miten rakenneuudistuksen yhteydessä suunnitellut eri liiketoimintojen luovutukset (ja etenkin Nouvel Areva NP:n myynti) mahdollisesti vaikuttavat ydinpolttoainekiertoon liittyviin liiketoimintoihin, myös synergiaetujen menetyksen kautta. Komission mielestä oli ristiriitaista, että Ranskan viranomaisten väitteen mukaan rakenneuudistuksen yhteydessä tehdyt luovutukset heikentävät Areva-konsernin kilpailukykyä ja ovat näin ollen todellisia vastasuoritteita.

| (48) | Komissio korosti myös, ettei epäedullinen skenaario perustu herkkyysanalyysiin, jossa tuodaan selkeästi esiin ja asetetaan tärkeysjärjestykseen Areva-konserniin mahdollisesti vaikuttavat pääasialliset riskitekijät. |
| --- | --- |

(48)

Komissio korosti myös, ettei epäedullinen skenaario perustu herkkyysanalyysiin, jossa tuodaan selkeästi esiin ja asetetaan tärkeysjärjestykseen Areva-konserniin mahdollisesti vaikuttavat pääasialliset riskitekijät.

| (49) | Komissio ei ollut myöskään varma siitä, että Nouvel Arevasta voisi tulla jälleen pitkällä aikavälillä elinkelpoinen epäedullisessa skenaariossa, koska siinä tuotiin esiin rahoitusvaje [...]. |
| --- | --- |

(49)

Komissio ei ollut myöskään varma siitä, että Nouvel Arevasta voisi tulla jälleen pitkällä aikavälillä elinkelpoinen epäedullisessa skenaariossa, koska siinä tuotiin esiin rahoitusvaje [...].

| (50) | Ranskan viranomaisten ilmoittamiin Areva SA:ta koskeviin ennusteisiin sisältyi puolestaan vielä liian paljon epävarmuutta, joka koskee muun muassa liiketoimintasiirtoskenaarioon sisältyviä lukuja. |
| --- | --- |

(50)

Ranskan viranomaisten ilmoittamiin Areva SA:ta koskeviin ennusteisiin sisältyi puolestaan vielä liian paljon epävarmuutta, joka koskee muun muassa liiketoimintasiirtoskenaarioon sisältyviä lukuja.

2.4.2   Epäilyt tuen oikeasuhteisuudesta

Epäilyt tuen oikeasuhteisuudesta

| (51) | Komissio katsoi Ranskan viranomaisten ilmoittamien tietojen perusteella, että asianmukaisen vastuunjaon periaatetta on ilmeisesti noudatettu edellyttäen kuitenkin, että nykyisten vähemmistöosakkaiden kohtelusta annetaan lisätietoja. |
| --- | --- |

(51)

Komissio katsoi Ranskan viranomaisten ilmoittamien tietojen perusteella, että asianmukaisen vastuunjaon periaatetta on ilmeisesti noudatettu edellyttäen kuitenkin, että nykyisten vähemmistöosakkaiden kohtelusta annetaan lisätietoja.

| (52) | Komissio esitti sitä vastoin epäilyjä Areva-konsernin omasta rahoitusosuudesta rakenneuudistuksen kustannuksiin. Ranskan viranomaisten toimittamien ennusteiden perusteella Areva-konserni vaikutti kykenevän periaatteessa rahoittamaan rakenneuudistuksensa kustannuksista yli 50 prosenttia. Sen yhteenlaskettu oma rahoitusosuus oli kuitenkin [9–11 miljardia] euroa suurempi kuin arvioitu rahoitustarve [8–9 miljardia] euroa, eikä tätä eroa ollut asianmukaisesti perusteltu. Lisäksi useat oman rahoitusosuuden lähteet, kuten suunnitellut eri liiketoimintojen luovutukset tai ulkopuolisten sijoittajien osallistuminen Nouvel Arevan pääomanlisäykseen, vaikuttivat vielä liian epävarmoilta, jotta niitä olisi voitu pitää ”todellisina ja konkreettisina”. |
| --- | --- |

(52)

Komissio esitti sitä vastoin epäilyjä Areva-konsernin omasta rahoitusosuudesta rakenneuudistuksen kustannuksiin. Ranskan viranomaisten toimittamien ennusteiden perusteella Areva-konserni vaikutti kykenevän periaatteessa rahoittamaan rakenneuudistuksensa kustannuksista yli 50 prosenttia. Sen yhteenlaskettu oma rahoitusosuus oli kuitenkin [9–11 miljardia] euroa suurempi kuin arvioitu rahoitustarve [8–9 miljardia] euroa, eikä tätä eroa ollut asianmukaisesti perusteltu. Lisäksi useat oman rahoitusosuuden lähteet, kuten suunnitellut eri liiketoimintojen luovutukset tai ulkopuolisten sijoittajien osallistuminen Nouvel Arevan pääomanlisäykseen, vaikuttivat vielä liian epävarmoilta, jotta niitä olisi voitu pitää ”todellisina ja konkreettisina”.

2.4.3   Kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä koskevat epäilyt

Kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä koskevat epäilyt

| (53) | Komissio katsoi, että Areva-konsernin toteuttamat erilaiset täydelliset tai osittaiset liiketoimintojen luovutukset supistivat sen liiketoiminta-alaa huomattavasti eli noin 50 prosenttia, kun mittareina käytetään konsolidoitua liikevaihtoa tai työntekijöiden lukumäärää. Liiketoimintojen luovutusten aiheuttama kilpailuvaikutus ei kuitenkaan käynyt selvästi ilmi. |
| --- | --- |

(53)

Komissio katsoi, että Areva-konsernin toteuttamat erilaiset täydelliset tai osittaiset liiketoimintojen luovutukset supistivat sen liiketoiminta-alaa huomattavasti eli noin 50 prosenttia, kun mittareina käytetään konsolidoitua liikevaihtoa tai työntekijöiden lukumäärää. Liiketoimintojen luovutusten aiheuttama kilpailuvaikutus ei kuitenkaan käynyt selvästi ilmi.

| (54) | Komissio katsoikin, ettei kaikkia liiketoiminnan luovutuksia voida pitää samanarvoisina. Areva TA:n ja Canberran kaltaisten suhteellisen pienten tytäryhtiöiden myynti ei vaikuttanut olevan yhteismitallista suunnitellun tuen laajuuden kanssa. |
| --- | --- |

(54)

Komissio katsoikin, ettei kaikkia liiketoiminnan luovutuksia voida pitää samanarvoisina. Areva TA:n ja Canberran kaltaisten suhteellisen pienten tytäryhtiöiden myynti ei vaikuttanut olevan yhteismitallista suunnitellun tuen laajuuden kanssa.

| (55) | Nouvel Areva NP:n osittainen myynti vaikutti sen sijaan laajuudeltaan vastaavan tukea mutta ei ilmeisesti koske suoraan markkinoita, joilla Areva-konsernilla olisi huomattava asema rakenneuudistuksen jälkeen. Komissio epäili siis kahta olettamusta, joiden avulla Ranskan viranomaiset vakuuttivat, että kyseessä oli todellakin kilpailua edistävä toimenpide: ensinnäkin, että reaktoriliiketoiminnan ja polttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan välillä on voimakasta synergiaa, jonka ansiosta konserni sai etua integroitumisesta ydinvoimamarkkinoilla; toiseksi, että Areva-konserni oli menettämässä tästä johtuvat synergiaedut luopumalla tytäryhtiöstään Nouvel Areva NP:stä. |
| --- | --- |

(55)

Nouvel Areva NP:n osittainen myynti vaikutti sen sijaan laajuudeltaan vastaavan tukea mutta ei ilmeisesti koske suoraan markkinoita, joilla Areva-konsernilla olisi huomattava asema rakenneuudistuksen jälkeen. Komissio epäili siis kahta olettamusta, joiden avulla Ranskan viranomaiset vakuuttivat, että kyseessä oli todellakin kilpailua edistävä toimenpide: ensinnäkin, että reaktoriliiketoiminnan ja polttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan välillä on voimakasta synergiaa, jonka ansiosta konserni sai etua integroitumisesta ydinvoimamarkkinoilla; toiseksi, että Areva-konserni oli menettämässä tästä johtuvat synergiaedut luopumalla tytäryhtiöstään Nouvel Areva NP:stä.

| (56) | Komissio huomautti varsinkin toisesta olettamuksesta, että EDF:n ja Areva-konsernin 20 päivänä heinäkuuta 2015 allekirjoittaman sopimuspöytäkirjan nojalla molemmat konsernit vaikuttivat saavan sopimusteitse takaisin ne synergiaedut, jotka olivat siihen asti olleet rakenteellisia. |
| --- | --- |

(56)

Komissio huomautti varsinkin toisesta olettamuksesta, että EDF:n ja Areva-konsernin 20 päivänä heinäkuuta 2015 allekirjoittaman sopimuspöytäkirjan nojalla molemmat konsernit vaikuttivat saavan sopimusteitse takaisin ne synergiaedut, jotka olivat siihen asti olleet rakenteellisia.

| (57) | Näiden syiden takia komissio epäili Nouvel Areva NP:n myynnin vaikutusta Areva-konsernin kilpailuasemaan markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen ja siis tämän vastasuoritteen riittävyyttä. |
| --- | --- |

(57)

Näiden syiden takia komissio epäili Nouvel Areva NP:n myynnin vaikutusta Areva-konsernin kilpailuasemaan markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen ja siis tämän vastasuoritteen riittävyyttä.

| (58) | Lopuksi komissio ihmetteli vielä Ranskan kantaa, jossa kieltäydytään antamasta suuntaviivoihin sisällytetty sitoumus olla käyttämättä rakenneuudistustukea osakkuuksien hankintaan. |
| --- | --- |

(58)

Lopuksi komissio ihmetteli vielä Ranskan kantaa, jossa kieltäydytään antamasta suuntaviivoihin sisällytetty sitoumus olla käyttämättä rakenneuudistustukea osakkuuksien hankintaan.

3.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

3.1   Areva-konserni

Areva-konserni

| (59) | Areva-konserni tukee täysin Ranskan viranomaisten 12 päivänä syyskuuta 2016 antamia vastauksia, joiden laatimiseen konserni on osallistunutkin. |
| --- | --- |

(59)

Areva-konserni tukee täysin Ranskan viranomaisten 12 päivänä syyskuuta 2016 antamia vastauksia, joiden laatimiseen konserni on osallistunutkin.

| (60) | Komission esittämien epäilysten suhteen Areva-konserni korostaa lähinnä seuraavia kohtia:






  a) | Areva-konserni ilmoittaa luottavansa rakenneuudistetun Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen nykyaikaistettujen tuotantovälineiden ja energian kysynnän odotetun kasvun kannattelemana. |
| --- | --- | --- |

(60)

Komission esittämien epäilysten suhteen Areva-konserni korostaa lähinnä seuraavia kohtia:

a)

Areva-konserni ilmoittaa luottavansa rakenneuudistetun Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen nykyaikaistettujen tuotantovälineiden ja energian kysynnän odotetun kasvun kannattelemana.

| b) | Nouvel Areva NP:n myynti EDF:lle on riittävä vastasuorite. Se vaikuttaa erittäin haitallisesti rakenneuudistetun Areva-konsernin kilpailukykyyn: sen lisäksi, että liikevaihto pienenee 50 prosentilla, tämä toimi aiheuttaa i) konsernin vetääntymisen useilta markkinoilta (muun muassa ydinreaktorien rakentaminen ja ylläpito sekä polttoaine-elementtien valmistus) ja ii) synergiaetujen menettämisen, varsinkin kustannusten yhdistämisessä (esimerkiksi markkinoinnissa, polttoaine-elementteihin liittyvässä liiketoiminnassa, tutkimuksessa ja kehittämisessä sekä neuvonta- ja asiantuntijapalveluissa). |
| --- | --- |

b)

Nouvel Areva NP:n myynti EDF:lle on riittävä vastasuorite. Se vaikuttaa erittäin haitallisesti rakenneuudistetun Areva-konsernin kilpailukykyyn: sen lisäksi, että liikevaihto pienenee 50 prosentilla, tämä toimi aiheuttaa i) konsernin vetääntymisen useilta markkinoilta (muun muassa ydinreaktorien rakentaminen ja ylläpito sekä polttoaine-elementtien valmistus) ja ii) synergiaetujen menettämisen, varsinkin kustannusten yhdistämisessä (esimerkiksi markkinoinnissa, polttoaine-elementteihin liittyvässä liiketoiminnassa, tutkimuksessa ja kehittämisessä sekä neuvonta- ja asiantuntijapalveluissa).

| c) | Osakkuuksien hankintakielto ei ole asianmukainen vastasuorite. Areva pitää nimittäin välttämättömänä, että se saa toteuttaa [...] tulevalla jaksolla tai muodostaa kumppanuuksia. |
| --- | --- |

c)

Osakkuuksien hankintakielto ei ole asianmukainen vastasuorite. Areva pitää nimittäin välttämättömänä, että se saa toteuttaa [...] tulevalla jaksolla tai muodostaa kumppanuuksia.

| (61) | Areva-konserni pitää rakenneuudistustukea erittäin tärkeänä myös strategisesti Euroopan ydinenergia-alan ja talouden kannalta: Areva tarjoaa suoraan työpaikkoja, ja se on keskeinen toimija ydinenergia-alan turvaamisessa useilla ydinenergia-alan arvoketjun segmenteillä ja ratkaiseva toimija Euroopan ydinvoimalakannan moitteettoman toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

(61)

Areva-konserni pitää rakenneuudistustukea erittäin tärkeänä myös strategisesti Euroopan ydinenergia-alan ja talouden kannalta: Areva tarjoaa suoraan työpaikkoja, ja se on keskeinen toimija ydinenergia-alan turvaamisessa useilla ydinenergia-alan arvoketjun segmenteillä ja ratkaiseva toimija Euroopan ydinvoimalakannan moitteettoman toiminnan kannalta.

| (62) | Areva-konserni korostaa lopuksi rakenneuudistussuunnitelman hyvää etenemistä: i) Canberran liiketoimintojen luovutukset on saatettu päätökseen ja Areva-konserni on luopunut osakkuudestaan Adweniin (käytetty optio). ii) Joukkovelkakirjojen haltijat ovat hyväksyneet Areva SA:n omaisuuserien osittaisen siirron Nouvel Arevaan sekä obligaatiovelan samanaikaisen siirtämisen Nouvel Arevaan. Lisäksi Hinkley Point C -hankkeen hyväksyminen avaa suunnitelman moitteettoman etenemisen kannalta suotuisia kehitysnäkymiä. |
| --- | --- |

(62)

Areva-konserni korostaa lopuksi rakenneuudistussuunnitelman hyvää etenemistä: i) Canberran liiketoimintojen luovutukset on saatettu päätökseen ja Areva-konserni on luopunut osakkuudestaan Adweniin (käytetty optio). ii) Joukkovelkakirjojen haltijat ovat hyväksyneet Areva SA:n omaisuuserien osittaisen siirron Nouvel Arevaan sekä obligaatiovelan samanaikaisen siirtämisen Nouvel Arevaan. Lisäksi Hinkley Point C -hankkeen hyväksyminen avaa suunnitelman moitteettoman etenemisen kannalta suotuisia kehitysnäkymiä.

3.2   Urenco

Urenco

| (63) | Urenco-yhtiö on syntynyt Saksan liittotasavallan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen poliittisen yhteistyön tuloksena. Yhtiö on perustettu vuonna 1970, ja se toimii ensisijaisesti uraanin rikastussegmentillä. Yhtiöllä on laitoksia kolmessa perustamismaassaan sekä Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(63)

Urenco-yhtiö on syntynyt Saksan liittotasavallan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen poliittisen yhteistyön tuloksena. Yhtiö on perustettu vuonna 1970, ja se toimii ensisijaisesti uraanin rikastussegmentillä. Yhtiöllä on laitoksia kolmessa perustamismaassaan sekä Yhdysvalloissa.

| (64) | Urenco esittää ensin laajan yleiskatsauksen ydinpolttoainekierron arvoketjusta ja sitten kolmeen kohtaan keskittyvän perustelun: Ensinnäkin tarkasteltava tuki vahvistaa Areva-konsernia merkittävällä tavalla. Toiseksi tuen kilpailua vääristävä vaikutus kohdistuu erityisesti rikastusmarkkinoihin Urencon ja muiden tällä segmentillä toimivien kilpailijoiden vahingoksi. Näin ollen Ranskan viranomaisten ehdottamat kilpailutoimenpiteet ovat riittämättömiä ja niitä on vahvistettava. |
| --- | --- |

(64)

Urenco esittää ensin laajan yleiskatsauksen ydinpolttoainekierron arvoketjusta ja sitten kolmeen kohtaan keskittyvän perustelun: Ensinnäkin tarkasteltava tuki vahvistaa Areva-konsernia merkittävällä tavalla. Toiseksi tuen kilpailua vääristävä vaikutus kohdistuu erityisesti rikastusmarkkinoihin Urencon ja muiden tällä segmentillä toimivien kilpailijoiden vahingoksi. Näin ollen Ranskan viranomaisten ehdottamat kilpailutoimenpiteet ovat riittämättömiä ja niitä on vahvistettava.

| (65) | Ensimmäisestä kohdasta Urenco toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly kapasiteetin vähentämistä millään Areva-konsernin liiketoiminta-alalla siitä huolimatta, että konsernilla on rahoitusvaikeuksia ja sen toimintamarkkinoita luonnehtii ylikapasiteetti. Nouvel Arevalla on ydinpolttoainekierrossa edelleen samat omaisuuserät kuin aiemmin, minkä ansiosta sillä on ihanteellinen tilaisuus säilyttää vahva asema markkinoilla. |
| --- | --- |

(65)

Ensimmäisestä kohdasta Urenco toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly kapasiteetin vähentämistä millään Areva-konsernin liiketoiminta-alalla siitä huolimatta, että konsernilla on rahoitusvaikeuksia ja sen toimintamarkkinoita luonnehtii ylikapasiteetti. Nouvel Arevalla on ydinpolttoainekierrossa edelleen samat omaisuuserät kuin aiemmin, minkä ansiosta sillä on ihanteellinen tilaisuus säilyttää vahva asema markkinoilla.

| (66) | Tämä on sitäkin ilmeisempää, kun valtiontuella osaltaan tervehdytetään vasta perustettujen yksiköiden tasetta, jolloin aiemmat huonosta johtamisesta johtuvat ongelmat häviävät. Nouvel Areva NP:n ja Nouvel Arevan toimintamarginaali on siten palautettu niin uusien investointien, rahoituksen saatavuuden kuin neuvotteluvoiman osalta. Nouvel Arevan kilpailijoiden on sitä vastoin kannettava kokonaan aiempien investointiensa kustannukset, ja niiden kehitysmahdollisuudet riippuvat kokonaan niiden omasta liikevoitosta. |
| --- | --- |

(66)

Tämä on sitäkin ilmeisempää, kun valtiontuella osaltaan tervehdytetään vasta perustettujen yksiköiden tasetta, jolloin aiemmat huonosta johtamisesta johtuvat ongelmat häviävät. Nouvel Areva NP:n ja Nouvel Arevan toimintamarginaali on siten palautettu niin uusien investointien, rahoituksen saatavuuden kuin neuvotteluvoiman osalta. Nouvel Arevan kilpailijoiden on sitä vastoin kannettava kokonaan aiempien investointiensa kustannukset, ja niiden kehitysmahdollisuudet riippuvat kokonaan niiden omasta liikevoitosta.

| (67) | Toisesta kohdasta Urenco katsoo, että kilpailu vääristyy rikastussegmentillä pysyvästi, sillä segmentille on ominaista ylikapasiteetti ja vähäinen määrä erittäin pääomavaltaisia hankkeita. |
| --- | --- |

(67)

Toisesta kohdasta Urenco katsoo, että kilpailu vääristyy rikastussegmentillä pysyvästi, sillä segmentille on ominaista ylikapasiteetti ja vähäinen määrä erittäin pääomavaltaisia hankkeita.

| (68) | Urencon mukaan maailmanlaajuinen rikastuskapasiteetti ylittää selkeästi kysynnän [...]. Ylikapasiteetti on sitäkin vahingollisempaa, koska osa kysynnän kasvusta sijoittuu maihin, jotka ovat pääosin suljettuja länsimaisilta toimijoilta, kuten Kiinaan tai Venäjälle. EDF:n ydinvoimalaitoskanta muodostaa länsimaisten toimijoiden ulottuvissa olevasta kysynnästä merkittävän osan, minkä takia on ratkaisevan tärkeää, ettei EDF:n ja Areva-konsernin aiempaan tiiviimpi yhteys vähennä Urencon mahdollisuuksia käydä kauppaa EDF:n kanssa. |
| --- | --- |

(68)

Urencon mukaan maailmanlaajuinen rikastuskapasiteetti ylittää selkeästi kysynnän [...]. Ylikapasiteetti on sitäkin vahingollisempaa, koska osa kysynnän kasvusta sijoittuu maihin, jotka ovat pääosin suljettuja länsimaisilta toimijoilta, kuten Kiinaan tai Venäjälle. EDF:n ydinvoimalaitoskanta muodostaa länsimaisten toimijoiden ulottuvissa olevasta kysynnästä merkittävän osan, minkä takia on ratkaisevan tärkeää, ettei EDF:n ja Areva-konsernin aiempaan tiiviimpi yhteys vähennä Urencon mahdollisuuksia käydä kauppaa EDF:n kanssa.

| (69) | Tarkasteltavan tuen ansiosta Areva-konserni voi lisäksi jatkaa sekaoksidipolttoaineeseen liittyvää liiketoimintaansa, vaikka sekaoksidipolttoaine ei ole yhtä kilpailukykyistä kuin rikastettu luonnonuraani. Ilman valtiontukea kyseinen liiketoiminta olisi lopetettu tai menettänyt merkityksensä, ja markkinat olisivat näin vapautuneet Areva-konsernin kilpailijoille (erityisesti suhteessa EDF:ään, jonka kysynnästä sekaoksidipolttoaine voi tyydyttää [0–25] prosenttia). |
| --- | --- |

(69)

Tarkasteltavan tuen ansiosta Areva-konserni voi lisäksi jatkaa sekaoksidipolttoaineeseen liittyvää liiketoimintaansa, vaikka sekaoksidipolttoaine ei ole yhtä kilpailukykyistä kuin rikastettu luonnonuraani. Ilman valtiontukea kyseinen liiketoiminta olisi lopetettu tai menettänyt merkityksensä, ja markkinat olisivat näin vapautuneet Areva-konsernin kilpailijoille (erityisesti suhteessa EDF:ään, jonka kysynnästä sekaoksidipolttoaine voi tyydyttää [0–25] prosenttia).

| (70) | Nouvel Arevan tervehdytetty tase mahdollistaa myös sen, että yritys kehittää rikastuspalvelujen kauppaa, jäljempänä ’SWU-kauppa’, sillä toiminta vaatii huomattavaa rahoituksellista liikkumavaraa. Tämä markkina [...] voi osaltaan vahvistaa Nouvel Arevaa suhteessa kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea ja joiden rahoitusrakenne ei alan erittäin pääomavaltaisten hankkeiden vuoksi mahdollista tällaista riskinottoa. |
| --- | --- |

(70)

Nouvel Arevan tervehdytetty tase mahdollistaa myös sen, että yritys kehittää rikastuspalvelujen kauppaa, jäljempänä ’SWU-kauppa’, sillä toiminta vaatii huomattavaa rahoituksellista liikkumavaraa. Tämä markkina [...] voi osaltaan vahvistaa Nouvel Arevaa suhteessa kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea ja joiden rahoitusrakenne ei alan erittäin pääomavaltaisten hankkeiden vuoksi mahdollista tällaista riskinottoa.

| (71) | Lopuksi Urenco katsoo, että Nouvel Areva hyötyy jatkossakin vertikaalisesta integroitumisesta polttoainekiertomarkkinoilla. |
| --- | --- |

(71)

Lopuksi Urenco katsoo, että Nouvel Areva hyötyy jatkossakin vertikaalisesta integroitumisesta polttoainekiertomarkkinoilla.

| (72) | Kolmanneksi Urenco korostaa, että markkinoille, joilla Areva-konserni toimii rakenneuudistuksen jälkeen, olisi ehdotettava kilpailutoimenpiteitä, varsinkin kun suurin osa kyseisistä markkinoista (louhinta, konversio ja rikastus) kärsii nykyisin ylikapasiteetista. |
| --- | --- |

(72)

Kolmanneksi Urenco korostaa, että markkinoille, joilla Areva-konserni toimii rakenneuudistuksen jälkeen, olisi ehdotettava kilpailutoimenpiteitä, varsinkin kun suurin osa kyseisistä markkinoista (louhinta, konversio ja rikastus) kärsii nykyisin ylikapasiteetista.

| (73) | Urenco ei ole samaa mieltä kuin Ranskan viranomaiset, joiden mukaan reaktoriliiketoiminnasta luopuminen aiheuttaa niin suuria synergiaetujen menetyksiä, että ne haittaavat polttoaineliiketoimintaa. Tällaisten synergiaetujen suhteellista merkitystä vähentää lukuisten integroimattomien ja silti menestyvien toimijoiden olemassaolo (esimerkiksi Urenco, Cameco ja KAP). Sitä paitsi synergiaeduilla on merkitystä vain polttoainetoimituksissa uusiin reaktoreihin. [...]. |
| --- | --- |

(73)

Urenco ei ole samaa mieltä kuin Ranskan viranomaiset, joiden mukaan reaktoriliiketoiminnasta luopuminen aiheuttaa niin suuria synergiaetujen menetyksiä, että ne haittaavat polttoaineliiketoimintaa. Tällaisten synergiaetujen suhteellista merkitystä vähentää lukuisten integroimattomien ja silti menestyvien toimijoiden olemassaolo (esimerkiksi Urenco, Cameco ja KAP). Sitä paitsi synergiaeduilla on merkitystä vain polttoainetoimituksissa uusiin reaktoreihin. [...].

| (74) | Lisäksi EDF:n ja Nouvel Arevan strateginen kumppanuus korvaa mahdollisesti menetetyt synergiaedut. Nouvel Areva säilyttääkin strategisen osakkuuden EDF:n kanssa yhteisessä tytäryhtiössä, mikä edellyttää tietyn tasoista koordinaatiota näiden kahden konsernin välillä ja voi saada EDF:n suosimaan Nouvel Arevaa. Niillä on lisäksi sama osakaskin, Ranskan valtio. Lisäksi valmistellaan yhteistyön vahvistamista, kuten komissio menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään toteaa. Lopuksi on todettava, että integroinnin purkamisen haitat kohdistuvat ensisijaisesti Nouvel Areva NP:hen, jonka on pakko muodostaa uusia myyntitiimejä polttoaine-elementtejä varten, kun taas Nouvel Areva säilyttää ydinpolttoainekierron integraation edut. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi EDF:n ja Nouvel Arevan strateginen kumppanuus korvaa mahdollisesti menetetyt synergiaedut. Nouvel Areva säilyttääkin strategisen osakkuuden EDF:n kanssa yhteisessä tytäryhtiössä, mikä edellyttää tietyn tasoista koordinaatiota näiden kahden konsernin välillä ja voi saada EDF:n suosimaan Nouvel Arevaa. Niillä on lisäksi sama osakaskin, Ranskan valtio. Lisäksi valmistellaan yhteistyön vahvistamista, kuten komissio menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään toteaa. Lopuksi on todettava, että integroinnin purkamisen haitat kohdistuvat ensisijaisesti Nouvel Areva NP:hen, jonka on pakko muodostaa uusia myyntitiimejä polttoaine-elementtejä varten, kun taas Nouvel Areva säilyttää ydinpolttoainekierron integraation edut.

| (75) | Edellä sanotun perusteella Urenco ehdottaa seuraavia kilpailutoimenpiteitä:






  a) | EDF sitoutuu säilyttämään avoimen hankintapolitiikan kaikkiin ydinpolttoainekierron toimijoihin nähden. |
| --- | --- | --- |

(75)

Edellä sanotun perusteella Urenco ehdottaa seuraavia kilpailutoimenpiteitä:

a)

EDF sitoutuu säilyttämään avoimen hankintapolitiikan kaikkiin ydinpolttoainekierron toimijoihin nähden.

| b) | Valtiontuki ei saa parantaa suhteettomasti Nouvel Arevan tytäryhtiön asemaa rikastustoiminnassa, joten on varmistettava, että pääomapohjan vahvistaminen pidetään erillään kyseisestä tytäryhtiöstä (esimerkiksi siten, että Georges Besse II -laitoksen rakentamiseen liittyvät velat maksetaan takaisin ainoastaan kyseiseen liiketoimintaan liittyvistä rahavirroista). |
| --- | --- |

b)

Valtiontuki ei saa parantaa suhteettomasti Nouvel Arevan tytäryhtiön asemaa rikastustoiminnassa, joten on varmistettava, että pääomapohjan vahvistaminen pidetään erillään kyseisestä tytäryhtiöstä (esimerkiksi siten, että Georges Besse II -laitoksen rakentamiseen liittyvät velat maksetaan takaisin ainoastaan kyseiseen liiketoimintaan liittyvistä rahavirroista).

| c) | Nouvel Arevaa kielletään kasvattamasta Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia ainakin rakenneuudistusjakson aikana, kuitenkin siten, että Areva-konserni pystyy täyttämään velvoitteensa [...] [...] (17) puitteissa. |
| --- | --- |

c)

Nouvel Arevaa kielletään kasvattamasta Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia ainakin rakenneuudistusjakson aikana, kuitenkin siten, että Areva-konserni pystyy täyttämään velvoitteensa [...] [...] (17) puitteissa.

17

| d) | Nouvel Areva vähentää sekaoksidipolttoaineen tuotantokapasiteettiaan eikä käytä palautettua likviditeettiään kehittääkseen SWU-kauppaan liittyvää liiketoimintaansa. |
| --- | --- |

d)

Nouvel Areva vähentää sekaoksidipolttoaineen tuotantokapasiteettiaan eikä käytä palautettua likviditeettiään kehittääkseen SWU-kauppaan liittyvää liiketoimintaansa.

| (76) | Urenco toivoo myös, että Ranskan viranomaiset tutkivat muita, kaikille segmenteille yhteisiä kilpailutoimenpiteitä, esimerkiksi jonkin liiketoiminnan myyntiä markkinatulokkaalle, jotta Nouvel Arevan integroitumisesta polttoainekiertoliiketoimintaan saatavia synergiaetuja voidaan vähentää. Lopuksi Urenco korostaa, kuinka tärkeää on noudattaa yritysten ostokieltoa rakenneuudistusjakson aikana, ellei osoiteta, että hankinta on välttämätön Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(76)

Urenco toivoo myös, että Ranskan viranomaiset tutkivat muita, kaikille segmenteille yhteisiä kilpailutoimenpiteitä, esimerkiksi jonkin liiketoiminnan myyntiä markkinatulokkaalle, jotta Nouvel Arevan integroitumisesta polttoainekiertoliiketoimintaan saatavia synergiaetuja voidaan vähentää. Lopuksi Urenco korostaa, kuinka tärkeää on noudattaa yritysten ostokieltoa rakenneuudistusjakson aikana, ellei osoiteta, että hankinta on välttämätön Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

3.3   TVO

TVO

| (77) | TVO on suomalainen sähköntuotantoyhtiö, joka on perustettu vuonna 1969 ja on muiden suomalaisten sähköyhtiöiden ja teollisuusyritysten omistuksessa. TVO on OL3-laitoksen tuleva omistaja. OL3 on European Pressure Reactor -tekniikkaan, jäljempänä ’EPR’, perustuva ydinvoimalaitos, joka on vielä rakennusvaiheessa. Kyseisen voimalaitoksen rakentamissopimus [...] tehtiin konsortion kanssa 18 päivänä joulukuuta 2003. Alun perin sovittu luovutuspäivä oli 30 päivänä huhtikuuta 2009. Lukuisten viivästysten jälkeen konsortio on nyt ilmoittanut luovutusajankohdaksi joulukuun 2018. |
| --- | --- |

(77)

TVO on suomalainen sähköntuotantoyhtiö, joka on perustettu vuonna 1969 ja on muiden suomalaisten sähköyhtiöiden ja teollisuusyritysten omistuksessa. TVO on OL3-laitoksen tuleva omistaja. OL3 on European Pressure Reactor -tekniikkaan, jäljempänä ’EPR’, perustuva ydinvoimalaitos, joka on vielä rakennusvaiheessa. Kyseisen voimalaitoksen rakentamissopimus [...] tehtiin konsortion kanssa 18 päivänä joulukuuta 2003. Alun perin sovittu luovutuspäivä oli 30 päivänä huhtikuuta 2009. Lukuisten viivästysten jälkeen konsortio on nyt ilmoittanut luovutusajankohdaksi joulukuun 2018.

| (78) | TVO korostaa OL3-reaktorin tärkeyttä Suomen ja Euroopan energia-alalle. Kun OL3 saadaan käyttöön, sen on tarkoitus tuottaa 9 prosentin osuus Suomen kokonaissähköntuotannosta vuoteen 2020 mennessä ja vastata 14 prosenttiin sähkön kokonaiskysynnästä, minkä ansiosta Suomen energiaomavaraisuus paranee. OL3 on myös pioneerihanke, jonka oli tarkoitus enteillä ydinteollisuuden renessanssia. |
| --- | --- |

(78)

TVO korostaa OL3-reaktorin tärkeyttä Suomen ja Euroopan energia-alalle. Kun OL3 saadaan käyttöön, sen on tarkoitus tuottaa 9 prosentin osuus Suomen kokonaissähköntuotannosta vuoteen 2020 mennessä ja vastata 14 prosenttiin sähkön kokonaiskysynnästä, minkä ansiosta Suomen energiaomavaraisuus paranee. OL3 on myös pioneerihanke, jonka oli tarkoitus enteillä ydinteollisuuden renessanssia.

| (79) | OL3-hanke on toteutuksensa viimeisessä vaiheessa. Laitoksen ulkotyöt on saatu lähes päätökseen, mutta laitoksen sisällä on vielä kesken joitakin rakennus- ja asennustöitä, jotka koskevat varsinkin ydinsaareketta (reaktoria). Työmaalla työskentelee noin 2 400 työntekijää. TVO korostaa, että OL3-hanke on nyt saatu ratkaisevaan vaiheeseen, joka on käyttöönottoprosessi ja jonka jälkeen on vuorossa alustava luovutuspäivä. Tämä vaihe edellyttää jatkuvaa tuke konsortiolta, jolla on EPR-tuntemusta ja -osaamista. |
| --- | --- |

(79)

OL3-hanke on toteutuksensa viimeisessä vaiheessa. Laitoksen ulkotyöt on saatu lähes päätökseen, mutta laitoksen sisällä on vielä kesken joitakin rakennus- ja asennustöitä, jotka koskevat varsinkin ydinsaareketta (reaktoria). Työmaalla työskentelee noin 2 400 työntekijää. TVO korostaa, että OL3-hanke on nyt saatu ratkaisevaan vaiheeseen, joka on käyttöönottoprosessi ja jonka jälkeen on vuorossa alustava luovutuspäivä. Tämä vaihe edellyttää jatkuvaa tuke konsortiolta, jolla on EPR-tuntemusta ja -osaamista.

| (80) | TVO mainitsee myös välitystuomioistuimessa vireillä olevan riita-asian, jossa TVO on konsortion vastapuolena. Konsortion vaatima kokonaismäärä on tällä hetkellä noin [0–5 miljardia] euroa, kun taas TVO:n omista kustannuksistaan ja tappioistaan vaatima määrä nousee TVO:n viimeisimpien arvioiden mukaan [0–5 miljardiin] euroon. Välitystuomioistuimessa vireillä olevan riita-asian asianosaisten vaatimat kokonaismäärät ovat siten yhteensä noin [0–10 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

(80)

TVO mainitsee myös välitystuomioistuimessa vireillä olevan riita-asian, jossa TVO on konsortion vastapuolena. Konsortion vaatima kokonaismäärä on tällä hetkellä noin [0–5 miljardia] euroa, kun taas TVO:n omista kustannuksistaan ja tappioistaan vaatima määrä nousee TVO:n viimeisimpien arvioiden mukaan [0–5 miljardiin] euroon. Välitystuomioistuimessa vireillä olevan riita-asian asianosaisten vaatimat kokonaismäärät ovat siten yhteensä noin [0–10 miljardia] euroa.

| (81) | TVO esittää tämän jälkeen oman näkemyksensä Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelmasta, joka perustuu jatkossa niin sanottuun suunnitelmaan B. Suunnitelman mukaan Nouvel Areva NP siirretään EDF:ään sen jälkeen, kun siitä on erotettu OL3-hanke ja sen valmistumiseen tarvittavat varat. Tähän omaisuudenhoitoyhtiöön jätetään myös komponenttisopimukset ja osa Areva-konsernin velasta. |
| --- | --- |

(81)

TVO esittää tämän jälkeen oman näkemyksensä Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelmasta, joka perustuu jatkossa niin sanottuun suunnitelmaan B. Suunnitelman mukaan Nouvel Areva NP siirretään EDF:ään sen jälkeen, kun siitä on erotettu OL3-hanke ja sen valmistumiseen tarvittavat varat. Tähän omaisuudenhoitoyhtiöön jätetään myös komponenttisopimukset ja osa Areva-konsernin velasta.

| (82) | TVO tukee yleisesti Ranskan valtion suunnitelmaa vahvistaa Areva-konsernin pääomapohjaa. TVO on kuitenkin huolissaan konsernin rakenneuudistuksen mahdollisista kielteisistä seurauksista OL3-hankkeelle. TVO epäilee erityisesti, kykeneekö omaisuudenhoitoyhtiö, johon OL3-hanke erotetaan, säilyttämään hankkeen viime vaiheen onnistumiseen tarvittavat varat. Omaisuudenhoitoyhtiöllä on nimittäin vain vähän rahavaroja maksaakseen mahdollisesti merkittävätkin velat, joiden määrää on tässä vaiheessa vaikea määrittää. |
| --- | --- |

(82)

TVO tukee yleisesti Ranskan valtion suunnitelmaa vahvistaa Areva-konsernin pääomapohjaa. TVO on kuitenkin huolissaan konsernin rakenneuudistuksen mahdollisista kielteisistä seurauksista OL3-hankkeelle. TVO epäilee erityisesti, kykeneekö omaisuudenhoitoyhtiö, johon OL3-hanke erotetaan, säilyttämään hankkeen viime vaiheen onnistumiseen tarvittavat varat. Omaisuudenhoitoyhtiöllä on nimittäin vain vähän rahavaroja maksaakseen mahdollisesti merkittävätkin velat, joiden määrää on tässä vaiheessa vaikea määrittää.

| (83) | Omaisuudenhoitoyhtiön rahavarat muodostuvat seuraavista: 2 miljardia euroa pääomanlisäystä, 2,5 miljardia euroa tuottoa Nouvel Areva NP:n myynnistä EDF:lle, sivutuottoja Arevan muiden kuin strategisten liiketoimintojen myynnistä sekä loppuosa hinnasta, joka TVO:n on vielä maksettava Areva-konsernille OL3-hankkeen viimeistelystä. Arvioiden mukaan omaisuudenhoitoyhtiön on katettava näistä varoista seuraavat kustannukset: OL3-hankkeen valmistumiskustannukset ja siihen liittyvät vakuudet, 3,4 miljardin euron pankkivelan takaisinmaksu, EDF:lle mahdollisesti annettavat vakuudet ydinvoimaloista, joiden osat tarkastetaan, ja muiden kuin strategisten omaisuuserien myyntiin liittyvät muut vakuudet; edellä mainittujen lisäksi omaisuudenhoitoyhtiön maksettavaksi lankeava määrä, enintään [0–5 miljardia] euroa, jos TVO voittaa välitystuomioistuimessa vireillä olevan riita-asian. |
| --- | --- |

(83)

Omaisuudenhoitoyhtiön rahavarat muodostuvat seuraavista: 2 miljardia euroa pääomanlisäystä, 2,5 miljardia euroa tuottoa Nouvel Areva NP:n myynnistä EDF:lle, sivutuottoja Arevan muiden kuin strategisten liiketoimintojen myynnistä sekä loppuosa hinnasta, joka TVO:n on vielä maksettava Areva-konsernille OL3-hankkeen viimeistelystä. Arvioiden mukaan omaisuudenhoitoyhtiön on katettava näistä varoista seuraavat kustannukset: OL3-hankkeen valmistumiskustannukset ja siihen liittyvät vakuudet, 3,4 miljardin euron pankkivelan takaisinmaksu, EDF:lle mahdollisesti annettavat vakuudet ydinvoimaloista, joiden osat tarkastetaan, ja muiden kuin strategisten omaisuuserien myyntiin liittyvät muut vakuudet; edellä mainittujen lisäksi omaisuudenhoitoyhtiön maksettavaksi lankeava määrä, enintään [0–5 miljardia] euroa, jos TVO voittaa välitystuomioistuimessa vireillä olevan riita-asian.

| (84) | Tämän vuoksi TVO epäilee rakenneuudistetun Areva-konsernin valmiuksia vastata OL3-hankkeeseen liittyvistä riskeistä ja erityisesti hankkeen valmistumiskustannuksista. TVO selittää, mitä vaikutuksia näillä epäilyksillä on suuntaviivojen mukaisesti laadittavaan rakenneuudistustuen analyysiin ja tarkemmin siihen, missä määrin tuki vaikuttaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen, Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen ja tuen ainutkertaisuuden periaatteeseen. |
| --- | --- |

(84)

Tämän vuoksi TVO epäilee rakenneuudistetun Areva-konsernin valmiuksia vastata OL3-hankkeeseen liittyvistä riskeistä ja erityisesti hankkeen valmistumiskustannuksista. TVO selittää, mitä vaikutuksia näillä epäilyksillä on suuntaviivojen mukaisesti laadittavaan rakenneuudistustuen analyysiin ja tarkemmin siihen, missä määrin tuki vaikuttaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen, Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen ja tuen ainutkertaisuuden periaatteeseen.

| (85) | TVO tukee ensinnäkin yhteisen edun mukaista tavoitetta koskevaa Ranskan perustelua, jossa korostetaan tuen vaikutusta varsinkin Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan d alakohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen. TVO korostaa kuitenkin tarvetta arvioida myös sopimuksen 2 artiklan b ja c alakohtaa. TVO toteaa Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohdasta, että tuella autetaan hankkeen saamaan päätökseen OL3-hanke, joka on tärkeä Euroopan energia-alan kehityksen ja Pohjoismaiden energian toimitusvarmuuden kannalta. Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b alakohdan mukainen ydinturvallisuustavoite edellyttää, kuten ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen 11 artiklassa todetaan, että ”[k]ukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, että kaikkiin turvallisuuteen liittyviin toimiin kussakin ydinlaitoksessa tai kutakin ydinlaitosta varten on käytettävissä riittävä lukumäärä ammattitaitoisia henkilöitä, joilla on asianmukainen peruskoulutus sekä täydennyskoulutus koko ydinlaitoksen elinajan”. Koska TVO:n valmiudet rajoittuvat pääasiassa ydinvoimalaitosten käyttämiseen, TVO tukeutuu OL3-hankkeen toimintojen turvallisuuden varmistamisessa konsortion asiantuntemukseen. Rakenneuudistussuunnitelma, jossa OL3-hanke on tarkoitus erottaa omaisuudenhoitoyhtiöön, uhkaa johtaa siihen, että Areva-konsernin pätevää henkilökuntaa osoitetaan OL3-hankkeeseen liian vähän, Areva-konsernin back-office-tukipalvelut Ranskassa ja Saksassa menetetään, Areva-konsernin tekninen infrastruktuuri menetetään ja hankkeen alihankkijoiden kanssa aiheutuu mahdollisesti ongelmia. |
| --- | --- |

(85)

TVO tukee ensinnäkin yhteisen edun mukaista tavoitetta koskevaa Ranskan perustelua, jossa korostetaan tuen vaikutusta varsinkin Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan d alakohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen. TVO korostaa kuitenkin tarvetta arvioida myös sopimuksen 2 artiklan b ja c alakohtaa. TVO toteaa Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohdasta, että tuella autetaan hankkeen saamaan päätökseen OL3-hanke, joka on tärkeä Euroopan energia-alan kehityksen ja Pohjoismaiden energian toimitusvarmuuden kannalta. Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b alakohdan mukainen ydinturvallisuustavoite edellyttää, kuten ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen 11 artiklassa todetaan, että ”[k]ukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, että kaikkiin turvallisuuteen liittyviin toimiin kussakin ydinlaitoksessa tai kutakin ydinlaitosta varten on käytettävissä riittävä lukumäärä ammattitaitoisia henkilöitä, joilla on asianmukainen peruskoulutus sekä täydennyskoulutus koko ydinlaitoksen elinajan”. Koska TVO:n valmiudet rajoittuvat pääasiassa ydinvoimalaitosten käyttämiseen, TVO tukeutuu OL3-hankkeen toimintojen turvallisuuden varmistamisessa konsortion asiantuntemukseen. Rakenneuudistussuunnitelma, jossa OL3-hanke on tarkoitus erottaa omaisuudenhoitoyhtiöön, uhkaa johtaa siihen, että Areva-konsernin pätevää henkilökuntaa osoitetaan OL3-hankkeeseen liian vähän, Areva-konsernin back-office-tukipalvelut Ranskassa ja Saksassa menetetään, Areva-konsernin tekninen infrastruktuuri menetetään ja hankkeen alihankkijoiden kanssa aiheutuu mahdollisesti ongelmia.

| (86) | Toiseksi TVO epäilee, onko Areva SA:n pääomanlisäys riittävä Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi ja ovatko rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt olettamat realistisia. Toisin sanoen TVO epäilee, voidaanko tuella varmistaa Areva SA:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(86)

Toiseksi TVO epäilee, onko Areva SA:n pääomanlisäys riittävä Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi ja ovatko rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt olettamat realistisia. Toisin sanoen TVO epäilee, voidaanko tuella varmistaa Areva SA:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

| (87) | Kolmanneksi TVO toteaa tuen ainutkertaisuuden periaatteesta, että ellei rakenneuudistussuunnitelmalla voida taata Areva-konsernin kykyä suoriutua OL3-hankkeen valmistumiseen liittyvistä velvoitteista, saattaa syntyä uusia velvoitteita uusiin viivästyksiin liittyvien vahingonkorvausten muodossa. Uuden valtiontuen hyväksyminen olisi tällöin ainutkertaisuuden periaatteen vuoksi mahdotonta. |
| --- | --- |

(87)

Kolmanneksi TVO toteaa tuen ainutkertaisuuden periaatteesta, että ellei rakenneuudistussuunnitelmalla voida taata Areva-konsernin kykyä suoriutua OL3-hankkeen valmistumiseen liittyvistä velvoitteista, saattaa syntyä uusia velvoitteita uusiin viivästyksiin liittyvien vahingonkorvausten muodossa. Uuden valtiontuen hyväksyminen olisi tällöin ainutkertaisuuden periaatteen vuoksi mahdotonta.

| (88) | Jotta näihin epäilyksiin ja kysymyksiin voidaan vastata, TVO painottaa, että rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällytettävä seuraavat osatekijät:






  a) | Operatiivisilla toimenpiteillä on varmistettava, että käytettävissä on riittävät tekniset ja henkilöstöresurssit sekä rahavarat OL3-hankkeen saattamiseksi onnistuneesti päätökseen annettuun määräaikaan mennessä ja alkuperäisessä rakentamissopimuksessa taatulla suoritustasolla ja että muista mahdollisista kustannuksista voidaan vastata takuuajan loppuun asti ja sen jälkeen. |
| --- | --- | --- |

(88)

Jotta näihin epäilyksiin ja kysymyksiin voidaan vastata, TVO painottaa, että rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällytettävä seuraavat osatekijät:

a)

Operatiivisilla toimenpiteillä on varmistettava, että käytettävissä on riittävät tekniset ja henkilöstöresurssit sekä rahavarat OL3-hankkeen saattamiseksi onnistuneesti päätökseen annettuun määräaikaan mennessä ja alkuperäisessä rakentamissopimuksessa taatulla suoritustasolla ja että muista mahdollisista kustannuksista voidaan vastata takuuajan loppuun asti ja sen jälkeen.

| b) | Yksikölle, johon OL3-hanke sijoitetaan, on osoitettava riittävät rahavarat, jotka on varattu yksistään tähän erityishankkeeseen sen valmistumisen vielä edellyttämien kustannusten sekä Areva-konsernin ja TVO:n sopimuksista johtuvien muiden velvoitteiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Yksikölle, johon OL3-hanke sijoitetaan, on osoitettava riittävät rahavarat, jotka on varattu yksistään tähän erityishankkeeseen sen valmistumisen vielä edellyttämien kustannusten sekä Areva-konsernin ja TVO:n sopimuksista johtuvien muiden velvoitteiden kattamiseksi.

3.4   Siemens

Siemens

| (89) | Siemens on yhdessä kahden Areva-konserniin kuuluvan yhtiön (Areva GmbH ja Areva NP) kanssa OL3-hanketta toteuttavan konsortion yhteistyökumppani. Vaikka Areva-konsernilla onkin vastuullaan suurin osa hankkeesta, konsortion jäsenet ovat asiakkaalleen TVO:lle yhteisvastuussa hankkeen valmistumisesta. |
| --- | --- |

(89)

Siemens on yhdessä kahden Areva-konserniin kuuluvan yhtiön (Areva GmbH ja Areva NP) kanssa OL3-hanketta toteuttavan konsortion yhteistyökumppani. Vaikka Areva-konsernilla onkin vastuullaan suurin osa hankkeesta, konsortion jäsenet ovat asiakkaalleen TVO:lle yhteisvastuussa hankkeen valmistumisesta.

| (90) | Vaikka Siemens-konserni tukee täysin Ranskan valtion tukea Areva-konsernille, sillä on kuitenkin useita varaumia. |
| --- | --- |

(90)

Vaikka Siemens-konserni tukee täysin Ranskan valtion tukea Areva-konsernille, sillä on kuitenkin useita varaumia.

| (91) | Ensinnäkin Siemens kyseenalaistaa tuen riittävyyden Areva SA:n sitoumusten ja riskien kattamiseksi:






  a) | Siemens arvioi Areva-konsernin vastuun OL3-hankkeesta olevan [0–5 miljardin] ja [0–5 miljardin] euron välillä perusskenaariossa, kun taas epäedullisessa skenaariossa, jossa ovat mukana i) ...] ja ii) [...], vastuu voi nousta [...] euroon. |
| --- | --- | --- |

(91)

Ensinnäkin Siemens kyseenalaistaa tuen riittävyyden Areva SA:n sitoumusten ja riskien kattamiseksi:

a)

Siemens arvioi Areva-konsernin vastuun OL3-hankkeesta olevan [0–5 miljardin] ja [0–5 miljardin] euron välillä perusskenaariossa, kun taas epäedullisessa skenaariossa, jossa ovat mukana i) ...] ja ii) [...], vastuu voi nousta [...] euroon.

| b) | Siemens korostaa lisäksi Areva SA:n lisävelkoja, kuten tiettyjä pankkivelkoja, joiden määrä on 3,4 miljardia euroa. |
| --- | --- |

b)

Siemens korostaa lisäksi Areva SA:n lisävelkoja, kuten tiettyjä pankkivelkoja, joiden määrä on 3,4 miljardia euroa.

| (92) | Toiseksi Siemens epäilee, miten yhtiöllä, johon OL3-hanke on määrä siirtää, olisi riittävät henkilöstö-, rahoitus-, oikeudelliset ja operatiiviset resurssit, jotta se voisi saattaa hankkeen päätökseen, kun rakentamiseen kuuluvat toiminnat ja operatiiviset resurssit on määrä siirtää Nouvel Areva NP:hen, joka on tarkoitus myydä EDF:lle. Osa hankkeesta olisi lähes väistämättä ulkoistettava Nouvel Areva NP:lle, mikä voisi [...]. |
| --- | --- |

(92)

Toiseksi Siemens epäilee, miten yhtiöllä, johon OL3-hanke on määrä siirtää, olisi riittävät henkilöstö-, rahoitus-, oikeudelliset ja operatiiviset resurssit, jotta se voisi saattaa hankkeen päätökseen, kun rakentamiseen kuuluvat toiminnat ja operatiiviset resurssit on määrä siirtää Nouvel Areva NP:hen, joka on tarkoitus myydä EDF:lle. Osa hankkeesta olisi lähes väistämättä ulkoistettava Nouvel Areva NP:lle, mikä voisi [...].

| (93) | Lopuksi Siemens on huolissaan siitä, että TVO [...] saattaa estää OL3:n erottamisen erilliseen yhtiöön Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelmassa, [...]. |
| --- | --- |

(93)

Lopuksi Siemens on huolissaan siitä, että TVO [...] saattaa estää OL3:n erottamisen erilliseen yhtiöön Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelmassa, [...].

| (94) | Siemensin mukaan nämä riskit voitaisiin kattaa joillain seuraavista lisäjärjestelyistä: i) Ranskan valtion lisärahoituksella, ii) OL3-hankkeeseen liittyviä lisävelkoja koskevalla valtion takauksella tai iii) Ranskan valtion sitoumuksella rahoittaa hankkeeseen liittyvä lisäpääoman tarve. |
| --- | --- |

(94)

Siemensin mukaan nämä riskit voitaisiin kattaa joillain seuraavista lisäjärjestelyistä: i) Ranskan valtion lisärahoituksella, ii) OL3-hankkeeseen liittyviä lisävelkoja koskevalla valtion takauksella tai iii) Ranskan valtion sitoumuksella rahoittaa hankkeeseen liittyvä lisäpääoman tarve.

| (95) | Kun otetaan lopuksi huomioon Siemensin ja Areva-konsernin yhteisvastuu konsortiossa, Siemens pelkää joutuvansa vastaamaan rahoituskustannuksista, joista Areva-konserni ei pysty huolehtimaan. Se olisi Siemensin näkemyksen mukaan ristiriidassa suuntaviivojen mukaisen vastuunjaon periaatteen kanssa. |
| --- | --- |

(95)

Kun otetaan lopuksi huomioon Siemensin ja Areva-konsernin yhteisvastuu konsortiossa, Siemens pelkää joutuvansa vastaamaan rahoituskustannuksista, joista Areva-konserni ei pysty huolehtimaan. Se olisi Siemensin näkemyksen mukaan ristiriidassa suuntaviivojen mukaisen vastuunjaon periaatteen kanssa.

3.5   Nimettömänä pysyttelevän kolmannen osapuolen huomautukset

Nimettömänä pysyttelevän kolmannen osapuolen huomautukset

| (96) | Viimeinen kolmas osapuoli, joka haluaa pysyä nimettömänä, varoittaa komissiota tarkasteltavana olevan tuen aiheuttamista kilpailun vääristymistä. Kyseisen kolmannen osapuolen mukaan sekä Nouvel Areva että Nouvel Areva NP vahvistuvat rakenneuudistuksessa valtiontuen ansiosta. |
| --- | --- |

(96)

Viimeinen kolmas osapuoli, joka haluaa pysyä nimettömänä, varoittaa komissiota tarkasteltavana olevan tuen aiheuttamista kilpailun vääristymistä. Kyseisen kolmannen osapuolen mukaan sekä Nouvel Areva että Nouvel Areva NP vahvistuvat rakenneuudistuksessa valtiontuen ansiosta.

| (97) | Valtiontukea saavat yritykset ovat ydinalan kilpailuasetelmassa erittäin edullisessa asemassa. Ydinalan kilpailutilannetta luonnehtii erittäin voimakas kilpailu ja vaatimukset asettaa yhä suurempia vakuuksia. |
| --- | --- |

(97)

Valtiontukea saavat yritykset ovat ydinalan kilpailuasetelmassa erittäin edullisessa asemassa. Ydinalan kilpailutilannetta luonnehtii erittäin voimakas kilpailu ja vaatimukset asettaa yhä suurempia vakuuksia.

| (98) | Lisäksi nimetön kolmas osapuoli katsoo, että Nouvel Arevan ja Nouvel Areva NP:n tuleva yhteistyö luo uudelleen voimakasta synergiaa, mikä omalta osaltaan haittaa kilpailua. |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi nimetön kolmas osapuoli katsoo, että Nouvel Arevan ja Nouvel Areva NP:n tuleva yhteistyö luo uudelleen voimakasta synergiaa, mikä omalta osaltaan haittaa kilpailua.

4.   RANSKAN HUOMAUTUKSET

RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (99) | Ranskan huomautukset on esitetty neljässä osassa, jotka vastaavat menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyjä tärkeimpiä epäilyksiä. Aluksi Ranskan viranomaiset haluavat osoittaa, että ainoa toimenpide, joka voi olla valtiontukea, on Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäys. Sen jälkeen viranomaiset vastaavat komission epäilyksiin, jotka koskevat liiketoimintasuunnitelman taustalla olevien olettamien realistisuutta, tukimäärän oikeasuhteisuutta ja ehdotettuja kilpailutoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(99)

Ranskan huomautukset on esitetty neljässä osassa, jotka vastaavat menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyjä tärkeimpiä epäilyksiä. Aluksi Ranskan viranomaiset haluavat osoittaa, että ainoa toimenpide, joka voi olla valtiontukea, on Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäys. Sen jälkeen viranomaiset vastaavat komission epäilyksiin, jotka koskevat liiketoimintasuunnitelman taustalla olevien olettamien realistisuutta, tukimäärän oikeasuhteisuutta ja ehdotettuja kilpailutoimenpiteitä.

4.1   Ainoastaan pääomanlisäys voi olla valtiontukea

Ainoastaan pääomanlisäys voi olla valtiontukea

| (100) | Ranskan viranomaiset toteavat ensin Areva-konsernin mahdollisesti kolmansille myöntämästä valtiontuesta siinä tapauksessa, että konserni myy tytäryhtiöitä liian alhaiseen hintaan seuraavasti: i) asialla ei ole merkitystä tässä menettelyssä ja ii) asia lienee täysin teoreettinen, koska Areva-konsernia kannustetaan maksimoimaan liiketoimintojen luovutusten tuotto. Viranomaiset ilmoittavat myös, ettei Areva-konserni saa tukea Nouvel Areva NP:n ja Areva TA:n myynneistä, joihin liittyy tosin valtion varojen käyttöä mutta jotka toteutetaan markkinahintaan. |
| --- | --- |

(100)

Ranskan viranomaiset toteavat ensin Areva-konsernin mahdollisesti kolmansille myöntämästä valtiontuesta siinä tapauksessa, että konserni myy tytäryhtiöitä liian alhaiseen hintaan seuraavasti: i) asialla ei ole merkitystä tässä menettelyssä ja ii) asia lienee täysin teoreettinen, koska Areva-konsernia kannustetaan maksimoimaan liiketoimintojen luovutusten tuotto. Viranomaiset ilmoittavat myös, ettei Areva-konserni saa tukea Nouvel Areva NP:n ja Areva TA:n myynneistä, joihin liittyy tosin valtion varojen käyttöä mutta jotka toteutetaan markkinahintaan.

| (101) | Nouvel Areva NP:stä Ranskan viranomaiset selittävät, että EDF:ssä otetaan käyttöön erityinen hallintotapa sen varmistamiseksi, että EDF:n etuja suojellaan. Nouvel Areva NP:n hankintaa varten on osana edellä mainittua hallintotapaa perustettu varta vasten riippumattomista jäsenistä koostuva työryhmä, jonka tehtävänä on tarkastaa, että toimi vastaa EDF:n etua, ja antaa asiasta EDF:n hallitukselle riippumaton lausunto. Työryhmässä ei ole yhtään valtion edustajaa. Työryhmä on muun muassa tilannut Société Générale -pankilta arvonmäärityksen, ja EDF teki lopullisen hankintapäätöksen tämän työryhmän työskentelyn pohjalta. |
| --- | --- |

(101)

Nouvel Areva NP:stä Ranskan viranomaiset selittävät, että EDF:ssä otetaan käyttöön erityinen hallintotapa sen varmistamiseksi, että EDF:n etuja suojellaan. Nouvel Areva NP:n hankintaa varten on osana edellä mainittua hallintotapaa perustettu varta vasten riippumattomista jäsenistä koostuva työryhmä, jonka tehtävänä on tarkastaa, että toimi vastaa EDF:n etua, ja antaa asiasta EDF:n hallitukselle riippumaton lausunto. Työryhmässä ei ole yhtään valtion edustajaa. Työryhmä on muun muassa tilannut Société Générale -pankilta arvonmäärityksen, ja EDF teki lopullisen hankintapäätöksen tämän työryhmän työskentelyn pohjalta.

| (102) | Lisäksi Ranskan viranomaiset selittivät, että Areva-konsernin reaktoriliiketoiminnan hankinta EDF:lle päätettiin lopuksi hoitaa liiketoimintasiirtona. Ranskan viranomaisten mukaan liiketoimintojen uudet luovutustavat eivät vaikuta niiden arvoon, jonka asianomaiset ja heidän neuvonantajansa ovat aiempaan luovutussuunnitelmaan sisältyvän olettaman perusteella määrittäneet: 2,5 miljardia euroa yhtiön koko pääomasta. Liiketoimintojen luovutuksen oikeudellisista järjestelyistä riippumatta taloudelliset tosiseikat pysyvät EDF:n kannalta ennallaan; se ottaa vastuulleen Areva NP:n perinteisen liiketoiminnan ilman OL3-hankkeeseen liittyvää riskiä. EDF suojataan myös komponenttisopimuksiin liittyviltä riskeiltä. Näitä riskejä ei tosin ollut otettu huomioon tammikuussa 2016 tehdyssä arvonmäärityksessä, mutta osapuolten laatiman suojausjärjestelyn ansiosta arvonmäärityksen sisältöä ei ollut tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

(102)

Lisäksi Ranskan viranomaiset selittivät, että Areva-konsernin reaktoriliiketoiminnan hankinta EDF:lle päätettiin lopuksi hoitaa liiketoimintasiirtona. Ranskan viranomaisten mukaan liiketoimintojen uudet luovutustavat eivät vaikuta niiden arvoon, jonka asianomaiset ja heidän neuvonantajansa ovat aiempaan luovutussuunnitelmaan sisältyvän olettaman perusteella määrittäneet: 2,5 miljardia euroa yhtiön koko pääomasta. Liiketoimintojen luovutuksen oikeudellisista järjestelyistä riippumatta taloudelliset tosiseikat pysyvät EDF:n kannalta ennallaan; se ottaa vastuulleen Areva NP:n perinteisen liiketoiminnan ilman OL3-hankkeeseen liittyvää riskiä. EDF suojataan myös komponenttisopimuksiin liittyviltä riskeiltä. Näitä riskejä ei tosin ollut otettu huomioon tammikuussa 2016 tehdyssä arvonmäärityksessä, mutta osapuolten laatiman suojausjärjestelyn ansiosta arvonmäärityksen sisältöä ei ollut tarpeen muuttaa.

| (103) | Areva TA:n arvonmääritysprosessi on toteutettu kahdessa vaiheessa yleisimpien markkinakäytäntöjen mukaisesti: i) Areva-konserni toimitti ostajakonsortiolle tammi–toukokuussa 2016 taloudelliset, operatiiviset, oikeudelliset ja verotukselliset tiedot ja järjesti useita tapaamisia Areva TA:n johtoryhmän kanssa. ii) Sen jälkeen konsortio sai pääsyn datahuoneeseen ja voi keskustella Areva TA:n johdon kanssa kysymysten ja vastausten avulla. Tässä yhteydessä Areva-konsernin ja ostajan apuna due diligence -tarkastuksessa on ollut 12 oikeudellista ja pankkialan neuvonantajaa ja erikoisasiantuntijaa. |
| --- | --- |

(103)

Areva TA:n arvonmääritysprosessi on toteutettu kahdessa vaiheessa yleisimpien markkinakäytäntöjen mukaisesti: i) Areva-konserni toimitti ostajakonsortiolle tammi–toukokuussa 2016 taloudelliset, operatiiviset, oikeudelliset ja verotukselliset tiedot ja järjesti useita tapaamisia Areva TA:n johtoryhmän kanssa. ii) Sen jälkeen konsortio sai pääsyn datahuoneeseen ja voi keskustella Areva TA:n johdon kanssa kysymysten ja vastausten avulla. Tässä yhteydessä Areva-konsernin ja ostajan apuna due diligence -tarkastuksessa on ollut 12 oikeudellista ja pankkialan neuvonantajaa ja erikoisasiantuntijaa.

| (104) | Johdanto-osan 27 kappaleessa kuvattu ostokonsortio esitti 18 päivänä elokuuta 2016 tarjouksen, jossa Areva TA:n osakkeet arvioitiin [0–2 miljardin] euron arvoisiksi. Arvonmääritys perustuu diskontatun rahavirran menetelmään (discounted cash flows), jota on sovellettu ostajan validoimien olettamien pohjalta laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan. Mainittu hinta otettiin 15 päivänä joulukuuta 2016 allekirjoitettuun myyntisopimukseen. |
| --- | --- |

(104)

Johdanto-osan 27 kappaleessa kuvattu ostokonsortio esitti 18 päivänä elokuuta 2016 tarjouksen, jossa Areva TA:n osakkeet arvioitiin [0–2 miljardin] euron arvoisiksi. Arvonmääritys perustuu diskontatun rahavirran menetelmään (discounted cash flows), jota on sovellettu ostajan validoimien olettamien pohjalta laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan. Mainittu hinta otettiin 15 päivänä joulukuuta 2016 allekirjoitettuun myyntisopimukseen.

| (105) | Ranskan viranomaiset katsovat siten, että lopullisesti hyväksytty arvo perustuu tavanomaisen diligence-prosessin mukaisiin yleisesti hyväksyttyihin menetelmiin. |
| --- | --- |

(105)

Ranskan viranomaiset katsovat siten, että lopullisesti hyväksytty arvo perustuu tavanomaisen diligence-prosessin mukaisiin yleisesti hyväksyttyihin menetelmiin.

4.2   Areva-konserni toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman, joka palauttaa konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden

Areva-konserni toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman, joka palauttaa konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden

| (106) | Ranskan viranomaiset esittävät aluksi Nouvel Arevan ajantasaistetun tulos- ja rahoitusennusteen. Ennuste perustuu olettamiin, joita pidetään erityisen varovaisina: i) uraanin hintaa on tarkistettu alaspäin, [...], ii) louhintaliiketoiminnan ennusteita on tarkistettu alaspäin, iii) [...] koskeva lisäriski on otettu huomioon, iv) kustannussäästösuunnitelmaa on vahvistettu rikastus- ja konversioliiketoiminnassa ja v) liiketoimintasiirtoon liittyvät kustannukset on vakautettu [200–900 miljoonaan] euroon ajanjaksolla 2016–2025. Myös epäedullisen skenaarion olettamia on tarkistettu alaspäin vastaavasti. |
| --- | --- |

(106)

Ranskan viranomaiset esittävät aluksi Nouvel Arevan ajantasaistetun tulos- ja rahoitusennusteen. Ennuste perustuu olettamiin, joita pidetään erityisen varovaisina: i) uraanin hintaa on tarkistettu alaspäin, [...], ii) louhintaliiketoiminnan ennusteita on tarkistettu alaspäin, iii) [...] koskeva lisäriski on otettu huomioon, iv) kustannussäästösuunnitelmaa on vahvistettu rikastus- ja konversioliiketoiminnassa ja v) liiketoimintasiirtoon liittyvät kustannukset on vakautettu [200–900 miljoonaan] euroon ajanjaksolla 2016–2025. Myös epäedullisen skenaarion olettamia on tarkistettu alaspäin vastaavasti.

| (107) | Tämän jälkeen Ranskan viranomaiset vastaavat eri epäilyksiin, joita komissio esitti elinkelpoisuuden palauttamista koskevasta suunnitelmasta. |
| --- | --- |

(107)

Tämän jälkeen Ranskan viranomaiset vastaavat eri epäilyksiin, joita komissio esitti elinkelpoisuuden palauttamista koskevasta suunnitelmasta.

4.2.1   Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelmassa otetaan huomioon liiketoimintojen suunniteltujen luovutusten seuraukset

Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelmassa otetaan huomioon liiketoimintojen suunniteltujen luovutusten seuraukset

| (108) | Ranskan viranomaiset väittävät, että kun otetaan huomioon ydinteollisuuden syklien pituus, tärkeimmät synergiaetujen menetykset toteutuvat pääasiallisesti pidemmällä aikavälillä kuin mitä Areva-konsernin tulos- ja rahoitusennuste koskee (2016–2025). Nouvel Arevan tilauskirja on täyttynyt hyvin seuraavien viiden–kymmenen vuoden ajalle, mikä varmistanee tietyn pysyvyyden yhtiön markkinaosuuksien kehityksessä. Tämä piirre on kuitenkin yhteinen kaikille ydinpolttoaineiden toimittajille, sillä toimitussopimukset ovat yleensä monivuotisia, ja ovat tavallisesti voimassa viidestä kymmeneen vuotta aineesta (luonnonuraani, rikastettu tai konvertoitu uraani) ja asiakkaan luonteesta riippuen. Suunnitellut eri liiketoimintojen luovutukset ja erityisesti Nouvel Areva NP:n myynti sitä vastoin heikentävät pidemmällä aikavälillä Nouvel Arevan kilpailuasemaa. |
| --- | --- |

(108)

Ranskan viranomaiset väittävät, että kun otetaan huomioon ydinteollisuuden syklien pituus, tärkeimmät synergiaetujen menetykset toteutuvat pääasiallisesti pidemmällä aikavälillä kuin mitä Areva-konsernin tulos- ja rahoitusennuste koskee (2016–2025). Nouvel Arevan tilauskirja on täyttynyt hyvin seuraavien viiden–kymmenen vuoden ajalle, mikä varmistanee tietyn pysyvyyden yhtiön markkinaosuuksien kehityksessä. Tämä piirre on kuitenkin yhteinen kaikille ydinpolttoaineiden toimittajille, sillä toimitussopimukset ovat yleensä monivuotisia, ja ovat tavallisesti voimassa viidestä kymmeneen vuotta aineesta (luonnonuraani, rikastettu tai konvertoitu uraani) ja asiakkaan luonteesta riippuen. Suunnitellut eri liiketoimintojen luovutukset ja erityisesti Nouvel Areva NP:n myynti sitä vastoin heikentävät pidemmällä aikavälillä Nouvel Arevan kilpailuasemaa.

| (109) | Lisäksi Areva-konserni toteuttaa tulos- ja kilpailukykysuunnitelman, jonka ansiosta konserni pystyy lyhyellä aikavälillä vaimentamaan Nouvel Areva NP:n myynnin vaikutuksia rakenteellisiin kustannuksiinsa. Nouvel Areva NP:n myynnistä johtuvia ostomäärien menetyksiä kompensoidaan suunnitelmassa siten, että tavoitellaan voittoja hankintalähteitä monipuolistamalla. Epäedullisessa tulos- ja rahoitusennusteessa oletetaan kuitenkin, että suunnitelman tavoitteet saavutetaan vain [50–100]-prosenttisesti ja kielteinen vaikutus siis tuntuu. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi Areva-konserni toteuttaa tulos- ja kilpailukykysuunnitelman, jonka ansiosta konserni pystyy lyhyellä aikavälillä vaimentamaan Nouvel Areva NP:n myynnin vaikutuksia rakenteellisiin kustannuksiinsa. Nouvel Areva NP:n myynnistä johtuvia ostomäärien menetyksiä kompensoidaan suunnitelmassa siten, että tavoitellaan voittoja hankintalähteitä monipuolistamalla. Epäedullisessa tulos- ja rahoitusennusteessa oletetaan kuitenkin, että suunnitelman tavoitteet saavutetaan vain [50–100]-prosenttisesti ja kielteinen vaikutus siis tuntuu.

4.2.2   Herkkyysanalyysi ja strategia riskien pienentämiseksi

Herkkyysanalyysi ja strategia riskien pienentämiseksi

| (110) | Ranskan viranomaiset ja Areva-konserni ovat nimenneet tärkeimmät Nouvel Arevan tulevaisuutta varjostavat riskitekijät. Ne täsmentävät, että perusskenaariokin on erittäin varovainen, eikä siten ole kovin todennäköistä, että epäedullisen skenaarion kaikki olettamat toteutuvat samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(110)

Ranskan viranomaiset ja Areva-konserni ovat nimenneet tärkeimmät Nouvel Arevan tulevaisuutta varjostavat riskitekijät. Ne täsmentävät, että perusskenaariokin on erittäin varovainen, eikä siten ole kovin todennäköistä, että epäedullisen skenaarion kaikki olettamat toteutuvat samanaikaisesti.

| (111) | Ensimmäinen näistä tekijöistä on euron ja dollarin vaihtokurssi. [...]. Riskit arvioidaan kuukausittain ja niiltä suojaudutaan asteittain, jotta tulevista vastuista voidaan kattaa vähimmäisosuus. Lisäksi tietyissä liiketoiminnoissa, kuten kaivostoiminnassa, voidaan osittain hyödyntää luonnollista suojaa tätä riskiä vastaan: 50 prosenttia Nouvel Arevan kaivostuotannosta toteutetaan Kanadassa, jonka valuutta on kytköksissä dollariin. |
| --- | --- |

(111)

Ensimmäinen näistä tekijöistä on euron ja dollarin vaihtokurssi. [...]. Riskit arvioidaan kuukausittain ja niiltä suojaudutaan asteittain, jotta tulevista vastuista voidaan kattaa vähimmäisosuus. Lisäksi tietyissä liiketoiminnoissa, kuten kaivostoiminnassa, voidaan osittain hyödyntää luonnollista suojaa tätä riskiä vastaan: 50 prosenttia Nouvel Arevan kaivostuotannosta toteutetaan Kanadassa, jonka valuutta on kytköksissä dollariin.

| (112) | Toinen riski koskee [...]. Epäedullisen skenaarion seuraukset liiketoiminnan rahavirtaan ovat kumulatiivisesti noin [0–100 miljoonaa] euroa ajanjaksolla 2016–2025. Ranskan viranomaiset täsmentävät, että Areva-konserni toteuttaa jo useita kustannusten optimointi- ja vähentämistoimia rajoittaakseen tämän riskin vaikutusta: kyseessä ovat operatiiviset parannukset, joiden tavoite on [...]. Parannukset sisältyvät vuoteen 2018 asti toteutettavaan tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaan, ja [...] voitaisiin tavoitella vuoden 2018 jälkeen, jos riski toteutuu. |
| --- | --- |

(112)

Toinen riski koskee [...]. Epäedullisen skenaarion seuraukset liiketoiminnan rahavirtaan ovat kumulatiivisesti noin [0–100 miljoonaa] euroa ajanjaksolla 2016–2025. Ranskan viranomaiset täsmentävät, että Areva-konserni toteuttaa jo useita kustannusten optimointi- ja vähentämistoimia rajoittaakseen tämän riskin vaikutusta: kyseessä ovat operatiiviset parannukset, joiden tavoite on [...]. Parannukset sisältyvät vuoteen 2018 asti toteutettavaan tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaan, ja [...] voitaisiin tavoitella vuoden 2018 jälkeen, jos riski toteutuu.

| (113) | Kolmas tunnistettu riski liittyy mahdollisen [...] epäonnistumisen seurauksiin. Riski ei vaikuta Ranskan viranomaisten mielestä erityisen todennäköiseltä, sillä [...]. Epäonnistuminen [...] kuitenkin rasittaisi Nouvel Arevan tulosta. |
| --- | --- |

(113)

Kolmas tunnistettu riski liittyy mahdollisen [...] epäonnistumisen seurauksiin. Riski ei vaikuta Ranskan viranomaisten mielestä erityisen todennäköiseltä, sillä [...]. Epäonnistuminen [...] kuitenkin rasittaisi Nouvel Arevan tulosta.

| (114) | Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennusteessa on otettu vielä huomioon tietyt [...] epävarmuustekijät, joiden mittavuus vaihtelee sen mukaan, onko kyse perusskenaariosta vai epäedullisesta skenaariosta. Epävarmuustekijöiden aiheuttamat riskit ovat epäedullisessa skenaariossa määrältään [1–2 miljardia] euroa ajanjaksolla 2016–2025, eli [0–1 miljardia] euroa enemmän kuin perusskenaariossa. Ranskan viranomaiset ilmoittavat seuraavista korjaustoimista, jotka voidaan toteuttaa: uudet kaupalliset tai tuottavuutta lisäävät toimenpiteet (kuten ostojen optimointi ja palkkasumman pienentäminen) tai investointisuunnitelman sopeuttaminen [...]. |
| --- | --- |

(114)

Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennusteessa on otettu vielä huomioon tietyt [...] epävarmuustekijät, joiden mittavuus vaihtelee sen mukaan, onko kyse perusskenaariosta vai epäedullisesta skenaariosta. Epävarmuustekijöiden aiheuttamat riskit ovat epäedullisessa skenaariossa määrältään [1–2 miljardia] euroa ajanjaksolla 2016–2025, eli [0–1 miljardia] euroa enemmän kuin perusskenaariossa. Ranskan viranomaiset ilmoittavat seuraavista korjaustoimista, jotka voidaan toteuttaa: uudet kaupalliset tai tuottavuutta lisäävät toimenpiteet (kuten ostojen optimointi ja palkkasumman pienentäminen) tai investointisuunnitelman sopeuttaminen [...].

4.2.3   Nouvel Areva pystyy ajanjaksolla 2015–2025 hakemaan jälleenrahoitusta markkinoilta

Nouvel Areva pystyy ajanjaksolla 2015–2025 hakemaan jälleenrahoitusta markkinoilta

| (115) | Ranskan viranomaiset vastaavat menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 151 kappaleessa esitettyyn epäilykseen täsmentämällä, että perusskenaariossa Nouvel Arevan rahoitustarve toteutuu [...]. Tähän päivämäärään mennessä Nouvel Arevan odotetaan kuitenkin saaneen taloudelliset tunnuslukunsa riittävän hyviksi, jotta se voi hakea rahoitusta joukkovelkakirjamarkkinoilta asettamatta kyseenalaiseksi yrityksen investointiluokkaa. |
| --- | --- |

(115)

Ranskan viranomaiset vastaavat menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 151 kappaleessa esitettyyn epäilykseen täsmentämällä, että perusskenaariossa Nouvel Arevan rahoitustarve toteutuu [...]. Tähän päivämäärään mennessä Nouvel Arevan odotetaan kuitenkin saaneen taloudelliset tunnuslukunsa riittävän hyviksi, jotta se voi hakea rahoitusta joukkovelkakirjamarkkinoilta asettamatta kyseenalaiseksi yrityksen investointiluokkaa.

| (116) | Epäedullisessa skenaariossa Nouvel Arevan rahoitustarve olisi sitä vastoin [...]. Ranskan viranomaiset selittävät kuitenkin, että Nouvel Areva pystyisi paikkaamaan vajeen [...] ilman, että yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen vaarantuisi [...]. |
| --- | --- |

(116)

Epäedullisessa skenaariossa Nouvel Arevan rahoitustarve olisi sitä vastoin [...]. Ranskan viranomaiset selittävät kuitenkin, että Nouvel Areva pystyisi paikkaamaan vajeen [...] ilman, että yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen vaarantuisi [...].

4.2.4   Areva SA:lla on käytettävissään varat, joilla se voi kattaa rahoitustarpeensa ajanjaksolla 2016–2025

Areva SA:lla on käytettävissään varat, joilla se voi kattaa rahoitustarpeensa ajanjaksolla 2016–2025

| (117) | Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että Areva SA ei harjoita muuta kuin komissiolle ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvää liiketoimintaa. Tältä perustalta viranomaiset katsovat, että Areva SA:lla on riittävät varat rahoitustarpeidensa kattamiseksi. |
| --- | --- |

(117)

Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että Areva SA ei harjoita muuta kuin komissiolle ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvää liiketoimintaa. Tältä perustalta viranomaiset katsovat, että Areva SA:lla on riittävät varat rahoitustarpeidensa kattamiseksi.

| (118) | Ranskan viranomaiset vahvistavat olettamansa, jotka koskevat OL3-hankkeen valmistumiskustannuksia ajanjaksolla 2017–2025. Niiden ennusteissa päädytään [0–2] miljardin euron negatiiviseen rahavirtaan kyseisellä ajanjaksolla. [...]. |
| --- | --- |

(118)

Ranskan viranomaiset vahvistavat olettamansa, jotka koskevat OL3-hankkeen valmistumiskustannuksia ajanjaksolla 2017–2025. Niiden ennusteissa päädytään [0–2] miljardin euron negatiiviseen rahavirtaan kyseisellä ajanjaksolla. [...].

| (119) | Näiden olettamien perusteella Areva SA:n liiketoimintasuunnitelmassa esitetään ajanjakson lopulla [0–500 miljoonan] euron kassaylijäämää perusskenaariossa ja [0–100 miljoonan] euron ylijäämää epäedullisessa skenaariossa. [...]. |
| --- | --- |

(119)

Näiden olettamien perusteella Areva SA:n liiketoimintasuunnitelmassa esitetään ajanjakson lopulla [0–500 miljoonan] euron kassaylijäämää perusskenaariossa ja [0–100 miljoonan] euron ylijäämää epäedullisessa skenaariossa. [...].

4.3   Tukitoimenpide on oikeasuhteinen ja rajoitettu välttämättömään

Tukitoimenpide on oikeasuhteinen ja rajoitettu välttämättömään

4.3.1   Asianmukainen vastuunjako toteutuu vähemmistöosakkaiden osalta

Asianmukainen vastuunjako toteutuu vähemmistöosakkaiden osalta

| (120) | Ensin palautetaan mieliin, että merkittäviä tappiovarauksia ja alaskirjauksia on jo tehty ja että osakekurssi on historiallisen alhaisella tasolla. Aiemman johdon vastuu jää siten suurelta osin vähemmistöosakkaiden kannettavaksi niiden osakkuuden mukaan. |
| --- | --- |

(120)

Ensin palautetaan mieliin, että merkittäviä tappiovarauksia ja alaskirjauksia on jo tehty ja että osakekurssi on historiallisen alhaisella tasolla. Aiemman johdon vastuu jää siten suurelta osin vähemmistöosakkaiden kannettavaksi niiden osakkuuden mukaan.

| (121) | Toiseksi Ranskan viranomaiset olettavat, että Ranskan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’AMF’ (Autorité des Marchés Financiers), velvoittaa valtion tekemään julkisen takaisinostotarjouksen. AMF valvoo tarkoin osakkaille tarjottavaa hintaa, millä varmistetaan, että arvonmääritysmenetelmä perustuu moniin eri kriteereihin. |
| --- | --- |

(121)

Toiseksi Ranskan viranomaiset olettavat, että Ranskan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’AMF’ (Autorité des Marchés Financiers), velvoittaa valtion tekemään julkisen takaisinostotarjouksen. AMF valvoo tarkoin osakkaille tarjottavaa hintaa, millä varmistetaan, että arvonmääritysmenetelmä perustuu moniin eri kriteereihin.

4.3.2   Areva-konsernin oman rahoitusosuuden taso on riittävä, todellinen ja konkreettinen

Areva-konsernin oman rahoitusosuuden taso on riittävä, todellinen ja konkreettinen

| (122) | Kun otetaan huomioon menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 172 kappaleessa esiin tuotu mahdollinen liiallinen likviditeetti, Ranskan viranomaisten mielestä se seikka, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi käyttöön otetut käteisvarat ylittävät rakenneuudistuksen kustannukset, ei sinällään tarkoita, etteikö tuen määrä olisi rajattu mahdollisimman pieneksi. Suuntaviivoissahan asetetaan alaraja omalle rahoitusosuudelle, mutta niissä ei vahvisteta ylärajaa eikä matemaattista suhdetta valtiontuen määrän ja rakenneuudistuksen kustannusten välille. |
| --- | --- |

(122)

Kun otetaan huomioon menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 172 kappaleessa esiin tuotu mahdollinen liiallinen likviditeetti, Ranskan viranomaisten mielestä se seikka, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi käyttöön otetut käteisvarat ylittävät rakenneuudistuksen kustannukset, ei sinällään tarkoita, etteikö tuen määrä olisi rajattu mahdollisimman pieneksi. Suuntaviivoissahan asetetaan alaraja omalle rahoitusosuudelle, mutta niissä ei vahvisteta ylärajaa eikä matemaattista suhdetta valtiontuen määrän ja rakenneuudistuksen kustannusten välille.

| (123) | Toisin sanoen Ranskan viranomaiset katsovat, että seuraavien kahden erillisen oikeudellisen perusteen välillä on tehtävä selvä ero: yhtäältä tulos- ja rahoitusennusteessa edellytetty rahoitus, jotta elinkelpoisuus voidaan palauttaa, ja toisaalta valtiontuen määrän rajaaminen mahdollisimman pieneksi vaatimalla, että rakenneuudistuksen kustannuksiin osallistutaan merkittävällä omalla rahoitusosuudella. Tämä tulkinta on tuotu esiin komission päätöskäytännössä (18), sillä komissio on aiemmin hyväksynyt rakenneuudistuksen kustannukset ylittävän omarahoitusosuuden pitämättä tällaista liiallista likviditeettiä merkkinä siitä, ettei tukea ole rajattu mahdollisimman pieneksi. |
| --- | --- |

(123)

Toisin sanoen Ranskan viranomaiset katsovat, että seuraavien kahden erillisen oikeudellisen perusteen välillä on tehtävä selvä ero: yhtäältä tulos- ja rahoitusennusteessa edellytetty rahoitus, jotta elinkelpoisuus voidaan palauttaa, ja toisaalta valtiontuen määrän rajaaminen mahdollisimman pieneksi vaatimalla, että rakenneuudistuksen kustannuksiin osallistutaan merkittävällä omalla rahoitusosuudella. Tämä tulkinta on tuotu esiin komission päätöskäytännössä (18), sillä komissio on aiemmin hyväksynyt rakenneuudistuksen kustannukset ylittävän omarahoitusosuuden pitämättä tällaista liiallista likviditeettiä merkkinä siitä, ettei tukea ole rajattu mahdollisimman pieneksi.

18

| (124) | Lopuksi Ranskan viranomaiset korostavat Areva-konsernin tarvetta likviditeettipuskuriin siltä varalta, että epäedullinen skenaario toteutuu. |
| --- | --- |

(124)

Lopuksi Ranskan viranomaiset korostavat Areva-konsernin tarvetta likviditeettipuskuriin siltä varalta, että epäedullinen skenaario toteutuu.

| (125) | Vastauksena Areva-konsernin omarahoitusosuuden todellisuutta ja konkreettisuutta koskeviin komission epäilyihin Ranskan viranomaiset esittävät joitakin täsmennyksiä ja palauttavat mieleen, että komissio on päätöskäytännössään (19) hyväksynyt omaisuuserien tulevan myynnin laskemisen omaksi rahoitusosuudeksi sillä edellytyksellä, että riippumattomat asiantuntijat ovat arvioineet omaisuuden markkina-arvon. |
| --- | --- |

(125)

Vastauksena Areva-konsernin omarahoitusosuuden todellisuutta ja konkreettisuutta koskeviin komission epäilyihin Ranskan viranomaiset esittävät joitakin täsmennyksiä ja palauttavat mieleen, että komissio on päätöskäytännössään (19) hyväksynyt omaisuuserien tulevan myynnin laskemisen omaksi rahoitusosuudeksi sillä edellytyksellä, että riippumattomat asiantuntijat ovat arvioineet omaisuuden markkina-arvon.

19

| (126) | Ranskan viranomaiset muistuttavat, että Nouvel Areva NP:n myyntiä varten yrityksen arvo on määritetty riippumattomasti, ja arviot on toimitettu komissiolle ilmoituksen yhteydessä. Ranskan viranomaiset korostavat myös seikkoja, joiden avulla voidaan vahvistaa, että Nouvel Areva NP:n myynti on todellinen: Ensinnäkin EDF on allekirjoittanut Nouvel Areva NP:n osakkeidenostosopimuksen 15 päivänä marraskuuta 2016. Toiseksi myynti on varma, vaikka siihen on liitetty lykkääviä ehtoja. Ranskan viranomaiset odottavat luottavaisina ASN:n päätelmiä Flamanville 3:n reaktoripaineastiaa koskevasta lujuusanalyysiohjelmasta, sillä kaikki ohjelmaan kuuluvat testit on tehty, eikä niissä ole EDF:n ja Areva-konsernin tietojen mukaan tullut esiin vaatimustenvastaisuuksia. Lisäksi [...] TVO:n kanssa käydyissä neuvotteluissa ei ole kyseenalaistettu Nouvel Areva NP:n myyntiä; ne vaikuttavat ainoastaan sen aikatauluun. |
| --- | --- |

(126)

Ranskan viranomaiset muistuttavat, että Nouvel Areva NP:n myyntiä varten yrityksen arvo on määritetty riippumattomasti, ja arviot on toimitettu komissiolle ilmoituksen yhteydessä. Ranskan viranomaiset korostavat myös seikkoja, joiden avulla voidaan vahvistaa, että Nouvel Areva NP:n myynti on todellinen: Ensinnäkin EDF on allekirjoittanut Nouvel Areva NP:n osakkeidenostosopimuksen 15 päivänä marraskuuta 2016. Toiseksi myynti on varma, vaikka siihen on liitetty lykkääviä ehtoja. Ranskan viranomaiset odottavat luottavaisina ASN:n päätelmiä Flamanville 3:n reaktoripaineastiaa koskevasta lujuusanalyysiohjelmasta, sillä kaikki ohjelmaan kuuluvat testit on tehty, eikä niissä ole EDF:n ja Areva-konsernin tietojen mukaan tullut esiin vaatimustenvastaisuuksia. Lisäksi [...] TVO:n kanssa käydyissä neuvotteluissa ei ole kyseenalaistettu Nouvel Areva NP:n myyntiä; ne vaikuttavat ainoastaan sen aikatauluun.

| (127) | Canberran myynnistä Ranskan viranomaiset palauttavat mieliin, että se toteutuu 1 päivänä heinäkuuta 2016. |
| --- | --- |

(127)

Canberran myynnistä Ranskan viranomaiset palauttavat mieliin, että se toteutuu 1 päivänä heinäkuuta 2016.

| (128) | Areva TA:n myynti on viimeistelyvaiheessa, kuten käy ilmi tämän päätöksen johdanto-osan 103–105 kappaleessa olevasta yhteenvedosta. |
| --- | --- |

(128)

Areva TA:n myynti on viimeistelyvaiheessa, kuten käy ilmi tämän päätöksen johdanto-osan 103–105 kappaleessa olevasta yhteenvedosta.

| (129) | Elta-tytäryhtiöstä saatiin ECA-konsernilta yksipuolinen ostolupaus 4 päivänä elokuuta 2016, ja yhtiö myytiin 1 päivänä joulukuuta 2016 [0–10 miljoonan] euron hintaan. |
| --- | --- |

(129)

Elta-tytäryhtiöstä saatiin ECA-konsernilta yksipuolinen ostolupaus 4 päivänä elokuuta 2016, ja yhtiö myytiin 1 päivänä joulukuuta 2016 [0–10 miljoonan] euron hintaan.

| (130) | Areva-konsernin osakkuus tytäryhtiössään Adwenissa on tarkoitus myydä kokonaan, ja Gamesa-konsernilta on varmistettu saatavaksi vähintään 60 miljoonaa euroa. Myynti on tarkoitus toteuttaa tammikuun 2017 alussa. |
| --- | --- |

(130)

Areva-konsernin osakkuus tytäryhtiössään Adwenissa on tarkoitus myydä kokonaan, ja Gamesa-konsernilta on varmistettu saatavaksi vähintään 60 miljoonaa euroa. Myynti on tarkoitus toteuttaa tammikuun 2017 alussa.

| (131) | Sen sijaan [...] myynnit eivät toteudu ennen [...]. |
| --- | --- |

(131)

Sen sijaan [...] myynnit eivät toteudu ennen [...].

| (132) | Ulkopuolisten sijoittajien osallistumisesta Nouvel Arevan pääomanlisäykseen Ranskan viranomaiset ilmoittavat lopuksi, että japanilaiset konsernit JNFL ja MHI [...] ovat ilmaisseet kiinnostuksensa [...]. Neuvottelutilanne on seuraava. MHI- ja JNFL-konsernit ovat kumpikin esittäneet [...] sitovan ostotarjouksen Nouvel Arevan 5 prosentin pääomaosuudesta, jonka arvoksi on määritetty 250 miljoonaa euroa. [...]. |
| --- | --- |

(132)

Ulkopuolisten sijoittajien osallistumisesta Nouvel Arevan pääomanlisäykseen Ranskan viranomaiset ilmoittavat lopuksi, että japanilaiset konsernit JNFL ja MHI [...] ovat ilmaisseet kiinnostuksensa [...]. Neuvottelutilanne on seuraava. MHI- ja JNFL-konsernit ovat kumpikin esittäneet [...] sitovan ostotarjouksen Nouvel Arevan 5 prosentin pääomaosuudesta, jonka arvoksi on määritetty 250 miljoonaa euroa. [...].

4.4   Areva-konserni ehdottaa toimenpiteitä, joiden ansiosta kilpailun vääristyminen voidaan rajata minimiin

Areva-konserni ehdottaa toimenpiteitä, joiden ansiosta kilpailun vääristyminen voidaan rajata minimiin

| (133) | Ranskan viranomaisten mukaan Nouvel Areva NP:n myynti muodostaa laajuudeltaan erityisen merkittävän vastasuoritteen, koska se merkitsee Areva-konsernin ehdotonta vetäytymistä suurelta määrältä markkinoita, joilla EDF piristää vastedes kilpailua. Areva-konserni luopuu Nouvel Areva NP:n myynnissä kolmanneksesta omaisuuseristään ja noin puolesta liikevaihdostaan. Konserni luopuu myös 15 viime vuoden aikana kehitetyn integroidun mallin mukanaan tuomista eduista, mikä merkitsee aivan erityisen merkittävää strategista suunnanmuutosta. Sen lisäksi Areva-konserni luopuu positiivisesta rahavirrasta, jota Nouvel Areva NP tällä ajanjaksolla tuottaa. |
| --- | --- |

(133)

Ranskan viranomaisten mukaan Nouvel Areva NP:n myynti muodostaa laajuudeltaan erityisen merkittävän vastasuoritteen, koska se merkitsee Areva-konsernin ehdotonta vetäytymistä suurelta määrältä markkinoita, joilla EDF piristää vastedes kilpailua. Areva-konserni luopuu Nouvel Areva NP:n myynnissä kolmanneksesta omaisuuseristään ja noin puolesta liikevaihdostaan. Konserni luopuu myös 15 viime vuoden aikana kehitetyn integroidun mallin mukanaan tuomista eduista, mikä merkitsee aivan erityisen merkittävää strategista suunnanmuutosta. Sen lisäksi Areva-konserni luopuu positiivisesta rahavirrasta, jota Nouvel Areva NP tällä ajanjaksolla tuottaa.

| (134) | Ranskan viranomaiset tukevat perustelujaan käsittelemällä yksityiskohtaisesti menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esiin otettuja kohtia. |
| --- | --- |

(134)

Ranskan viranomaiset tukevat perustelujaan käsittelemällä yksityiskohtaisesti menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esiin otettuja kohtia.

4.4.1   Vastasuoritteiden määrän määrittäminen

Vastasuoritteiden määrän määrittäminen

| (135) | Ranskan viranomaiset muistuttavat, että ”[k]ilpailun vääristymistä rajoittavilla toimenpiteillä pitäisi pystyä ratkaisemaan sekä moraalikatoon liittyvät ongelmat että mahdolliset vääristymät markkinoilla, joilla tuensaaja toimii”, ottamalla huomioon seikat, jotka riippuvat ”asianomaisten markkinoiden ominaispiirteistä” (20). |
| --- | --- |

(135)

Ranskan viranomaiset muistuttavat, että ”[k]ilpailun vääristymistä rajoittavilla toimenpiteillä pitäisi pystyä ratkaisemaan sekä moraalikatoon liittyvät ongelmat että mahdolliset vääristymät markkinoilla, joilla tuensaaja toimii”, ottamalla huomioon seikat, jotka riippuvat ”asianomaisten markkinoiden ominaispiirteistä” (20).

mahdolliset

asianomaisten markkinoiden ominaispiirteistä

20

| (136) | Tässä tapauksessa kaikki moraalikatoon liittyvät riskit on viranomaisten mukaan suljettu pois, koska Areva-konsernin nykyiset osakkaat, joiden joukossa ensisijaisesti valtio, ovat kantaneet vastuun aiemmista tappioista varausten ja omaisuuserien alaskirjausten muodossa. Lisäksi asianomaisten markkinoiden ominaispiirteistä on todettava, että valtiontuella pikemminkin säilytetään tehokasta kilpailua kuin rajoitetaan sitä, koska suurin osa markkinoista, joilla Nouvel Areva toimii, ovat rakenteeltaan oligopolistisia, ja yhden toimijan katoaminen pahentaisi tilannetta. |
| --- | --- |

(136)

Tässä tapauksessa kaikki moraalikatoon liittyvät riskit on viranomaisten mukaan suljettu pois, koska Areva-konsernin nykyiset osakkaat, joiden joukossa ensisijaisesti valtio, ovat kantaneet vastuun aiemmista tappioista varausten ja omaisuuserien alaskirjausten muodossa. Lisäksi asianomaisten markkinoiden ominaispiirteistä on todettava, että valtiontuella pikemminkin säilytetään tehokasta kilpailua kuin rajoitetaan sitä, koska suurin osa markkinoista, joilla Nouvel Areva toimii, ovat rakenteeltaan oligopolistisia, ja yhden toimijan katoaminen pahentaisi tilannetta.

| (137) | Ranskan viranomaisten mukaan vertailu vaihtoehtoisen skenaarion mukaiseen markkinatilanteeseen, jossa valtiontukea ei olisi, osoittaa selkeästi, että tehokas kilpailu voidaan säilyttää ainoastaan Areva-konsernin pysyessä markkinoilla. |
| --- | --- |

(137)

Ranskan viranomaisten mukaan vertailu vaihtoehtoisen skenaarion mukaiseen markkinatilanteeseen, jossa valtiontukea ei olisi, osoittaa selkeästi, että tehokas kilpailu voidaan säilyttää ainoastaan Areva-konsernin pysyessä markkinoilla.

| (138) | Niinpä Nouvel Areva NP:n myynti riittää paremmin kuin hyvin vastasuoritteeksi, varsinkin kun Areva-konserni menettää sen takia lyhyellä aikavälillä synergiaetuja ja keskipitkällä aikavälillä jäljempänä 4.4.2 kohdassa kuvattuja erityisen tuottoisia kehitysnäkymiä. |
| --- | --- |

(138)

Niinpä Nouvel Areva NP:n myynti riittää paremmin kuin hyvin vastasuoritteeksi, varsinkin kun Areva-konserni menettää sen takia lyhyellä aikavälillä synergiaetuja ja keskipitkällä aikavälillä jäljempänä 4.4.2 kohdassa kuvattuja erityisen tuottoisia kehitysnäkymiä.

4.4.2   Nouvel Areva NP:n myynti vahingoittaa pysyvästi Nouvel Arevan koko liiketoimintaa

Nouvel Areva NP:n myynti vahingoittaa pysyvästi Nouvel Arevan koko liiketoimintaa

4.4.2.1   Liiketoiminta ydinpolttoainekierron alkupäässä

Liiketoiminta ydinpolttoainekierron alkupäässä

| (139) | Integroidulla Areva-konsernilla oli integroitua myynti- ja markkinointivoimaa. Se markkinoi luonnonuraania, konversio- ja rikastuspalveluja sekä polttoaine-elementtien suunnittelua ja valmistusta, samoin kuin näiden tuotteiden ja palveluiden kaikkia mahdollisia yhdistelmiä. Polttoaine-elementtien myynti oli integroitu ydinpolttoainekierron alkupäähän, mikä antoi Areva-konsernille merkittävän tiedollisen ja kaupallisen edun. Sähkölaitoksilla on yleensä vain yksi ostaja polttoaine-elementtien hankintaa varten. Koska polttoaine-elementit ovat vaikeasti vaihdettavissa keskenään, elementtien toimittaja on sähkölaitoksen väistämätön kumppani, toisin kuin ydinpolttoainekierron alkupään toimittaja, jonka tuotteet ja palvelut ovat vaihdettavissa keskenään. |
| --- | --- |

(139)

Integroidulla Areva-konsernilla oli integroitua myynti- ja markkinointivoimaa. Se markkinoi luonnonuraania, konversio- ja rikastuspalveluja sekä polttoaine-elementtien suunnittelua ja valmistusta, samoin kuin näiden tuotteiden ja palveluiden kaikkia mahdollisia yhdistelmiä. Polttoaine-elementtien myynti oli integroitu ydinpolttoainekierron alkupäähän, mikä antoi Areva-konsernille merkittävän tiedollisen ja kaupallisen edun. Sähkölaitoksilla on yleensä vain yksi ostaja polttoaine-elementtien hankintaa varten. Koska polttoaine-elementit ovat vaikeasti vaihdettavissa keskenään, elementtien toimittaja on sähkölaitoksen väistämätön kumppani, toisin kuin ydinpolttoainekierron alkupään toimittaja, jonka tuotteet ja palvelut ovat vaihdettavissa keskenään.

| (140) | Ranskan viranomaiset mainitsevat esimerkkinä sähkölaitoksen [...], jolle Areva-konserni on voinut polttoaine-elementtejä koskevan tarjouskilpailun yhteydessä laajentaa myyntiään ydinpolttoainekierron alkupään tuotteisiin ja palveluihin. Kymmenestä asiakkaasta [5–10] onkin nykyisin sekä Areva NC:n että Areva NP:n asiakkaita. |
| --- | --- |

(140)

Ranskan viranomaiset mainitsevat esimerkkinä sähkölaitoksen [...], jolle Areva-konserni on voinut polttoaine-elementtejä koskevan tarjouskilpailun yhteydessä laajentaa myyntiään ydinpolttoainekierron alkupään tuotteisiin ja palveluihin. Kymmenestä asiakkaasta [5–10] onkin nykyisin sekä Areva NC:n että Areva NP:n asiakkaita.

| (141) | Sitä paitsi Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan erottaminen konsernista vaikeuttaa logistiikan optimointia: Nouvel Arevan on tulevaisuudessa tehtävä yhteistyötä Nouvel Areva NP:n polttoaine-elementtivalmistajien kanssa aivan samalla tavoin kuin muiden amerikkalaisten ja eurooppalaisten valmistajien kanssa, ja se menettää siten logistiset edut, mikä lisää esimerkiksi toimituskustannuksia ja vähentää Nouvel Arevan kykyä hyödyntää rikastetun uraanin tuotantoaan mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

(141)

Sitä paitsi Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan erottaminen konsernista vaikeuttaa logistiikan optimointia: Nouvel Arevan on tulevaisuudessa tehtävä yhteistyötä Nouvel Areva NP:n polttoaine-elementtivalmistajien kanssa aivan samalla tavoin kuin muiden amerikkalaisten ja eurooppalaisten valmistajien kanssa, ja se menettää siten logistiset edut, mikä lisää esimerkiksi toimituskustannuksia ja vähentää Nouvel Arevan kykyä hyödyntää rikastetun uraanin tuotantoaan mahdollisimman tehokkaasti.

| (142) | Ranskan viranomaiset selittävät myös, että jokaisella ydinpolttoainekierron alkupään tuotteiden ja palvelujen toimittajalla, joka voi nojata polttoaine-elementtien ja reaktorien toimittajaan, on kiistaton kilpailuetu ydinpolttoainekierron alkupään tarjonnassa. Uuden voimalaitoksen hankkija vaatii yleensä rakentajalta, että tämä toimittaa ensimmäisen reaktorisydämen sekä mahdolliset lisäelementit. Kun Areva NP oli integroitu Areva-konserniin, konsernin ydinpolttoainekierron alkupään tuotteilla ja palveluilla voitiin automaattisesti vastata tähän kysyntään. Areva-konserni voi sitä paitsi neuvotella omalle uraanilleen suotuisammat ehdot, koska tällaiset neuvottelut käydään tavallisesti kahden kesken, ilman avointa menettelyä. Lisäksi tämäntyyppiset sopimukset mahdollistavat liikesuhteen syntymisen varsinkin vaikeapääsyisillä markkinoilla, kuten Kiinassa. |
| --- | --- |

(142)

Ranskan viranomaiset selittävät myös, että jokaisella ydinpolttoainekierron alkupään tuotteiden ja palvelujen toimittajalla, joka voi nojata polttoaine-elementtien ja reaktorien toimittajaan, on kiistaton kilpailuetu ydinpolttoainekierron alkupään tarjonnassa. Uuden voimalaitoksen hankkija vaatii yleensä rakentajalta, että tämä toimittaa ensimmäisen reaktorisydämen sekä mahdolliset lisäelementit. Kun Areva NP oli integroitu Areva-konserniin, konsernin ydinpolttoainekierron alkupään tuotteilla ja palveluilla voitiin automaattisesti vastata tähän kysyntään. Areva-konserni voi sitä paitsi neuvotella omalle uraanilleen suotuisammat ehdot, koska tällaiset neuvottelut käydään tavallisesti kahden kesken, ilman avointa menettelyä. Lisäksi tämäntyyppiset sopimukset mahdollistavat liikesuhteen syntymisen varsinkin vaikeapääsyisillä markkinoilla, kuten Kiinassa.

| (143) | Tämä kilpailuetu havainnollistuu Areva-konsernin neuvottelemissa sopimuksissa, jotka koskevat OL3-, Taishan 1- ja 2- [...] -reaktoreita. Esimerkiksi Taishan 1 ja 2 [...]. Tällaisia ehtoja ei olisi ollut mahdollista neuvotella ilman integraatioetuja: vertailun vuoksi todetaan, että Areva-konserni on voinut tehdä sopimuksia vain [...]. |
| --- | --- |

(143)

Tämä kilpailuetu havainnollistuu Areva-konsernin neuvottelemissa sopimuksissa, jotka koskevat OL3-, Taishan 1- ja 2- [...] -reaktoreita. Esimerkiksi Taishan 1 ja 2 [...]. Tällaisia ehtoja ei olisi ollut mahdollista neuvotella ilman integraatioetuja: vertailun vuoksi todetaan, että Areva-konserni on voinut tehdä sopimuksia vain [...].

| (144) | Niinpä koko Nouvel Areva NP:n tuleva reaktorimyynti merkitsee Areva-konsernille myös menetettyjä mahdollisuuksia myydä ydinpolttoainekierron alkupään aineita optimaalisin ehdoin. Ranskan viranomaisten mukaan Nouvel Areva NP:llä on hyvät edellytykset saada hoitaakseen hankkeet [...]. Nouvel Areva NP voi myös tavoitella hankkeita [...]. Ydinenergia-alan syklien pituuden vuoksi mainitut synergiaetujen menetykset toteutuvat kuitenkin vasta sen ajanjakson jälkeen, jolle Areva-konserni on toimittanut tulos- ja rahoitusennusteen. |
| --- | --- |

(144)

Niinpä koko Nouvel Areva NP:n tuleva reaktorimyynti merkitsee Areva-konsernille myös menetettyjä mahdollisuuksia myydä ydinpolttoainekierron alkupään aineita optimaalisin ehdoin. Ranskan viranomaisten mukaan Nouvel Areva NP:llä on hyvät edellytykset saada hoitaakseen hankkeet [...]. Nouvel Areva NP voi myös tavoitella hankkeita [...]. Ydinenergia-alan syklien pituuden vuoksi mainitut synergiaetujen menetykset toteutuvat kuitenkin vasta sen ajanjakson jälkeen, jolle Areva-konserni on toimittanut tulos- ja rahoitusennusteen.

| (145) | Tämänkaltaiset synergiaetujen menetykset ovat havaittavissa erityisen selvästi reaktorin elinkaaren alussa, mutta niitä esiintyy myös koko sen elinkaaren ajan. Jotkin sähkölaitokset käyttävät mieluiten yhtenäistä tarjouspyyntöä, johon on ryhmitetty uraanin osto sekä konversio-, rikastus- ja elementtipalvelut, varsinkin reaktoreihin, joiden sulkeminen on jo suunnitteilla (elinkaaren loppu). |
| --- | --- |

(145)

Tämänkaltaiset synergiaetujen menetykset ovat havaittavissa erityisen selvästi reaktorin elinkaaren alussa, mutta niitä esiintyy myös koko sen elinkaaren ajan. Jotkin sähkölaitokset käyttävät mieluiten yhtenäistä tarjouspyyntöä, johon on ryhmitetty uraanin osto sekä konversio-, rikastus- ja elementtipalvelut, varsinkin reaktoreihin, joiden sulkeminen on jo suunnitteilla (elinkaaren loppu).

| (146) | Integraation päättyminen vaikeuttaa myös jälleenkäsiteltävän uraanin integroidun kierrätysketjun kehittämistä, sillä ketjussa tarvitaan erittäin koordinoitua logistiikkaa polttoaine-elementtien toimittajan (Nouvel Areva NP:n) ja jälleenkäsittelypalvelujen toimittajan (Nouvel Areva) välillä. |
| --- | --- |

(146)

Integraation päättyminen vaikeuttaa myös jälleenkäsiteltävän uraanin integroidun kierrätysketjun kehittämistä, sillä ketjussa tarvitaan erittäin koordinoitua logistiikkaa polttoaine-elementtien toimittajan (Nouvel Areva NP:n) ja jälleenkäsittelypalvelujen toimittajan (Nouvel Areva) välillä.

| (147) | Kaikki edellä kuvatut synergiaetujen menetykset vahingoittavat Nouvel Arevaa sen kilpailijoiden hyödyksi. Pysymällä integroituneena Areva-konserni olisi ollut ihanteellisessa asemassa hyötyäkseen markkinoiden odotetusta elpymisestä varsinkin käytettävissään olevien nykyaikaisten laitteistojen ansiosta. Merkittävä markkina avautuu esimerkiksi segmentillä, joka koskee sähkölaitoksille tarjottavaa elinkaaren loppuvaiheessa olevien reaktorien hoitoa. Ennakoidun synergiaetujen menetyksen takia Ranskan viranomaiset ja Areva-konserni luottavat kuitenkin [...]. |
| --- | --- |

(147)

Kaikki edellä kuvatut synergiaetujen menetykset vahingoittavat Nouvel Arevaa sen kilpailijoiden hyödyksi. Pysymällä integroituneena Areva-konserni olisi ollut ihanteellisessa asemassa hyötyäkseen markkinoiden odotetusta elpymisestä varsinkin käytettävissään olevien nykyaikaisten laitteistojen ansiosta. Merkittävä markkina avautuu esimerkiksi segmentillä, joka koskee sähkölaitoksille tarjottavaa elinkaaren loppuvaiheessa olevien reaktorien hoitoa. Ennakoidun synergiaetujen menetyksen takia Ranskan viranomaiset ja Areva-konserni luottavat kuitenkin [...].

| (148) | Nouvel Arevan kilpailijat voivat sitä vastoin hyötyä Areva-konsernin jakautumisen tarjoamista mahdollisuuksista varsinkin uusien reaktorien polttoaineen tarjonnassa. Nouvel Areva joutuu kamppailemaan sellaisia kilpailijoita vastaan, jotka ovat jo integroituja, kuten Rosatom, tai jotka ovat parhaillaan integroitumassa vertikaalisesti, kuten KHNP, Toshiba/Westinghouse tai CNNC. |
| --- | --- |

(148)

Nouvel Arevan kilpailijat voivat sitä vastoin hyötyä Areva-konsernin jakautumisen tarjoamista mahdollisuuksista varsinkin uusien reaktorien polttoaineen tarjonnassa. Nouvel Areva joutuu kamppailemaan sellaisia kilpailijoita vastaan, jotka ovat jo integroituja, kuten Rosatom, tai jotka ovat parhaillaan integroitumassa vertikaalisesti, kuten KHNP, Toshiba/Westinghouse tai CNNC.

4.4.2.2   Liiketoiminta ydinpolttoainekierron loppupäässä

Liiketoiminta ydinpolttoainekierron loppupäässä

| (149) | Nouvel Areva NP:n myynti on [...] Nouvel Arevan käytetyn polttoaineen kierrätykseen ja käsittelyyn liittyvälle liiketoiminnalle. Sekaoksidipolttoaineen myynti riippuu nimittäin siitä, onko markkinoilla riittävästi kevytvesireaktoreita, jotka toimivat sekaoksidipolttoaine-elementeillä. Tällaisten reaktoreiden määrä riippuu toimista, joihin Nouvel Areva NP tulevaisuudessa ryhtyy tarjotakseen ja hyödyntääkseen tällaista tekniikkaa. |
| --- | --- |

(149)

Nouvel Areva NP:n myynti on [...] Nouvel Arevan käytetyn polttoaineen kierrätykseen ja käsittelyyn liittyvälle liiketoiminnalle. Sekaoksidipolttoaineen myynti riippuu nimittäin siitä, onko markkinoilla riittävästi kevytvesireaktoreita, jotka toimivat sekaoksidipolttoaine-elementeillä. Tällaisten reaktoreiden määrä riippuu toimista, joihin Nouvel Areva NP tulevaisuudessa ryhtyy tarjotakseen ja hyödyntääkseen tällaista tekniikkaa.

| (150) | Sähkölaitoksen päätös ottaa reaktorissa käyttöön sekaoksidipolttoaine riippuu sen kyvystä varmistaa reaktorin toiminta ja tähän liittyvistä kustannuksista. Nämä kaksi tekijää puolestaan riippuvat hyvästä yhteistyöstä reaktorin suunnittelijan, polttoaine-elementtien suunnittelijan ja sekaoksidipolttoaineen toimittajan välillä. Tähän saakka yhteistyö on ollut mahdollista, koska Areva-konserni on voinut sovitella keskitetysti yhteen näiden yksiköiden poikkeavia etuja. |
| --- | --- |

(150)

Sähkölaitoksen päätös ottaa reaktorissa käyttöön sekaoksidipolttoaine riippuu sen kyvystä varmistaa reaktorin toiminta ja tähän liittyvistä kustannuksista. Nämä kaksi tekijää puolestaan riippuvat hyvästä yhteistyöstä reaktorin suunnittelijan, polttoaine-elementtien suunnittelijan ja sekaoksidipolttoaineen toimittajan välillä. Tähän saakka yhteistyö on ollut mahdollista, koska Areva-konserni on voinut sovitella keskitetysti yhteen näiden yksiköiden poikkeavia etuja.

| (151) | Niinpä Nouvel Areva NP [...] edistää sekaoksidipolttoainetta käyttävien reaktorien yleistymistä sikäli kuin [...]. Tähän asti samaan konserniin kuuluminen on mahdollistanut konsernin sisäiset sopimukset [...] voitiin yhdistää näiden kahden liiketoiminnan poikkeavat edut. Tulevaisuudessa näin ei ole, joten pitkällä aikavälillä on odotettavissa merkittäviä synergiaetujen menetyksiä. |
| --- | --- |

(151)

Niinpä Nouvel Areva NP [...] edistää sekaoksidipolttoainetta käyttävien reaktorien yleistymistä sikäli kuin [...]. Tähän asti samaan konserniin kuuluminen on mahdollistanut konsernin sisäiset sopimukset [...] voitiin yhdistää näiden kahden liiketoiminnan poikkeavat edut. Tulevaisuudessa näin ei ole, joten pitkällä aikavälillä on odotettavissa merkittäviä synergiaetujen menetyksiä.

| (152) | Synergiaetuja menetetään myös käytöstäpoisto- ja logistiikkasegmenteillä. Käytöstäpoistoon liittyvä liiketoiminta on voimakkaasti integroitu reaktorien suunnitteluun ja laitekantaan liittyvien palvelujen toimitukseen. Logistiikkaliiketoiminta on nykyisin Areva NP:n asiakas kahdella tasolla: saastuneiden huoltovälineiden kuljetuksessa ja polttoaine-elementtien kuljetuksessa. Saattaa olla, että nämä konsernin sisäiset palvelut hoidetaan tulevaisuudessa joko Nouvel Areva NP:n sisällä tai kilpailuttamalla. |
| --- | --- |

(152)

Synergiaetuja menetetään myös käytöstäpoisto- ja logistiikkasegmenteillä. Käytöstäpoistoon liittyvä liiketoiminta on voimakkaasti integroitu reaktorien suunnitteluun ja laitekantaan liittyvien palvelujen toimitukseen. Logistiikkaliiketoiminta on nykyisin Areva NP:n asiakas kahdella tasolla: saastuneiden huoltovälineiden kuljetuksessa ja polttoaine-elementtien kuljetuksessa. Saattaa olla, että nämä konsernin sisäiset palvelut hoidetaan tulevaisuudessa joko Nouvel Areva NP:n sisällä tai kilpailuttamalla.

| (153) | Käytöstäpoisto- ja logistiikkamarkkinat ovat kumpikin dynaamisia markkinoita, joilla Areva-konserni [...]. |
| --- | --- |

(153)

Käytöstäpoisto- ja logistiikkamarkkinat ovat kumpikin dynaamisia markkinoita, joilla Areva-konserni [...].

4.4.3   Nouvel Arevan ja EDF:n yleinen strateginen ja teollinen kumppanuus ei mahdollista synergiaetuja, joita nykyisin liittyy Areva NP:n integraatioon Areva-konsernissa

Nouvel Arevan ja EDF:n yleinen strateginen ja teollinen kumppanuus ei mahdollista synergiaetuja, joita nykyisin liittyy Areva NP:n integraatioon Areva-konsernissa

| (154) | Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle EDF:n ja Areva-konsernin välillä 28 päivänä heinäkuuta 2016 tehdyn sopimuspöytäkirjan. Pöytäkirjan liite 7 koskee yleisen strategisen ja teollisen kumppanuuden perustamista. |
| --- | --- |

(154)

Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle EDF:n ja Areva-konsernin välillä 28 päivänä heinäkuuta 2016 tehdyn sopimuspöytäkirjan. Pöytäkirjan liite 7 koskee yleisen strategisen ja teollisen kumppanuuden perustamista.

| (155) | Ranskan viranomaisten mukaan kumppanuudella ei todennäköisesti voida palauttaa menetettyjä synergiaetuja [...]. |
| --- | --- |

(155)

Ranskan viranomaisten mukaan kumppanuudella ei todennäköisesti voida palauttaa menetettyjä synergiaetuja [...].

| (156) | [...] Ranskan viranomaiset korostavat, että Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva ovat muodostamassa asiakas-toimittaja-suhteen. [...]. |
| --- | --- |

(156)

[...] Ranskan viranomaiset korostavat, että Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva ovat muodostamassa asiakas-toimittaja-suhteen. [...].

| (157) | Näin ollen strategisella kumppanuudella ei mitenkään voida palauttaa aiempaa konsernin sisäistä sovittelua ja synergiaetuja. |
| --- | --- |

(157)

Näin ollen strategisella kumppanuudella ei mitenkään voida palauttaa aiempaa konsernin sisäistä sovittelua ja synergiaetuja.

| (158) | Ranskan viranomaiset vastaavat kuitenkin komission tätä kohtaa koskeviin vastaväitteisiin sitoutumalla siihen, että EDF:n määräysvallassa oleva Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva eivät rakenneuudistusjakson aikana aloita strategista kumppanuutta eivätkä perusta muutakaan sopimuskehystä, jossa määrätään kaupallisesta yhteistyöstä. Tämä koskee tilanteita, joissa kumppanuuden tai sopimusyhteistyön tarkoituksena olisi asettaa Nouvel Areva etusijalle silloin, kun Nouvel Areva NP haluaa tarjota asiakkaalle ydinpolttoaineiden toimittajan kanssa integroidun tarjouksen johdanto-osan 344 ja 347 kappaleessa määritellyillä markkinoilla, jotka koskevat polttoaine-elementtien toimittamista ja uusien reaktoreiden rakentamista. Tämä sitoumus ei estä Nouvel Arevaa ja Nouvel Areva NP:tä muotoilemasta yhteisiä tarjouksia sillä edellytyksellä, että Nouvel Areva on valittu kaupallisin ja teknisin perustein. |
| --- | --- |

(158)

Ranskan viranomaiset vastaavat kuitenkin komission tätä kohtaa koskeviin vastaväitteisiin sitoutumalla siihen, että EDF:n määräysvallassa oleva Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva eivät rakenneuudistusjakson aikana aloita strategista kumppanuutta eivätkä perusta muutakaan sopimuskehystä, jossa määrätään kaupallisesta yhteistyöstä. Tämä koskee tilanteita, joissa kumppanuuden tai sopimusyhteistyön tarkoituksena olisi asettaa Nouvel Areva etusijalle silloin, kun Nouvel Areva NP haluaa tarjota asiakkaalle ydinpolttoaineiden toimittajan kanssa integroidun tarjouksen johdanto-osan 344 ja 347 kappaleessa määritellyillä markkinoilla, jotka koskevat polttoaine-elementtien toimittamista ja uusien reaktoreiden rakentamista. Tämä sitoumus ei estä Nouvel Arevaa ja Nouvel Areva NP:tä muotoilemasta yhteisiä tarjouksia sillä edellytyksellä, että Nouvel Areva on valittu kaupallisin ja teknisin perustein.

4.4.4   Ranskan viranomaiset sitoutuvat siihen, että Areva-konserni toteuttaa suuntaviivojen 84 kohdassa tarkoitettuja toimintaa sääteleviä toimenpiteitä

Ranskan viranomaiset sitoutuvat siihen, että Areva-konserni toteuttaa suuntaviivojen 84 kohdassa tarkoitettuja toimintaa sääteleviä toimenpiteitä

| (159) | Ranskan viranomaiset muistuttavat, että kumppanuudet ovat ydinalalla erittäin tärkeitä, ja viranomaiset sitoutuvat siihen, että rakenneuudistusjaksolla Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) ja sen määräysvallassa olevat yritykset pidättyvät hankkimasta suoraan tai välillisesti osakkuuksia yrityksissä, jotka eivät ole ennestään konsernin määräysvallassa, lukuun ottamatta hankkeita, jotka ovat välttämättömiä Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamiselle. Sitoumusta ei sovelleta Nouvel Arevan ja sen määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevien yritysten osakkuuksiin, joita hankitaan varainhoitotarkoituksiin i) käytöstäpoistorahastosta, jota Areva-konsernin on määrä hoitaa lakiin tai sääntelyyn perustuvan velvoitteen soveltamiseksi, ii) Areva-konsernin henkilöstön eläkerahastosta ja iii) käteisvarojen sijoittamiseksi. Viranomaiset sitoutuvat myös siihen, että Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) pidättyy esittämästä saamaansa tukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan. |
| --- | --- |

(159)

Ranskan viranomaiset muistuttavat, että kumppanuudet ovat ydinalalla erittäin tärkeitä, ja viranomaiset sitoutuvat siihen, että rakenneuudistusjaksolla Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) ja sen määräysvallassa olevat yritykset pidättyvät hankkimasta suoraan tai välillisesti osakkuuksia yrityksissä, jotka eivät ole ennestään konsernin määräysvallassa, lukuun ottamatta hankkeita, jotka ovat välttämättömiä Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamiselle. Sitoumusta ei sovelleta Nouvel Arevan ja sen määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevien yritysten osakkuuksiin, joita hankitaan varainhoitotarkoituksiin i) käytöstäpoistorahastosta, jota Areva-konsernin on määrä hoitaa lakiin tai sääntelyyn perustuvan velvoitteen soveltamiseksi, ii) Areva-konsernin henkilöstön eläkerahastosta ja iii) käteisvarojen sijoittamiseksi. Viranomaiset sitoutuvat myös siihen, että Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) pidättyy esittämästä saamaansa tukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan.

4.5   Ranskan viranomaisten kommentit kolmansien osapuolten huomautuksiin

Ranskan viranomaisten kommentit kolmansien osapuolten huomautuksiin

4.5.1   TVO:n ja Siemensin huomautukset

TVO:n ja Siemensin huomautukset

| (160) | Ranskan viranomaiset katsovat, että Areva SA pystyy rahoittamaan kaikki ennakoidut tarpeet. |
| --- | --- |

(160)

Ranskan viranomaiset katsovat, että Areva SA pystyy rahoittamaan kaikki ennakoidut tarpeet.

| (161) | Toisaalta on virhe ajatella, että Areva-konsernin hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma vaarantaisi OL3:n saattamisen moitteettomasti päätökseen. Hankkeen onnistuminen on olennaisen tärkeä kaikille rakenneuudistukseen osallistuville yksiköille: luonnollisesti Areva SA:lle, mutta yhtä lailla Nouvel Arevalle (polttoaineen toimittajana) ja Nouvel Areva NP:lle (tämän ensimmäisen EPR-reaktorin esittelyarvon vuoksi). Areva SA saa siten käyttöönsä kaikki hankkeen onnistuneeseen päättämiseen tarvittavat operatiiviset resurssit – niitä ei eriytetä eikä siirretä välittömästi Nouvel Areva NP:lle. TVO voi siis unohtaa kaikki tätä aihetta koskevat epäilyksensä. |
| --- | --- |

(161)

Toisaalta on virhe ajatella, että Areva-konsernin hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma vaarantaisi OL3:n saattamisen moitteettomasti päätökseen. Hankkeen onnistuminen on olennaisen tärkeä kaikille rakenneuudistukseen osallistuville yksiköille: luonnollisesti Areva SA:lle, mutta yhtä lailla Nouvel Arevalle (polttoaineen toimittajana) ja Nouvel Areva NP:lle (tämän ensimmäisen EPR-reaktorin esittelyarvon vuoksi). Areva SA saa siten käyttöönsä kaikki hankkeen onnistuneeseen päättämiseen tarvittavat operatiiviset resurssit – niitä ei eriytetä eikä siirretä välittömästi Nouvel Areva NP:lle. TVO voi siis unohtaa kaikki tätä aihetta koskevat epäilyksensä.

| (162) | Ranskan viranomaiset korostavat muun muassa, että [...] Areva NP ja Nouvel Areva NP tekevät erityistä yhteistyötä, jonka ansiosta Areva NP voi kääntyä Nouvel Areva NP:n puoleen heti, kun se osoittautuu tarpeelliseksi [...]. |
| --- | --- |

(162)

Ranskan viranomaiset korostavat muun muassa, että [...] Areva NP ja Nouvel Areva NP tekevät erityistä yhteistyötä, jonka ansiosta Areva NP voi kääntyä Nouvel Areva NP:n puoleen heti, kun se osoittautuu tarpeelliseksi [...].

| (163) | Toisaalta Ranskan viranomaiset ovat varovaisuutta noudattaen arvioineet Areva SA:n tarpeet oikein. |
| --- | --- |

(163)

Toisaalta Ranskan viranomaiset ovat varovaisuutta noudattaen arvioineet Areva SA:n tarpeet oikein.

| (164) | OL3:n valmistumiskustannuksia koskeva Areva-konsernin arvio on sitä paitsi vertailukelpoinen tai jopa varovaisempi kuin TVO:n, lukuun ottamatta [...], mutta Ranskan viranomaiset hylkäävät [...] pitäen sitä täysin epäuskottavana. Ranskan viranomaiset eivät kommentoi Siemensin arviota, joka on esitetty niin summaarisesti, ettei yksityiskohtainen analyysi ole mahdollinen. |
| --- | --- |

(164)

OL3:n valmistumiskustannuksia koskeva Areva-konsernin arvio on sitä paitsi vertailukelpoinen tai jopa varovaisempi kuin TVO:n, lukuun ottamatta [...], mutta Ranskan viranomaiset hylkäävät [...] pitäen sitä täysin epäuskottavana. Ranskan viranomaiset eivät kommentoi Siemensin arviota, joka on esitetty niin summaarisesti, ettei yksityiskohtainen analyysi ole mahdollinen.

| (165) | Vahingonkorvaukset, joita voi mahdollisesti koitua maksettavaksi välitystuomioistuimen käsittelemässä riita-asiassa annettavan tuomion perusteella, [...]. |
| --- | --- |

(165)

Vahingonkorvaukset, joita voi mahdollisesti koitua maksettavaksi välitystuomioistuimen käsittelemässä riita-asiassa annettavan tuomion perusteella, [...].

| (166) | Ranskan viranomaisten mukaan olisi täysin asiatonta ja rakenneuudistustukea koskevien sääntöjen tavoitteen ja hengen vastaista korottaa tukimäärää kolmansille osapuolille mahdollisesti myönnettävien vahingonkorvausten maksamiseksi tuensaajaa vastaan vireille pannun riita-asian yhteydessä. Ensinnäkään tämäntyyppinen epävarmuustekijä ei sisälly niiden epävarmuustekijöiden määritelmään, jotka on otettava huomioon epäedullista skenaariota laadittaessa. Suuntaviivoissa viitataan vain kokonaistaloudellisiin ja kaupallisiin tekijöihin. Toiseksi tällainen tuen korottaminen olisi ristiriidassa suhteellisuusperiaatteen ja tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevan periaatteen kanssa. Kolmanneksi TVO:n ja Siemensin väitteet johtaisivat todellisuudessa siihen, että valtio takaisi niiden mahdollisen velallisen tai yhteisvastuullisen velallisen maksukykyisyyden, mikä olisi valtiontukea Siemensille ja TVO:lle. Komissio on kuitenkin erikseen myöntänyt, että valtiontakaukset, jotka koskevat hypoteettisia riita-asioita, ovat valtiontukea (21), ja komissio on jo todennut ne periaatteellisesti sisämarkkinoille soveltumattomiksi (22). Neljänneksi Siemensin ja TVO:n väitteet ovat epäjohdonmukaisia sikäli, ettei niissä oteta huomioon sitä mahdollisuutta, että asia ratkaistaan konsortion eduksi. Viidenneksi, jos välitystuomio on kielteinen, [...]. |
| --- | --- |

(166)

Ranskan viranomaisten mukaan olisi täysin asiatonta ja rakenneuudistustukea koskevien sääntöjen tavoitteen ja hengen vastaista korottaa tukimäärää kolmansille osapuolille mahdollisesti myönnettävien vahingonkorvausten maksamiseksi tuensaajaa vastaan vireille pannun riita-asian yhteydessä. Ensinnäkään tämäntyyppinen epävarmuustekijä ei sisälly niiden epävarmuustekijöiden määritelmään, jotka on otettava huomioon epäedullista skenaariota laadittaessa. Suuntaviivoissa viitataan vain kokonaistaloudellisiin ja kaupallisiin tekijöihin. Toiseksi tällainen tuen korottaminen olisi ristiriidassa suhteellisuusperiaatteen ja tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevan periaatteen kanssa. Kolmanneksi TVO:n ja Siemensin väitteet johtaisivat todellisuudessa siihen, että valtio takaisi niiden mahdollisen velallisen tai yhteisvastuullisen velallisen maksukykyisyyden, mikä olisi valtiontukea Siemensille ja TVO:lle. Komissio on kuitenkin erikseen myöntänyt, että valtiontakaukset, jotka koskevat hypoteettisia riita-asioita, ovat valtiontukea (21), ja komissio on jo todennut ne periaatteellisesti sisämarkkinoille soveltumattomiksi (22). Neljänneksi Siemensin ja TVO:n väitteet ovat epäjohdonmukaisia sikäli, ettei niissä oteta huomioon sitä mahdollisuutta, että asia ratkaistaan konsortion eduksi. Viidenneksi, jos välitystuomio on kielteinen, [...].

21

22

| (167) | Seuraavilta osin [...]. Ranskan viranomaiset esittivät useita perusteluja. |
| --- | --- |

(167)

Seuraavilta osin [...]. Ranskan viranomaiset esittivät useita perusteluja.

| (168) | Asiassa, joka koskee [...]. |
| --- | --- |

(168)

Asiassa, joka koskee [...].

| (169) | Lisäksi sääntelyyn liittyvät ongelmat, jotka koskevat hiilen segregoitumista, ovat järjestymässä EDF:n nykyisessä laitoskannassa. ASN on antanut luvan käynnistää uudelleen kaikki ranskalaisten laitosten reaktorit, joissa käytetään Creusot'ssa valmistettuja höyrystimiä (joissa oli havaittu hiilen segregoitumisongelma), ja kahdeksan niistä 12 reaktorista, joissa on Areva NP:n japanilaisen kumppanin valmistama höyrystin. |
| --- | --- |

(169)

Lisäksi sääntelyyn liittyvät ongelmat, jotka koskevat hiilen segregoitumista, ovat järjestymässä EDF:n nykyisessä laitoskannassa. ASN on antanut luvan käynnistää uudelleen kaikki ranskalaisten laitosten reaktorit, joissa käytetään Creusot'ssa valmistettuja höyrystimiä (joissa oli havaittu hiilen segregoitumisongelma), ja kahdeksan niistä 12 reaktorista, joissa on Areva NP:n japanilaisen kumppanin valmistama höyrystin.

| (170) | Taishanin primääripiirissä ei myöskään ole tähän päivään mennessä havaittu poikkeavuuksia. Sopimuksessa määrätään joka tapauksessa, että Areva-konsernin vastuu Taishan-hankkeessa on enintään [0–1 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

(170)

Taishanin primääripiirissä ei myöskään ole tähän päivään mennessä havaittu poikkeavuuksia. Sopimuksessa määrätään joka tapauksessa, että Areva-konsernin vastuu Taishan-hankkeessa on enintään [0–1 miljardia] euroa.

| (171) | [...], jokaiseen vaatimukseen olisi liitettävä todisteet selvästä vahingosta eli jonkin osan todellisesta turvallisuuspuutteesta, joka johtaa vikariskin kasvamiseen. |
| --- | --- |

(171)

[...], jokaiseen vaatimukseen olisi liitettävä todisteet selvästä vahingosta eli jonkin osan todellisesta turvallisuuspuutteesta, joka johtaa vikariskin kasvamiseen.

| (172) | Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaikissa asioissa, joissa vedotaan Areva-konsernin siviilioikeudelliseen vastuuseen, [...]. |
| --- | --- |

(172)

Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaikissa asioissa, joissa vedotaan Areva-konsernin siviilioikeudelliseen vastuuseen, [...].

| (173) | Siemens väittää, että Areva SA:lle kaavailluilla varoilla olisi kyettävä kattamaan teoreettinen enimmäismäärää, joka sisältää kaikki teoreettisesti mahdolliset riskit. Tähän Ranskan viranomaiset vastaavat korostamalla, että komission päätöskäytännöstä otetut esimerkit, joihin Siemens perusteluissaan nojaa, koskevat kaikki vireillä olevia menettelyjä, jotka liittyvät rahoituslaitoksille talous- ja finanssikriisin yhteydessä annettaviin väliaikaisiin rakenneuudistustukiin. Ranskan viranomaisten mukaan tällainen Siemensin kannattama analoginen perustelu ei tässä tapauksessa päde. Viranomaiset väittävät myös, ettei suuntaviivoissa tarkoitettu huonoimman vaihtoehdon skenaario tarkoita kaikkien teoreettisesti mahdollisten riskien kattamista vaan olisi pysymistä mahdollisten tapahtumien piirissä. |
| --- | --- |

(173)

Siemens väittää, että Areva SA:lle kaavailluilla varoilla olisi kyettävä kattamaan teoreettinen enimmäismäärää, joka sisältää kaikki teoreettisesti mahdolliset riskit. Tähän Ranskan viranomaiset vastaavat korostamalla, että komission päätöskäytännöstä otetut esimerkit, joihin Siemens perusteluissaan nojaa, koskevat kaikki vireillä olevia menettelyjä, jotka liittyvät rahoituslaitoksille talous- ja finanssikriisin yhteydessä annettaviin väliaikaisiin rakenneuudistustukiin. Ranskan viranomaisten mukaan tällainen Siemensin kannattama analoginen perustelu ei tässä tapauksessa päde. Viranomaiset väittävät myös, ettei suuntaviivoissa tarkoitettu huonoimman vaihtoehdon skenaario tarkoita kaikkien teoreettisesti mahdollisten riskien kattamista vaan olisi pysymistä mahdollisten tapahtumien piirissä.

| (174) | Vastauksena Siemensin väitteeseen, jonka mukaan Areva SA:n alikapitalisointi olisi suuntaviivoissa esitetyn asianmukaisen vastuunjaon periaatteen vastainen, Ranskan viranomaiset muistuttavat lopuksi, että periaatetta sovelletaan vain osakkaisiin ja huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkojiin, joita ei saisi perusteettomasti suojella tuen vaikutuksella. |
| --- | --- |

(174)

Vastauksena Siemensin väitteeseen, jonka mukaan Areva SA:n alikapitalisointi olisi suuntaviivoissa esitetyn asianmukaisen vastuunjaon periaatteen vastainen, Ranskan viranomaiset muistuttavat lopuksi, että periaatetta sovelletaan vain osakkaisiin ja huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkojiin, joita ei saisi perusteettomasti suojella tuen vaikutuksella.

4.5.2   Urencon huomautukset

Urencon huomautukset

| (175) | Ranskan viranomaiset täsmentävät alustavasti, että Urenco on suurelta osin vastuussa ylikapasiteetista, joka luonnehtii uraanin rikastusmarkkinoita Fukushiman jälkeen. Niinpä Urencon osuus maailman rikastuskapasiteetista on kaksinkertaistunut vuosina 2007–2015, samaan aikaan kun Areva-konsernin kapasiteetti on pienentynyt. |
| --- | --- |

(175)

Ranskan viranomaiset täsmentävät alustavasti, että Urenco on suurelta osin vastuussa ylikapasiteetista, joka luonnehtii uraanin rikastusmarkkinoita Fukushiman jälkeen. Niinpä Urencon osuus maailman rikastuskapasiteetista on kaksinkertaistunut vuosina 2007–2015, samaan aikaan kun Areva-konsernin kapasiteetti on pienentynyt.

4.5.2.1   Väitetyt kilpailun vääristymät

Väitetyt kilpailun vääristymät

| (176) | Ranskan viranomaiset osoittavat seuraavaksi, että valtiontuki ei aiheuta mitään kilpailun vääristymiä, vaan päinvastoin, edistää pitkällä aikavälillä osaltaan kilpailun piristymistä. |
| --- | --- |

(176)

Ranskan viranomaiset osoittavat seuraavaksi, että valtiontuki ei aiheuta mitään kilpailun vääristymiä, vaan päinvastoin, edistää pitkällä aikavälillä osaltaan kilpailun piristymistä.

| (177) | Areva-konsernin suhteellisen vaatimaton osuus logistiikka- ja käytöstäpoistomarkkinoista on syynä siihen, ettei tuki aiheuta minkäänlaista kilpailun vääristymää. Vastaavasti Areva-konserni on maailman ainoa toimija, jolla on teollisessa mittakaavassa toimiva jälleenkäsittelylaitos, eikä konsernin pysyminen tällä segmentillä siis voi haitata kilpailua, jota ei ole. |
| --- | --- |

(177)

Areva-konsernin suhteellisen vaatimaton osuus logistiikka- ja käytöstäpoistomarkkinoista on syynä siihen, ettei tuki aiheuta minkäänlaista kilpailun vääristymää. Vastaavasti Areva-konserni on maailman ainoa toimija, jolla on teollisessa mittakaavassa toimiva jälleenkäsittelylaitos, eikä konsernin pysyminen tällä segmentillä siis voi haitata kilpailua, jota ei ole.

| (178) | Viranomaiset toteavat, että louhinta-, konversio- ja rikastussegmenttien markkinarakenteet ovat erittäin keskittyneitä ja että Areva-konserni on lisäksi ainoa suuri eurooppalainen konserni, joka toimii louhinta- ja konversiosegmenteillä. Areva-konsernin katoaminen näiltä segmenteiltä olisi siis kilpailulle haitallista, koska se suosisi entistä suurempaa keskittymistä. |
| --- | --- |

(178)

Viranomaiset toteavat, että louhinta-, konversio- ja rikastussegmenttien markkinarakenteet ovat erittäin keskittyneitä ja että Areva-konserni on lisäksi ainoa suuri eurooppalainen konserni, joka toimii louhinta- ja konversiosegmenteillä. Areva-konsernin katoaminen näiltä segmenteiltä olisi siis kilpailulle haitallista, koska se suosisi entistä suurempaa keskittymistä.

| (179) | Valtiontuki ei sitä paitsi vahvista Areva-konsernia aiheettomasti rikastussegmentillä. Ranskan viranomaiset huomauttavat ensinnäkin, että Areva-konsernin kyky allekirjoittaa rikastuspalvelusopimuksia ei korreloi sen luottoluokitukseen vaan pikemminkin muihin ominaisuuksiin, joita ovat muun muassa toimitushinta, sopimusten joustavuus, logistiikan laatu jne. Toiseksi rikastukseen erikoistunut Areva-konsernin tytäryhtiö, jäljempänä ’SET’ (Société d'Enrichissement du Tricastin), on jo kannattava ja rahoituksellisesti itsenäinen, [...]. [...], kyseinen liiketoiminta edistää rakenneuudistetun Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista enemmän kuin saa siitä itse hyötyä. Kolmanneksi Areva ei ole harjoittanut SWU-kauppaa ainakaan kymmeneen vuoteen, [...]. |
| --- | --- |

(179)

Valtiontuki ei sitä paitsi vahvista Areva-konsernia aiheettomasti rikastussegmentillä. Ranskan viranomaiset huomauttavat ensinnäkin, että Areva-konsernin kyky allekirjoittaa rikastuspalvelusopimuksia ei korreloi sen luottoluokitukseen vaan pikemminkin muihin ominaisuuksiin, joita ovat muun muassa toimitushinta, sopimusten joustavuus, logistiikan laatu jne. Toiseksi rikastukseen erikoistunut Areva-konsernin tytäryhtiö, jäljempänä ’SET’ (Société d'Enrichissement du Tricastin), on jo kannattava ja rahoituksellisesti itsenäinen, [...]. [...], kyseinen liiketoiminta edistää rakenneuudistetun Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista enemmän kuin saa siitä itse hyötyä. Kolmanneksi Areva ei ole harjoittanut SWU-kauppaa ainakaan kymmeneen vuoteen, [...].

4.5.2.2   Vastasuoritteet

Vastasuoritteet

| (180) | Ranskan viranomaiset viittaavat 12 päivänä syyskuuta 2016 esittämissään huomautuksissa annettuihin perusteluihin. Viranomaiset muistuttavat, että integroituun malliin liittyvien synergiaetujen menettäminen heikentäisi liiketoimintaa paitsi elinkaaren alussa ja lopussa, myös yleisesti kaikkea liiketoimintaa reaktorin koko elinkaaren ajan. Nouvel Areva NP:n myynti on siten riittävä vastasuorite. Mainituissa huomautuksissa jo esitetyistä syistä strateginen kumppanuus EDF:n kanssa ei palauta synergiaetuja, eikä se, että Ranskan valtio on kummankin konsernin osakas, muuta mitään, koska kummatkin ovat itsenäisiä taloudellisia yksiköitä, joilla on itsenäinen päätösvalta. |
| --- | --- |

(180)

Ranskan viranomaiset viittaavat 12 päivänä syyskuuta 2016 esittämissään huomautuksissa annettuihin perusteluihin. Viranomaiset muistuttavat, että integroituun malliin liittyvien synergiaetujen menettäminen heikentäisi liiketoimintaa paitsi elinkaaren alussa ja lopussa, myös yleisesti kaikkea liiketoimintaa reaktorin koko elinkaaren ajan. Nouvel Areva NP:n myynti on siten riittävä vastasuorite. Mainituissa huomautuksissa jo esitetyistä syistä strateginen kumppanuus EDF:n kanssa ei palauta synergiaetuja, eikä se, että Ranskan valtio on kummankin konsernin osakas, muuta mitään, koska kummatkin ovat itsenäisiä taloudellisia yksiköitä, joilla on itsenäinen päätösvalta.

| (181) | Urencon vaatimista eri toimenpiteistä Ranskan viranomaiset tähdentävät seuraavia seikkoja:






  a) | Urencon vaatimus, jonka mukaan EDF:n pitäisi sitoutua laatimaan avoimia tarjouspyyntöjä, on sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti perusteeton. Ranskan valtio ei ensinnäkään voi antaa määräyksiä EDF:lle, joka on tässä valtiontukimenettelyssä kolmas osapuoli. Toiseksi EDF:llä ei itsenäisenä taloudellisena yksikkönä ole mitään kannustinta suosia Nouvel Arevaa. Lopuksi viranomaiset toteavat, ettei keskittymän Framatome/Siemens/Cogema toimintaa koskevalla ennakkotapauksella ole merkitystä, sillä kyseinen toimenpide koski polttoaine-elementtejä, joiden markkinoille pääsylle on voimakkaita (varsinkin sääntelyyn perustuvia) esteitä, eikä valtio ole enää oikeudellisesti sellaisessa asemassa, että se voisi antaa mitään sitoumuksia EDF:n puolesta. |
| --- | --- | --- |

(181)

Urencon vaatimista eri toimenpiteistä Ranskan viranomaiset tähdentävät seuraavia seikkoja:

a)

Urencon vaatimus, jonka mukaan EDF:n pitäisi sitoutua laatimaan avoimia tarjouspyyntöjä, on sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti perusteeton. Ranskan valtio ei ensinnäkään voi antaa määräyksiä EDF:lle, joka on tässä valtiontukimenettelyssä kolmas osapuoli. Toiseksi EDF:llä ei itsenäisenä taloudellisena yksikkönä ole mitään kannustinta suosia Nouvel Arevaa. Lopuksi viranomaiset toteavat, ettei keskittymän Framatome/Siemens/Cogema toimintaa koskevalla ennakkotapauksella ole merkitystä, sillä kyseinen toimenpide koski polttoaine-elementtejä, joiden markkinoille pääsylle on voimakkaita (varsinkin sääntelyyn perustuvia) esteitä, eikä valtio ole enää oikeudellisesti sellaisessa asemassa, että se voisi antaa mitään sitoumuksia EDF:n puolesta.

| b) | Erillisen kirjanpidon toteuttaminen (ring-fencing) rikastusliiketoimintaa varten on turhaa, sillä SET on jo rahoituksellisesti itsenäinen. Lisäksi tällainen toimenpide aiheuttaisi ylitsepääsemättömiä operatiivisia vaikeuksia, koska tytäryhtiön toiminta on voimakkaasti limittynyt muiden Areva-konsernin yksiköiden kanssa. |
| --- | --- |

b)

Erillisen kirjanpidon toteuttaminen (ring-fencing) rikastusliiketoimintaa varten on turhaa, sillä SET on jo rahoituksellisesti itsenäinen. Lisäksi tällainen toimenpide aiheuttaisi ylitsepääsemättömiä operatiivisia vaikeuksia, koska tytäryhtiön toiminta on voimakkaasti limittynyt muiden Areva-konsernin yksiköiden kanssa.

| c) | Kielto laajentaa Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia vaikuttaa olevan ristiriidassa Areva-konsernin sitoumuksen kanssa [...]. Ranskan viranomaiset ovat siis sitoutuneet siihen, ettei Areva-konserni lisää rakenneuudistusjakson aikana Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia, lukuun ottamatta voimassa olevissa sopimuksissa määrättyä sentrifugien hankintaa ja asentamista [...]. |
| --- | --- |

c)

Kielto laajentaa Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia vaikuttaa olevan ristiriidassa Areva-konsernin sitoumuksen kanssa [...]. Ranskan viranomaiset ovat siis sitoutuneet siihen, ettei Areva-konserni lisää rakenneuudistusjakson aikana Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia, lukuun ottamatta voimassa olevissa sopimuksissa määrättyä sentrifugien hankintaa ja asentamista [...].

| d) | Sekaoksidipolttoainetuotantoon liittyvästä liiketoiminnasta luopuminen tai sen rajoittaminen ei ole tarkoituksenmukaista. Ensinnäkin Nouvel Areva NP:n myynti heikentää tätä liiketoimintaa. Toiseksi sekaoksidipolttoaine ja uraanioksidipolttoaine eivät korvaa toisiaan, joten kilpailun vääristymä on minimaalinen Urencon kaltaisiin kilpailijoihin nähden, jotka eivät tarjoa muuta kuin uraanioksidipolttoainetta. Kolmanneksi sekaoksidipolttoaineen tuotanto on välttämätöntä käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyyn erikoistuneen toimialan säilymisen kannalta. Neljänneksi Urenco ei ota huomioon sekaoksidipolttoaineen tuotantoon liittyviä lukuisia myönteisiä ulkoisvaikutuksia väittäessään, että sekaoksidipolttoaineen tuotanto ei ole kannattavaa suhteessa uraanioksidipolttoaineen tuotantoon. |
| --- | --- |

d)

Sekaoksidipolttoainetuotantoon liittyvästä liiketoiminnasta luopuminen tai sen rajoittaminen ei ole tarkoituksenmukaista. Ensinnäkin Nouvel Areva NP:n myynti heikentää tätä liiketoimintaa. Toiseksi sekaoksidipolttoaine ja uraanioksidipolttoaine eivät korvaa toisiaan, joten kilpailun vääristymä on minimaalinen Urencon kaltaisiin kilpailijoihin nähden, jotka eivät tarjoa muuta kuin uraanioksidipolttoainetta. Kolmanneksi sekaoksidipolttoaineen tuotanto on välttämätöntä käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyyn erikoistuneen toimialan säilymisen kannalta. Neljänneksi Urenco ei ota huomioon sekaoksidipolttoaineen tuotantoon liittyviä lukuisia myönteisiä ulkoisvaikutuksia väittäessään, että sekaoksidipolttoaineen tuotanto ei ole kannattavaa suhteessa uraanioksidipolttoaineen tuotantoon.

| e) | Logistiikkaliiketoiminnan ja muiden liiketoimintojen lisäluovutukset vaikuttaisivat haitallisesti Nouvel Arevan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumiseen, eikä niitä voida muutoinkaan perustella, koska tuki aiheuttaa näillä markkinoilla vain vähän kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

e)

Logistiikkaliiketoiminnan ja muiden liiketoimintojen lisäluovutukset vaikuttaisivat haitallisesti Nouvel Arevan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumiseen, eikä niitä voida muutoinkaan perustella, koska tuki aiheuttaa näillä markkinoilla vain vähän kilpailun vääristymiä.

5.   TUEN ARVIOINTI

TUEN ARVIOINTI

5.1   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (182) | Komission on tutkittava, ovatko tässä menettelyssä tarkoitetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(182)

Komission on tutkittava, ovatko tässä menettelyssä tarkoitetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (183) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(183)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (184) | Määräyksen perusteella komissio katsoo, että julkinen toimenpide on luokiteltava valtiontueksi, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: i) toimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, ii) toimenpiteen on tuotettava sen edunsaajalle taloudellista etua, iii) edun on oltava valikoiva, ja iv) kyseisen toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(184)

Määräyksen perusteella komissio katsoo, että julkinen toimenpide on luokiteltava valtiontueksi, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: i) toimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, ii) toimenpiteen on tuotettava sen edunsaajalle taloudellista etua, iii) edun on oltava valikoiva, ja iv) kyseisen toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.1   Ranskan valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksissä

Ranskan valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksissä

| (185) | Vaikka kyseessä ovat näennäisesti erilliset kaksi tointa, komissio katsoo, että Ranskan valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksissä on katsottava yhdeksi ainoaksi Areva-konsernin käyttöön annettavaksi tueksi. Areva-konsernin vaikeuksien erittelystä ja velkaantumisesta käykin ilmi, että konserni kokonaisuudessaan tarvitsee pääomaa. Se seikka, että pääomapohjan vahvistamisen kokonaistarve jaetaan jatkossa Areva SA:n ja Nouvel Arevan välille, on vain menettelytapa, jolla Areva-konsernin pääomapohjan vahvistaminen toteutetaan. |
| --- | --- |

(185)

Vaikka kyseessä ovat näennäisesti erilliset kaksi tointa, komissio katsoo, että Ranskan valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksissä on katsottava yhdeksi ainoaksi Areva-konsernin käyttöön annettavaksi tueksi. Areva-konsernin vaikeuksien erittelystä ja velkaantumisesta käykin ilmi, että konserni kokonaisuudessaan tarvitsee pääomaa. Se seikka, että pääomapohjan vahvistamisen kokonaistarve jaetaan jatkossa Areva SA:n ja Nouvel Arevan välille, on vain menettelytapa, jolla Areva-konsernin pääomapohjan vahvistaminen toteutetaan.

| (186) | Merkintäosuus on valtion toteuttama ja rahoitetaan valtion varoista. Osakkeet merkitsee kummassakin pääomanlisäyksessä valtio, ja ne maksetaan suoraan valtion omista varoista. |
| --- | --- |

(186)

Merkintäosuus on valtion toteuttama ja rahoitetaan valtion varoista. Osakkeet merkitsee kummassakin pääomanlisäyksessä valtio, ja ne maksetaan suoraan valtion omista varoista.

| (187) | Merkinnästä koituu Areva-konsernille taloudellista etua. Sijoitus parantaa toisaalta Areva-konsernin tilannetta, koska konserni voi sen avulla maksaa huomattavan osan veloistaan. Toisaalta Areva-konserni ei olisi voinut saada tällaisia pääomia tavanomaisin markkinaehdoin, koska yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi samassa tilanteessa merkinnyt osuuksia Areva-konsernin pääomanlisäyksestä konsernin heikentyneen taloudellisen tilanteen vuoksi. Kaksi ulkopuolista sijoittajaa, MHI et JNFL, eivät lisäksi sijoita Areva-konsernin pääomaan samalla tavoin kuin Ranskan valtio, koska niiden sijoitus koskee vain toista rakenneuudistetun Areva-konsernin kahdesta yksiköstä (Nouvel Arevaa) ja sijoituksen määrä [...] vähemmistöosuus. |
| --- | --- |

(187)

Merkinnästä koituu Areva-konsernille taloudellista etua. Sijoitus parantaa toisaalta Areva-konsernin tilannetta, koska konserni voi sen avulla maksaa huomattavan osan veloistaan. Toisaalta Areva-konserni ei olisi voinut saada tällaisia pääomia tavanomaisin markkinaehdoin, koska yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi samassa tilanteessa merkinnyt osuuksia Areva-konsernin pääomanlisäyksestä konsernin heikentyneen taloudellisen tilanteen vuoksi. Kaksi ulkopuolista sijoittajaa, MHI et JNFL, eivät lisäksi sijoita Areva-konsernin pääomaan samalla tavoin kuin Ranskan valtio, koska niiden sijoitus koskee vain toista rakenneuudistetun Areva-konsernin kahdesta yksiköstä (Nouvel Arevaa) ja sijoituksen määrä [...] vähemmistöosuus.

| (188) | Areva-konsernille näin myönnetty etu on valikoiva. Ranskan valtion merkintäosuus pääomanlisäyksistä on tapauskohtainen toimenpide, joka hyödyttää yksinomaan Areva-konsernia sen rakenneuudistustarpeissa. |
| --- | --- |

(188)

Areva-konsernille näin myönnetty etu on valikoiva. Ranskan valtion merkintäosuus pääomanlisäyksistä on tapauskohtainen toimenpide, joka hyödyttää yksinomaan Areva-konsernia sen rakenneuudistustarpeissa.

| (189) | Lopuksi todetaan, että etu, joka Areva-konsernille on myönnetty valtion merkintäosuutena pääomanlisäyksissä, on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Eri markkinoita, joilla Areva-konserni toimii, luonnehtii nimenomaan jäsenvaltioiden välinen merkittävä kaupankäynti. Komissio on tältä osin jo voinut todeta, että ydinvoimamarkkinat ovat vähintään Euroopan laajuiset (23). Lisäksi Areva-konserni saa sille myönnetyn edun ansiosta lisää rahavaroja, joiden avulla se voi pysyä markkinoilla aktiivisena. Niinpä toimenpide todennäköisesti vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(189)

Lopuksi todetaan, että etu, joka Areva-konsernille on myönnetty valtion merkintäosuutena pääomanlisäyksissä, on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Eri markkinoita, joilla Areva-konserni toimii, luonnehtii nimenomaan jäsenvaltioiden välinen merkittävä kaupankäynti. Komissio on tältä osin jo voinut todeta, että ydinvoimamarkkinat ovat vähintään Euroopan laajuiset (23). Lisäksi Areva-konserni saa sille myönnetyn edun ansiosta lisää rahavaroja, joiden avulla se voi pysyä markkinoilla aktiivisena. Niinpä toimenpide todennäköisesti vääristää kilpailua.

23

| (190) | Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että Ranskan valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksiin on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Areva-konsernin hyväksi, ja valtiontuen kokonaismäärä on 4,5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(190)

Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että Ranskan valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksiin on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Areva-konsernin hyväksi, ja valtiontuen kokonaismäärä on 4,5 miljardia euroa.

5.1.2   Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä luovutettavat liiketoiminnat

Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä luovutettavat liiketoiminnat

| (191) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Areva-konsernin suunnittelemia eri liiketoimintojen luovutuksia voitaisiin pitää tukena, jos niitä ei toteutettaisi markkinahintaan. Tällöin olisi kyseessä joko tuki ostajalle, jos myyntihinta katsotaan liian alhaiseksi, tai tuki myyjälle (Areva-konsernille), jos myyntihinta katsotaan liian korkeaksi. Myyjälle annettava tuki ei ole merkityksellinen muutoin kuin siinä tapauksessa, että liiketoiminta luovutetaan toiselle julkiselle yhteisölle, ja vain sikäli kuin toimenpide toteutetaan valtion lukuun ja valtion varoilla. Komissio palauttaa mieliin, että suuntaviivojen 63 kohdan nojalla liiketoimintojen luovutusta, joka sisältää tukea myyjälle (Areva-konsernille), ei voida ottaa huomioon omana rahoitusosuutena. |
| --- | --- |

(191)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Areva-konsernin suunnittelemia eri liiketoimintojen luovutuksia voitaisiin pitää tukena, jos niitä ei toteutettaisi markkinahintaan. Tällöin olisi kyseessä joko tuki ostajalle, jos myyntihinta katsotaan liian alhaiseksi, tai tuki myyjälle (Areva-konsernille), jos myyntihinta katsotaan liian korkeaksi. Myyjälle annettava tuki ei ole merkityksellinen muutoin kuin siinä tapauksessa, että liiketoiminta luovutetaan toiselle julkiselle yhteisölle, ja vain sikäli kuin toimenpide toteutetaan valtion lukuun ja valtion varoilla. Komissio palauttaa mieliin, että suuntaviivojen 63 kohdan nojalla liiketoimintojen luovutusta, joka sisältää tukea myyjälle (Areva-konsernille), ei voida ottaa huomioon omana rahoitusosuutena.

| (192) | Komissio myöntää olevan epätodennäköistä, että Areva-konserni antaisi muissa kuin julkisille tahoille tehtävissä luovutuksissa (Canberra, Elta, Adwen) tukea ostajille liian alhaisen myyntihinnan kautta, koska luovutuksista saatavan tuoton maksimointi on täysin Areva-konsernin edun mukaista. Lisäksi luovutukset on tehty kilpailutusmenettelyllä, jonka avulla Areva-konsernin saama hinta voidaan maksimoida. |
| --- | --- |

(192)

Komissio myöntää olevan epätodennäköistä, että Areva-konserni antaisi muissa kuin julkisille tahoille tehtävissä luovutuksissa (Canberra, Elta, Adwen) tukea ostajille liian alhaisen myyntihinnan kautta, koska luovutuksista saatavan tuoton maksimointi on täysin Areva-konsernin edun mukaista. Lisäksi luovutukset on tehty kilpailutusmenettelyllä, jonka avulla Areva-konsernin saama hinta voidaan maksimoida.

| (193) | Sitä vastoin Nouvel Areva NP:n ja Areva TA:n myynneissä ei voida suoralta kädeltä sulkea pois sitä mahdollisuutta, ettei EDF tai Areva TA:n julkinen ostokonsortio tekisi Areva-konsernia hyödyttääkseen liian korkeaa ostotarjousta. Komissio voi kuitenkin jäljempänä 5.1.2.1 ja 5.1.2.2 osassa esitetyin perustein todeta, että mainitut liiketoiminnat luovutetaan markkinahintaan, mikä sulkee pois SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(193)

Sitä vastoin Nouvel Areva NP:n ja Areva TA:n myynneissä ei voida suoralta kädeltä sulkea pois sitä mahdollisuutta, ettei EDF tai Areva TA:n julkinen ostokonsortio tekisi Areva-konsernia hyödyttääkseen liian korkeaa ostotarjousta. Komissio voi kuitenkin jäljempänä 5.1.2.1 ja 5.1.2.2 osassa esitetyin perustein todeta, että mainitut liiketoiminnat luovutetaan markkinahintaan, mikä sulkee pois SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen edun.

5.1.2.1   Nouvel Areva NP:n enemmistöosakkuuden myynti

Nouvel Areva NP:n enemmistöosakkuuden myynti

| (194) | Nouvel Areva NP:n enemmistöosakkuuden myynti EDF:lle ei tapahtunut avoimella, läpinäkyvällä ja rajoittamattomalla tarjouspyyntömenettelyllä. Määräysvallan tuottavien osakkuuksien myynti kahdenkeskisellä kaupalla on kuitenkin markkinoilla tavanomainen käytäntö. Nouvel Areva NP:n osalta on myös otettava huomioon sen liiketoiminta-ala ja yhteydet ydinvoimaloiden käyttämiseen, jolloin määräysvallan tuottavan osakkuuden myynti tarjouspyyntömenettelyllä ei ole markkinoilla tavanomainen käytäntö. Lisäksi liiketoimen osapuolet ovat ennen osakkuuden myyntiä käyttäneet riippumattomia asiantuntijoita määrittääkseen kumpikin tahollaan myyntihinnan. Vaikka todellinen myyntihinta onkin viime kädessä myyjän ja ostajan välisten neuvottelujen tulos, myös tällaisen asiantuntemuksen käyttö neuvotteluissa ennen hinnasta sopimista on markkinoilla tavanomainen käytäntö, johon järkevä sijoittaja turvautuu (24). |
| --- | --- |

(194)

Nouvel Areva NP:n enemmistöosakkuuden myynti EDF:lle ei tapahtunut avoimella, läpinäkyvällä ja rajoittamattomalla tarjouspyyntömenettelyllä. Määräysvallan tuottavien osakkuuksien myynti kahdenkeskisellä kaupalla on kuitenkin markkinoilla tavanomainen käytäntö. Nouvel Areva NP:n osalta on myös otettava huomioon sen liiketoiminta-ala ja yhteydet ydinvoimaloiden käyttämiseen, jolloin määräysvallan tuottavan osakkuuden myynti tarjouspyyntömenettelyllä ei ole markkinoilla tavanomainen käytäntö. Lisäksi liiketoimen osapuolet ovat ennen osakkuuden myyntiä käyttäneet riippumattomia asiantuntijoita määrittääkseen kumpikin tahollaan myyntihinnan. Vaikka todellinen myyntihinta onkin viime kädessä myyjän ja ostajan välisten neuvottelujen tulos, myös tällaisen asiantuntemuksen käyttö neuvotteluissa ennen hinnasta sopimista on markkinoilla tavanomainen käytäntö, johon järkevä sijoittaja turvautuu (24).

24

| (195) | Osakkuuden arvon määrittämiseksi annetuista asiantuntijalausunnoista voidaan todeta, että määrityksissä on käytetty monia eri kriteerejä. EDF:n taloudellinen neuvonantaja, BNP Paribas -pankki, antoi 24 päivänä heinäkuuta 2015 seuraavan lausunnon: ”Jäljempänä mainittujen liiketointa koskevien tietojen ja sen ominaispiirteiden perusteella 2,7 miljardin euron hinta, jonka EDF on tarjonnut Areva NP:n koko osakepääomasta, vaikuttaa tällä hetkellä mielestämme yksinomaan taloudellisesti arvioituna EDF:n kannalta kohtuulliselta.” EDF käytti sen jälkeen due diligence -tarkastusvaiheessa Société Générale -pankin palveluja. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaisen esityksen tammikuussa 2016 päivätyn due diligence -tarkastuksen tuloksista. Société Générale vahvistaa osapuolten uudelleen neuvotteleman arvonmäärityksen, joka oli 2,5 miljardia euroa yhtiön koko pääomasta. |
| --- | --- |

(195)

Osakkuuden arvon määrittämiseksi annetuista asiantuntijalausunnoista voidaan todeta, että määrityksissä on käytetty monia eri kriteerejä. EDF:n taloudellinen neuvonantaja, BNP Paribas -pankki, antoi 24 päivänä heinäkuuta 2015 seuraavan lausunnon: ”Jäljempänä mainittujen liiketointa koskevien tietojen ja sen ominaispiirteiden perusteella 2,7 miljardin euron hinta, jonka EDF on tarjonnut Areva NP:n koko osakepääomasta, vaikuttaa tällä hetkellä mielestämme yksinomaan taloudellisesti arvioituna EDF:n kannalta kohtuulliselta.” EDF käytti sen jälkeen due diligence -tarkastusvaiheessa Société Générale -pankin palveluja. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaisen esityksen tammikuussa 2016 päivätyn due diligence -tarkastuksen tuloksista. Société Générale vahvistaa osapuolten uudelleen neuvotteleman arvonmäärityksen, joka oli 2,5 miljardia euroa yhtiön koko pääomasta.

| (196) | Société Généralen toteuttama arvonmääritys on erittäin yksityiskohtainen (127 sivua analyyseja) ja perustuu rahoitusalalla yleisesti hyväksyttyyn diskontatun rahavirran menetelmään. |
| --- | --- |

(196)

Société Généralen toteuttama arvonmääritys on erittäin yksityiskohtainen (127 sivua analyyseja) ja perustuu rahoitusalalla yleisesti hyväksyttyyn diskontatun rahavirran menetelmään.

| (197) | Ensiksi Société Générale muokkasi EDF:n kanssa Areva-konsernin laatimia liiketoimintasuunnitelmia kullakin Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan viidestä tärkeimmästä osa-alueesta: laitekanta, polttoaine-elementit, valmistus, suurhankkeet ja muut (tukitoiminnot, häiriöt jne.). Liiketoimintasuunnitelmat on laadittu vuoteen 2023 asti. Muutoksia on tehty lukuisiin olettamiin, jotka koskevat suurta määrää Nouvel Areva NP:n hankkeita. [...] (25). |
| --- | --- |

(197)

Ensiksi Société Générale muokkasi EDF:n kanssa Areva-konsernin laatimia liiketoimintasuunnitelmia kullakin Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan viidestä tärkeimmästä osa-alueesta: laitekanta, polttoaine-elementit, valmistus, suurhankkeet ja muut (tukitoiminnot, häiriöt jne.). Liiketoimintasuunnitelmat on laadittu vuoteen 2023 asti. Muutoksia on tehty lukuisiin olettamiin, jotka koskevat suurta määrää Nouvel Areva NP:n hankkeita. [...] (25).

25

| (198) | Liiketoiminnan jokaisen osa-alueen yritysarvo on laskettu diskontatun rahavirran menetelmällä liiketoimintasuunnitelmien perusteella. Société Générale käyttää jokaisella liiketoiminnan osa-alueella erilaista pääomakustannusten painotettua keskiarvoa, jäljempänä ’WACC’ (weighted average cost of capital), sen mukaan, mikä on kullekin osa-alueelle ominainen riski. WACC arvioidaan käyttämällä melko pitkälle kehitettyä CAPM-mallia (capital asset pricing model; pääomahyödykkeiden hinnoittelumalli): Jokaisella liiketoiminta-alalla WACC arvioidaan kutakin maata kohden niissä maissa, joissa yritys toimii. Sen jälkeen painotettu WACC lasketaan maakohtaisten arvioiden perusteella. Riskittömät suhdeluvut ovat peräisin useista tunnetuista lähteistä (SG Research, Bloomberg, Associés en finance), maakohtaiset riskipreemiot perustuvat NYU Sternin yliopiston (New York University Stern School of Business) professorin Aswath Damodaranin työhön, ja velan hinta perustuu vertailukelpoisten yritysten joukkolainojen riskipreemioon. Myös liiketoiminnan kunkin osa-alueen beetan määrityksessä on käytetty vertailukelpoisia yrityksiä, jotka Société Générale on valinnut kullekin liiketoiminnan osa-alueelle ominaisin eri perustein. Vertailukelpoisten yritysten otos muodostuu pörssiyrityksistä, joista seitsemän toimii polttoaineliiketoiminnan, viisi laitekantaliiketoiminnan, kuusi valmistuksen ja kuusi suurhankkeiden osa-alueella. Näin saadut beeta-arvot on vahvistettu vertaamalla useisiin tekijöihin perustuvan Barra-mallin antamia beetaennusteita. |
| --- | --- |

(198)

Liiketoiminnan jokaisen osa-alueen yritysarvo on laskettu diskontatun rahavirran menetelmällä liiketoimintasuunnitelmien perusteella. Société Générale käyttää jokaisella liiketoiminnan osa-alueella erilaista pääomakustannusten painotettua keskiarvoa, jäljempänä ’WACC’ (weighted average cost of capital), sen mukaan, mikä on kullekin osa-alueelle ominainen riski. WACC arvioidaan käyttämällä melko pitkälle kehitettyä CAPM-mallia (capital asset pricing model; pääomahyödykkeiden hinnoittelumalli): Jokaisella liiketoiminta-alalla WACC arvioidaan kutakin maata kohden niissä maissa, joissa yritys toimii. Sen jälkeen painotettu WACC lasketaan maakohtaisten arvioiden perusteella. Riskittömät suhdeluvut ovat peräisin useista tunnetuista lähteistä (SG Research, Bloomberg, Associés en finance), maakohtaiset riskipreemiot perustuvat NYU Sternin yliopiston (New York University Stern School of Business) professorin Aswath Damodaranin työhön, ja velan hinta perustuu vertailukelpoisten yritysten joukkolainojen riskipreemioon. Myös liiketoiminnan kunkin osa-alueen beetan määrityksessä on käytetty vertailukelpoisia yrityksiä, jotka Société Générale on valinnut kullekin liiketoiminnan osa-alueelle ominaisin eri perustein. Vertailukelpoisten yritysten otos muodostuu pörssiyrityksistä, joista seitsemän toimii polttoaineliiketoiminnan, viisi laitekantaliiketoiminnan, kuusi valmistuksen ja kuusi suurhankkeiden osa-alueella. Näin saadut beeta-arvot on vahvistettu vertaamalla useisiin tekijöihin perustuvan Barra-mallin antamia beetaennusteita.

| (199) | Diskontatun rahavirran menetelmään perustuvan kunkin osa-alueen arvon analyysiin sisältyy myös loppuarvo vuoden 2023 jälkeen. Se on laskettu Gordon–Shapiron menetelmän perusteella käyttämällä normalisoitua rahavirtaa, jonka katsotaan edustavan liiketoiminnan kykyä tuottaa rahavirtaa. Kasvunopeuden ikuisuusolettamaksi on valittu kaikilla liiketoiminnan osa-alueilla nolla. |
| --- | --- |

(199)

Diskontatun rahavirran menetelmään perustuvan kunkin osa-alueen arvon analyysiin sisältyy myös loppuarvo vuoden 2023 jälkeen. Se on laskettu Gordon–Shapiron menetelmän perusteella käyttämällä normalisoitua rahavirtaa, jonka katsotaan edustavan liiketoiminnan kykyä tuottaa rahavirtaa. Kasvunopeuden ikuisuusolettamaksi on valittu kaikilla liiketoiminnan osa-alueilla nolla.

| (200) | Näillä yritysarvoilla on tehty herkkyysanalyysit vaihtelemalla parametreja, kuten WACC:tä tai käyttökatemarginaalia. Sen jälkeen liiketoiminnan jokaisen osa-alueen nettovelka on vähennetty näistä yritysarvoista oman pääoman arvon selvittämiseksi. Eri osa-aluekohtaisten määrien summasta saadaan Nouvel Areva NP:n oman pääoman kokonaisarvo. Société Générale on arvioinut, että tästä arvosta voidaan johtaa käyttökatekerroin [...]. Käyttökatekerroin vaikuttaa kohtuulliselta sikäli, että se on pienempi kuin vastaavissa liiketoimissa käytetyt keskimääräiset käyttökatekertoimet tai mediaanikäyttökatekertoimet. Société Générale on valinnut 19 edustavan liiketoimen otoksen Nouvel Areva NP:n eri toiminta-aloilta. |
| --- | --- |

(200)

Näillä yritysarvoilla on tehty herkkyysanalyysit vaihtelemalla parametreja, kuten WACC:tä tai käyttökatemarginaalia. Sen jälkeen liiketoiminnan jokaisen osa-alueen nettovelka on vähennetty näistä yritysarvoista oman pääoman arvon selvittämiseksi. Eri osa-aluekohtaisten määrien summasta saadaan Nouvel Areva NP:n oman pääoman kokonaisarvo. Société Générale on arvioinut, että tästä arvosta voidaan johtaa käyttökatekerroin [...]. Käyttökatekerroin vaikuttaa kohtuulliselta sikäli, että se on pienempi kuin vastaavissa liiketoimissa käytetyt keskimääräiset käyttökatekertoimet tai mediaanikäyttökatekertoimet. Société Générale on valinnut 19 edustavan liiketoimen otoksen Nouvel Areva NP:n eri toiminta-aloilta.

| (201) | Diskontatun rahavirran menetelmään valitut eri muuttujien arvot, samoin kuin implisiittinen käyttökatekerroin, on lisäksi vahvistettu vertaamalla niitä johdanto-osan 198 kappaleessa mainittuja vertailukelpoisia yrityksiä koskevan tutkimuksen keskiarvoihin ja mediaaneihin. |
| --- | --- |

(201)

Diskontatun rahavirran menetelmään valitut eri muuttujien arvot, samoin kuin implisiittinen käyttökatekerroin, on lisäksi vahvistettu vertaamalla niitä johdanto-osan 198 kappaleessa mainittuja vertailukelpoisia yrityksiä koskevan tutkimuksen keskiarvoihin ja mediaaneihin.

| (202) | Komissio vahvistaa edellä sanotun perusteella jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä toteamuksen, että EDF:n ja sen neuvonantajien toteuttama arvonmääritys perustuu käytettävissä oleviin objektiivisiin, todennettaviin ja luotettaviin tietoihin, jotka vastaavat taloudellista tilaa ajankohtana, jona toimesta päätettiin. Tutkimuksen aikana yksikään kolmas osapuoli ei ole kyseenalaistanut tätä toteamusta. Arvonmäärityksen jälkeen esiin tulleet uudet tekijät, kuten liiketoimintasiirtoon turvautuminen tai komponenttisopimuksia koskevat riskit, eivät ole omiaan vaikuttamaan arvonmäärityksen tulokseen, koska EDF on huolellisesti ja täydellisesti suojautunut näitä riskejä vastaan johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatuilla menettelytavoilla. |
| --- | --- |

(202)

Komissio vahvistaa edellä sanotun perusteella jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä toteamuksen, että EDF:n ja sen neuvonantajien toteuttama arvonmääritys perustuu käytettävissä oleviin objektiivisiin, todennettaviin ja luotettaviin tietoihin, jotka vastaavat taloudellista tilaa ajankohtana, jona toimesta päätettiin. Tutkimuksen aikana yksikään kolmas osapuoli ei ole kyseenalaistanut tätä toteamusta. Arvonmäärityksen jälkeen esiin tulleet uudet tekijät, kuten liiketoimintasiirtoon turvautuminen tai komponenttisopimuksia koskevat riskit, eivät ole omiaan vaikuttamaan arvonmäärityksen tulokseen, koska EDF on huolellisesti ja täydellisesti suojautunut näitä riskejä vastaan johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatuilla menettelytavoilla.

| (203) | Arvonmäärityksen tulos oli siis 2,5 miljardia euroa yhtiön koko pääomasta, ja Société Générale on sen perusteella osoittanut, että EDF voi keskimmäisessä skenaariossa odottaa sijoitukselleen [0–20] prosentin sisäistä korkokantaa, jäljempänä ’IRR’ (internal rate of return). Perusskenaariossa edellytetään irtautumista [...] (loppuarvon laskemiseksi), ja irtautumiskerrointa, joka vastaa pääomituskerrointa, toisin sanoen [...] x käyttökate. |
| --- | --- |

(203)

Arvonmäärityksen tulos oli siis 2,5 miljardia euroa yhtiön koko pääomasta, ja Société Générale on sen perusteella osoittanut, että EDF voi keskimmäisessä skenaariossa odottaa sijoitukselleen [0–20] prosentin sisäistä korkokantaa, jäljempänä ’IRR’ (internal rate of return). Perusskenaariossa edellytetään irtautumista [...] (loppuarvon laskemiseksi), ja irtautumiskerrointa, joka vastaa pääomituskerrointa, toisin sanoen [...] x käyttökate.

| (204) | IRR:ää on verrattava pääomakustannukseen, joka painotetaan Nouvel Areva NP:n eri toiminta-aloille. Tässä tapauksessa Société Généralen laskelmista, jotka perustuvat johdanto-osan 198 kappaleessa lueteltuihin objektiivisiin perusteisiin, saadaan seuraavat tiedot liiketoiminnan kultakin osa-alueelta: polttoaineet [0–10] prosenttia, laitekanta [0–10] prosenttia, suurhankkeet [0–20] prosenttia suurhankkeissa ja valmistus [0–10] prosenttia. Arviot vaikuttavat luotettavilta, koska ne perustuvat yleisesti hyväksyttyihin lähteisiin ja menetelmiin, jotka ovat samantapaisia kuin komissio on itse käyttänyt muissa asioissa ja joita unionin yleinen tuomioistuin on tapauskohtaisesti tukenut (26). Kun nämä arviot painotetaan liiketoiminnan kunkin osa-alueen suhteellisella osuudella Nouvel Areva NP:n liikevaihdossa, pääomakustannusten painotetuksi keskiarvoksi saadaan [0–10] prosenttia. IRR, jota EDF voi odottaa Nouvel Areva NP:hen tekemältään sijoitukselta, on siis suurempi kuin keskimääräinen pääomakustannus asianomaisella alalla, myös tietyissä haittaskenaarioissa, jotka on otettu huomioon Société Généralen toteuttamissa herkkyysanalyyseissa (vuosi- ja irtautumiskerroinkohtaisesti). |
| --- | --- |

(204)

IRR:ää on verrattava pääomakustannukseen, joka painotetaan Nouvel Areva NP:n eri toiminta-aloille. Tässä tapauksessa Société Généralen laskelmista, jotka perustuvat johdanto-osan 198 kappaleessa lueteltuihin objektiivisiin perusteisiin, saadaan seuraavat tiedot liiketoiminnan kultakin osa-alueelta: polttoaineet [0–10] prosenttia, laitekanta [0–10] prosenttia, suurhankkeet [0–20] prosenttia suurhankkeissa ja valmistus [0–10] prosenttia. Arviot vaikuttavat luotettavilta, koska ne perustuvat yleisesti hyväksyttyihin lähteisiin ja menetelmiin, jotka ovat samantapaisia kuin komissio on itse käyttänyt muissa asioissa ja joita unionin yleinen tuomioistuin on tapauskohtaisesti tukenut (26). Kun nämä arviot painotetaan liiketoiminnan kunkin osa-alueen suhteellisella osuudella Nouvel Areva NP:n liikevaihdossa, pääomakustannusten painotetuksi keskiarvoksi saadaan [0–10] prosenttia. IRR, jota EDF voi odottaa Nouvel Areva NP:hen tekemältään sijoitukselta, on siis suurempi kuin keskimääräinen pääomakustannus asianomaisella alalla, myös tietyissä haittaskenaarioissa, jotka on otettu huomioon Société Généralen toteuttamissa herkkyysanalyyseissa (vuosi- ja irtautumiskerroinkohtaisesti).

26

| (205) | Ottaen huomioon edellä mainitut objektiiviset seikat komissio katsoo, että Nouvel Areva NP:n myynti tapahtuu tavanomaisin markkinaedellytyksin, eikä siinä anneta taloudellista etua sen enempää ostajalle (EDF) kuin myyjälle (Areva-konserni), joten myynti ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(205)

Ottaen huomioon edellä mainitut objektiiviset seikat komissio katsoo, että Nouvel Areva NP:n myynti tapahtuu tavanomaisin markkinaedellytyksin, eikä siinä anneta taloudellista etua sen enempää ostajalle (EDF) kuin myyjälle (Areva-konserni), joten myynti ei ole valtiontukea.

5.1.2.2   Areva TA:n myynti

Areva TA:n myynti

| (206) | Ranskan viranomaiset ovat selventäneet Areva TA:n myynnin menettelytapoja ja esittäneet seikkoja, joilla perustellaan [0–2 miljardin] euron hintaa yhtiön koko pääomasta. Näistä seikoista on esitetty tiivistelmä taloudellisen neuvonantajan tutkimuksessa [...], joka on päivätty 6 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(206)

Ranskan viranomaiset ovat selventäneet Areva TA:n myynnin menettelytapoja ja esittäneet seikkoja, joilla perustellaan [0–2 miljardin] euron hintaa yhtiön koko pääomasta. Näistä seikoista on esitetty tiivistelmä taloudellisen neuvonantajan tutkimuksessa [...], joka on päivätty 6 päivänä joulukuuta 2016.

| (207) | Ostokonsortio on due diligence -tarkastuksen yhteydessä laatinut oman liiketoimintasuunnitelman Areva TA -yhtiölle lähtemällä myyjän näkemyksestä ja mukauttamalla suunnitelman laadinnassa käytettyjä olettamia parhaan tietonsa mukaan. |
| --- | --- |

(207)

Ostokonsortio on due diligence -tarkastuksen yhteydessä laatinut oman liiketoimintasuunnitelman Areva TA -yhtiölle lähtemällä myyjän näkemyksestä ja mukauttamalla suunnitelman laadinnassa käytettyjä olettamia parhaan tietonsa mukaan.

| (208) | Komissio on käynyt läpi arvonmäärityksessä käytetyt ennusteet ja olettamat ja katsoo, että määritys vastaa järkevän sijoittajan laatuvaatimuksia. Se perustuu käytettävissä oleviin objektiivisiin, todennettaviin ja luotettaviin tietoihin, jotka vastaavat taloudellista tilaa ajankohtana, jona toimesta päätettiin. |
| --- | --- |

(208)

Komissio on käynyt läpi arvonmäärityksessä käytetyt ennusteet ja olettamat ja katsoo, että määritys vastaa järkevän sijoittajan laatuvaatimuksia. Se perustuu käytettävissä oleviin objektiivisiin, todennettaviin ja luotettaviin tietoihin, jotka vastaavat taloudellista tilaa ajankohtana, jona toimesta päätettiin.

| (209) | Ottaen huomioon edellä mainitut objektiiviset seikat komissio katsoo, että Areva TA:n myynti tapahtuu tavanomaisin markkinaedellytyksin, eikä siinä anneta taloudellista etua sen enempää ostajalle kuin myyjälle (Areva-konserni), joten myynti ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(209)

Ottaen huomioon edellä mainitut objektiiviset seikat komissio katsoo, että Areva TA:n myynti tapahtuu tavanomaisin markkinaedellytyksin, eikä siinä anneta taloudellista etua sen enempää ostajalle kuin myyjälle (Areva-konserni), joten myynti ei ole valtiontukea.

5.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (210) | Valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksistä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka Ranska aikoo myöntää Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toimivalle yritykselle, Areva-konsernille. |
| --- | --- |

(210)

Valtion merkintäosuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksistä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka Ranska aikoo myöntää Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toimivalle yritykselle, Areva-konsernille.

| (211) | Euratomin perustamissopimuksella perustetaan Euroopan atomienergiayhteisö, täsmennetään tarvittavat välineet ja vahvistetaan tehtävät, jotta voidaan saavuttaa muun muassa ydinturvallisuuden, energiaomavaraisuuden sekä energian toimituslähteiden monipuolisuuden ja toimitusvarmuuden tavoitteet (27). |
| --- | --- |

(211)

Euratomin perustamissopimuksella perustetaan Euroopan atomienergiayhteisö, täsmennetään tarvittavat välineet ja vahvistetaan tehtävät, jotta voidaan saavuttaa muun muassa ydinturvallisuuden, energiaomavaraisuuden sekä energian toimituslähteiden monipuolisuuden ja toimitusvarmuuden tavoitteet (27).

27

| (212) | Kuten komissio on aiemmissa päätöksissään (28) myöntänyt, tehokkaan ydinenergia-alan edistäminen on Euratomin perustamissopimuksen ja siten unionin keskeinen tavoite. Euratomin perustamissopimuksen johdanto-osan mukaisesti komission tehtävä Euroopan atomienergiayhteisön toimielimenä on luoda ”tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa”. Tämä velvoite on otettava huomioon, kun komissio harkitsee valtiontuen hyväksymistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja 108 artiklan 2 alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(212)

Kuten komissio on aiemmissa päätöksissään (28) myöntänyt, tehokkaan ydinenergia-alan edistäminen on Euratomin perustamissopimuksen ja siten unionin keskeinen tavoite. Euratomin perustamissopimuksen johdanto-osan mukaisesti komission tehtävä Euroopan atomienergiayhteisön toimielimenä on luoda ”tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa”. Tämä velvoite on otettava huomioon, kun komissio harkitsee valtiontuen hyväksymistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja 108 artiklan 2 alakohdan mukaisesti.

28

| (213) | SEUT-sopimuksessa määritellään edellytykset, joilla tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi hyväksyä valtiontuen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio ottaa huomioon kyseessä olevan toimenpiteen luonteen harkitessaan, vastaako se suuntaviivojen määräyksiä, jotka koskevat rakenneuudistustukea. Komissio ottaa tässä harkinnassa huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset sekä Ranskan ja kolmansien osapuolten huomautukset. |
| --- | --- |

(213)

SEUT-sopimuksessa määritellään edellytykset, joilla tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi hyväksyä valtiontuen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio ottaa huomioon kyseessä olevan toimenpiteen luonteen harkitessaan, vastaako se suuntaviivojen määräyksiä, jotka koskevat rakenneuudistustukea. Komissio ottaa tässä harkinnassa huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset sekä Ranskan ja kolmansien osapuolten huomautukset.

5.2.1   Areva-konsernin kelpoisuus saada rakenneuudistustukea

Areva-konsernin kelpoisuus saada rakenneuudistustukea

| (214) | Vuoden 2014 lopussa eli Areva-konsernin rakenneuudistusjakson alussa sen oma pääoma oli – 244 miljoonaa euroa negatiivinen. Sen jälkeen on kirjattu uusia tappioita, joten Areva-konsernin pääomatilanne heikentyi edelleen vuonna 2015. Areva-konsernin oma pääoma oli – 2,3 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2015. |
| --- | --- |

(214)

Vuoden 2014 lopussa eli Areva-konsernin rakenneuudistusjakson alussa sen oma pääoma oli – 244 miljoonaa euroa negatiivinen. Sen jälkeen on kirjattu uusia tappioita, joten Areva-konsernin pääomatilanne heikentyi edelleen vuonna 2015. Areva-konsernin oma pääoma oli – 2,3 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2015.

| (215) | Koska oma pääoma on negatiivinen, suuntaviivojen 20 kohdan a alakohdan mukainen peruste täyttyy. Areva-konsernia on siten pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä, minkä vuoksi se voi saada rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(215)

Koska oma pääoma on negatiivinen, suuntaviivojen 20 kohdan a alakohdan mukainen peruste täyttyy. Areva-konsernia on siten pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä, minkä vuoksi se voi saada rakenneuudistustukea.

5.2.2   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (216) | Euratomin perustamissopimuksen mukaan yhteisen edun mukaisia tavoitteita ovat ydinturvallisuus, energiaomavaraisuus sekä energian toimituslähteiden monipuolisuus ja toimitusvarmuus. Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan d kohdan mukaan Euratom-yhteisö huolehtii malmien ja ydinpolttoaineen säännöllisestä ja tasapuolisesta toimituksesta kaikille käyttäjille yhteisössä. Tarkasteltavana oleva tuki vaikuttaa näiden eri tavoitteiden saavuttamiseen estämällä Areva-konsernin poistuminen markkinoilta. |
| --- | --- |

(216)

Euratomin perustamissopimuksen mukaan yhteisen edun mukaisia tavoitteita ovat ydinturvallisuus, energiaomavaraisuus sekä energian toimituslähteiden monipuolisuus ja toimitusvarmuus. Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan d kohdan mukaan Euratom-yhteisö huolehtii malmien ja ydinpolttoaineen säännöllisestä ja tasapuolisesta toimituksesta kaikille käyttäjille yhteisössä. Tarkasteltavana oleva tuki vaikuttaa näiden eri tavoitteiden saavuttamiseen estämällä Areva-konsernin poistuminen markkinoilta.

| (217) | Areva-konserni on Euroopan ydinenergia-alan keskeinen toimija, ja tuella konserni voidaan pelastaa. Areva-konserni on tärkein eurooppalainen toimija uraanin louhintamarkkinoilla, ja ainoa, joka toimii uraanin konversion, polttoaineiden kierrätyksen ja sekaoksidipolttoaineen tuotannon markkinoilla. Konsernilla on tarvittava osaaminen käyttää parhaissa mahdollisissa turvallisuusoloissa useita 2 artiklassa tarkoitettuja ”ydinenergian kehittämisessä tarvittavia peruslaitoksia”, kuten Comurhex II-, Haag- ja Melox-tuotantolaitoksia. Lisäksi Areva-konserni on keskeinen eurooppalainen toimija ydinpolttoaineen valmistuksessa tutkimusreaktoreille ja kohteille, joissa säteilytystä käytetään radioisotooppien tuottamiseksi lääkinnällisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(217)

Areva-konserni on Euroopan ydinenergia-alan keskeinen toimija, ja tuella konserni voidaan pelastaa. Areva-konserni on tärkein eurooppalainen toimija uraanin louhintamarkkinoilla, ja ainoa, joka toimii uraanin konversion, polttoaineiden kierrätyksen ja sekaoksidipolttoaineen tuotannon markkinoilla. Konsernilla on tarvittava osaaminen käyttää parhaissa mahdollisissa turvallisuusoloissa useita 2 artiklassa tarkoitettuja ”ydinenergian kehittämisessä tarvittavia peruslaitoksia”, kuten Comurhex II-, Haag- ja Melox-tuotantolaitoksia. Lisäksi Areva-konserni on keskeinen eurooppalainen toimija ydinpolttoaineen valmistuksessa tutkimusreaktoreille ja kohteille, joissa säteilytystä käytetään radioisotooppien tuottamiseksi lääkinnällisiin tarkoituksiin.

| (218) | Sen poistumisella markkinoilta olisi siten välitön vaikutus Euroopan ydinturvallisuuden, energiaomavaraisuuden, energian toimituslähteiden monipuolisuuden ja toimitusvarmuuden kannalta. |
| --- | --- |

(218)

Sen poistumisella markkinoilta olisi siten välitön vaikutus Euroopan ydinturvallisuuden, energiaomavaraisuuden, energian toimituslähteiden monipuolisuuden ja toimitusvarmuuden kannalta.

| (219) | Suuntaviivoissa määritellään myös edellytykset, joilla rakenneuudistustuki vaikuttaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen. Näin on silloin, jos tuen tavoitteena on estää sosiaalisia vaikeuksia tai poistaa markkinoiden toimintapuutteita, jotka aiheutuisivat tuensaajan poistumisesta markkinoilta ja sen liiketoiminnan lakkaamisesta. |
| --- | --- |

(219)

Suuntaviivoissa määritellään myös edellytykset, joilla rakenneuudistustuki vaikuttaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen. Näin on silloin, jos tuen tavoitteena on estää sosiaalisia vaikeuksia tai poistaa markkinoiden toimintapuutteita, jotka aiheutuisivat tuensaajan poistumisesta markkinoilta ja sen liiketoiminnan lakkaamisesta.

| (220) | Suuntaviivojen 44 kohdassa on lueteltu markkinoiden toimintapuutteita, joista tähän tapaukseen voidaan soveltaa kyseisten markkinoiden mukaan seuraavia: i) vaarana on sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa eikä kilpailija pystyisi yksinkertaisesti tulemaan tilalle, ii) tietyllä alueella tai toimialalla koko järjestelmän kannalta tärkeän yrityksen poistumisella markkinoilta olisi mahdollisia kielteisiä seurauksia, ja iii) kyseisen yrityksen poistuminen markkinoilta johtaisi tärkeän teknisen tiedon tai asiantuntemuksen peruuttamattomaan menetykseen. Tapaa, jolla tuen avulla voidaan välttää edellä mainitut riskit tai vahingolliset seuraukset, tarkastellaan jäljempänä johdanto-osan 223–226 kappaleessa. |
| --- | --- |

(220)

Suuntaviivojen 44 kohdassa on lueteltu markkinoiden toimintapuutteita, joista tähän tapaukseen voidaan soveltaa kyseisten markkinoiden mukaan seuraavia: i) vaarana on sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa eikä kilpailija pystyisi yksinkertaisesti tulemaan tilalle, ii) tietyllä alueella tai toimialalla koko järjestelmän kannalta tärkeän yrityksen poistumisella markkinoilta olisi mahdollisia kielteisiä seurauksia, ja iii) kyseisen yrityksen poistuminen markkinoilta johtaisi tärkeän teknisen tiedon tai asiantuntemuksen peruuttamattomaan menetykseen. Tapaa, jolla tuen avulla voidaan välttää edellä mainitut riskit tai vahingolliset seuraukset, tarkastellaan jäljempänä johdanto-osan 223–226 kappaleessa.

| (221) | Komission on arvioitava muitakin skenaarioita kuin yrityksen täydellistä poistumista markkinoilta, kuten tiettyjen liiketoimintojen jatkamista selvitystilan jälkeen ilman valtiontukea. Komission onkin varmistettava, ettei yhteisen edun mukaista tavoitetta voida saavuttaa samalla tavoin näissä vaihtoehtoisissa skenaarioissa, joihin ei kuulu tukea. Tällainen analyysi tehdään tämän päätöksen 5.2.4 osassa. |
| --- | --- |

(221)

Komission on arvioitava muitakin skenaarioita kuin yrityksen täydellistä poistumista markkinoilta, kuten tiettyjen liiketoimintojen jatkamista selvitystilan jälkeen ilman valtiontukea. Komission onkin varmistettava, ettei yhteisen edun mukaista tavoitetta voida saavuttaa samalla tavoin näissä vaihtoehtoisissa skenaarioissa, joihin ei kuulu tukea. Tällainen analyysi tehdään tämän päätöksen 5.2.4 osassa.

| (222) | Areva-konsernin markkinoilta poistumisen seurauksista komissio toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(222)

Areva-konsernin markkinoilta poistumisen seurauksista komissio toteaa seuraavaa:

| (223) | Areva-konserni on louhintaliiketoiminnassa alan tärkein eurooppalainen toimija, joten sen poistuminen markkinoilta johtaisi siihen, että Euroopan uraanitoimituksista vastaisivat vastedes ensisijaisesti muut kuin eurooppalaiset toimijat. Niiden joukossa ovat venäläinen toiminnanharjoittaja Rosatom ja kazakstanilainen toiminnanharjoittaja KAP, joilla on markkinoista noin [30–50] prosentin osuus (29). Yksikään eurooppalainen tai edes länsimainen toimija (kuten kanadalainen Cameco) ei ilmeisesti ole aikeissa vahvistaa louhintakapasiteettiaan siinä määrin, että unionin toimituslähteiden monipuolisuus ja toimitusvarmuus voitaisiin varmistaa. Areva-konsernin poistuminen markkinoilta voisi myös viime kädessä johtaa uraanin hinnan nousuun markkinoiden keskittymisen takia. Areva-konsernilla on täten koko järjestelmän kannalta keskeinen tehtävä Euroopan uraanitoimituksissa. |
| --- | --- |

(223)

Areva-konserni on louhintaliiketoiminnassa alan tärkein eurooppalainen toimija, joten sen poistuminen markkinoilta johtaisi siihen, että Euroopan uraanitoimituksista vastaisivat vastedes ensisijaisesti muut kuin eurooppalaiset toimijat. Niiden joukossa ovat venäläinen toiminnanharjoittaja Rosatom ja kazakstanilainen toiminnanharjoittaja KAP, joilla on markkinoista noin [30–50] prosentin osuus (29). Yksikään eurooppalainen tai edes länsimainen toimija (kuten kanadalainen Cameco) ei ilmeisesti ole aikeissa vahvistaa louhintakapasiteettiaan siinä määrin, että unionin toimituslähteiden monipuolisuus ja toimitusvarmuus voitaisiin varmistaa. Areva-konsernin poistuminen markkinoilta voisi myös viime kädessä johtaa uraanin hinnan nousuun markkinoiden keskittymisen takia. Areva-konsernilla on täten koko järjestelmän kannalta keskeinen tehtävä Euroopan uraanitoimituksissa.

29

| (224) | Areva-konserni on viimeinen eurooppalainen toimija konversioliiketoiminnan markkinoilla. Sen katoamisella markkinoilta olisi vakavia kielteisiä seurauksia. Ensinnäkin unionin energiaomavaraisuus vaarantuisi, koska uraanin konversio on ydinvoiman tuotantoketjun välttämätön lenkki. Toiseksi kilpailu heikkenisi jo muutenkin erittäin keskittyneillä markkinoilla, mikä voisi aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia eurooppalaisille sähkölaitoksille ja siis viime kädessä eurooppalaisille kuluttajille. Areva-konsernilla on tältä osin koko järjestelmän kannalta olennainen tehtävä polttoainekiertoon liittyvässä eurooppalaisessa liiketoiminnassa ja, jos se katoaa, tärkeä palvelu on vaarassa häiriytyä. |
| --- | --- |

(224)

Areva-konserni on viimeinen eurooppalainen toimija konversioliiketoiminnan markkinoilla. Sen katoamisella markkinoilta olisi vakavia kielteisiä seurauksia. Ensinnäkin unionin energiaomavaraisuus vaarantuisi, koska uraanin konversio on ydinvoiman tuotantoketjun välttämätön lenkki. Toiseksi kilpailu heikkenisi jo muutenkin erittäin keskittyneillä markkinoilla, mikä voisi aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia eurooppalaisille sähkölaitoksille ja siis viime kädessä eurooppalaisille kuluttajille. Areva-konsernilla on tältä osin koko järjestelmän kannalta olennainen tehtävä polttoainekiertoon liittyvässä eurooppalaisessa liiketoiminnassa ja, jos se katoaa, tärkeä palvelu on vaarassa häiriytyä.

| (225) | Rikastusliiketoiminnassa Areva-konserni on toinen ainoastaan kahdesta eurooppalaisesta toimijasta yhdessä Urenco-konsortion kanssa. Ainoa muu tosiasiallinen toimija Euroopan markkinoilla on venäläinen Tenex (Rosatom-konserni). Areva-konsernin liiketoiminnan loppuminen vaikuttaisi markkinoiden rakenteeseen, jota luonnehtisi tämän jälkeen Euroopan tasolla oligopoli. Se johtaisi luultavasti hintojen kohoamiseen. Areva-konsernilla on siten rikastusliiketoiminnassa koko järjestelmän kannalta keskeinen tehtävä. |
| --- | --- |

(225)

Rikastusliiketoiminnassa Areva-konserni on toinen ainoastaan kahdesta eurooppalaisesta toimijasta yhdessä Urenco-konsortion kanssa. Ainoa muu tosiasiallinen toimija Euroopan markkinoilla on venäläinen Tenex (Rosatom-konserni). Areva-konsernin liiketoiminnan loppuminen vaikuttaisi markkinoiden rakenteeseen, jota luonnehtisi tämän jälkeen Euroopan tasolla oligopoli. Se johtaisi luultavasti hintojen kohoamiseen. Areva-konsernilla on siten rikastusliiketoiminnassa koko järjestelmän kannalta keskeinen tehtävä.

| (226) | Käytetyn polttoaineen käsittelyssä ja kierrätyksessä Areva-konserni on nykyisin maailman ainoa teollisen mittakaavan toiminnanharjoittaja, joka kierrättää käytettyä polttoainetta muuntamalla sen sekaoksidipolttoaineeksi kevytvesireaktoreita varten. Näiden prosessien ansiosta Areva-konsernin toimittaman kierrätetyn polttoaineen osuus Ranskan sähköntuotannosta on [0–25] prosenttia. Lisäksi Ranska on päättänyt antaa teollisen kierrätyksen Areva-konsernin tehtäväksi. Se on siten käytettyjen polttoaineiden käsittelyä koskevan politiikan olennainen osatekijä Ranskassa ja laajemmin unionissa. Näin ollen Areva-konsernin katoaminen markkinoilta vaarantaisi vakavasti markkinoiden moitteettoman toiminnan unionissa, sillä se johtaisi tärkeän teknisen tiedon ja asiantuntemuksen peruuttamattomaan menetykseen ja keskeyttäisi olennaisen palvelun, jonka tarjoamista mikään kilpailija ei sen sijasta pysty takaamaan. |
| --- | --- |

(226)

Käytetyn polttoaineen käsittelyssä ja kierrätyksessä Areva-konserni on nykyisin maailman ainoa teollisen mittakaavan toiminnanharjoittaja, joka kierrättää käytettyä polttoainetta muuntamalla sen sekaoksidipolttoaineeksi kevytvesireaktoreita varten. Näiden prosessien ansiosta Areva-konsernin toimittaman kierrätetyn polttoaineen osuus Ranskan sähköntuotannosta on [0–25] prosenttia. Lisäksi Ranska on päättänyt antaa teollisen kierrätyksen Areva-konsernin tehtäväksi. Se on siten käytettyjen polttoaineiden käsittelyä koskevan politiikan olennainen osatekijä Ranskassa ja laajemmin unionissa. Näin ollen Areva-konsernin katoaminen markkinoilta vaarantaisi vakavasti markkinoiden moitteettoman toiminnan unionissa, sillä se johtaisi tärkeän teknisen tiedon ja asiantuntemuksen peruuttamattomaan menetykseen ja keskeyttäisi olennaisen palvelun, jonka tarjoamista mikään kilpailija ei sen sijasta pysty takaamaan.

| (227) | Komissio katsoo lopuksi, että Ranskan viranomaisten ilmoittama rakenneuudistustuki auttaa välttämään Areva-konsernin ja sen polttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan katoamisen, joten tuen avulla voidaan estää markkinoiden toimintapuutteita, joita katoaminen aiheuttaisi. |
| --- | --- |

(227)

Komissio katsoo lopuksi, että Ranskan viranomaisten ilmoittama rakenneuudistustuki auttaa välttämään Areva-konsernin ja sen polttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan katoamisen, joten tuen avulla voidaan estää markkinoiden toimintapuutteita, joita katoaminen aiheuttaisi.

5.2.3   Rakenneuudistussuunnitelma ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

Rakenneuudistussuunnitelma ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (228) | Jotta rakenneuudistustuen voidaan katsoa edistävän tehokkaasti edellä mainittujen yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista, on osoitettava, että yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan suunnitellun rakenneuudistuksen avulla palauttaa. Komissio asetti kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaiseksi tiettyjen Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamissuunnitelman pohjana olevien olettamien realistisuuden. |
| --- | --- |

(228)

Jotta rakenneuudistustuen voidaan katsoa edistävän tehokkaasti edellä mainittujen yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista, on osoitettava, että yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan suunnitellun rakenneuudistuksen avulla palauttaa. Komissio asetti kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaiseksi tiettyjen Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamissuunnitelman pohjana olevien olettamien realistisuuden.

| (229) | Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan analyysin on koskettava rakenneuudistettua Areva-konsernia, joka koostuu tulevaisuudessa kahdesta yksiköstä: i) Nouvel Areva ja ii) Areva SA. Näillä kahdella yksiköllä on erilliset liiketoiminta-alat ja erillinen kirjanpito. Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista voidaan siis arvioida analysoimalla erikseen ja peräkkäin kummankin yksikön liiketoimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

(229)

Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan analyysin on koskettava rakenneuudistettua Areva-konsernia, joka koostuu tulevaisuudessa kahdesta yksiköstä: i) Nouvel Areva ja ii) Areva SA. Näillä kahdella yksiköllä on erilliset liiketoiminta-alat ja erillinen kirjanpito. Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista voidaan siis arvioida analysoimalla erikseen ja peräkkäin kummankin yksikön liiketoimintasuunnitelmia.

5.2.3.1   Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelma

Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelma

| (230) | Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelman perusskenaarion ja epäedullisen skenaarion pohjalta. Skenaarioihin liittyvät talousennusteet on esitetty jäljempänä taulukoissa 1 ja 2.

  Taulukko 1


  Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennuste (perusskenaario)





















  Miljoonaa euroa | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | O2016 | O2017 | O2018 | B2019 | B2020 | B2021 | B2022 | B2023 | B2024 | B2025 | Kumul. 2016–25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % kasvusta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Myyntikate | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % liikevaihdosta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| T&K | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Markkinointikulut | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Hallintokulut | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Liiketoiminnan muut kulut ja tuotot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Muut kuin käyttökulut yhteensä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liikevoitto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % liikevaihdosta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Poistot ja varausten muutokset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Käyttökate | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % liikevaihdosta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Käyttöpääoman tarpeen muutokset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investoinnit käyttöpääomaan | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Divestoinnit käyttöpääomasta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Luovutusvoitto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liiketoiminnan rahavirta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(230)

Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelman perusskenaarion ja epäedullisen skenaarion pohjalta. Skenaarioihin liittyvät talousennusteet on esitetty jäljempänä taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Taulukko 1

Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennuste (perusskenaario)

Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennuste (perusskenaario)

Miljoonaa euroa

2012

2013

2014

2015

O2016

O2017

O2018

B2019

B2020

B2021

B2022

B2023

B2024

B2025

Kumul. 2016–25

Liikevaihto

Liikevaihto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% kasvusta

% kasvusta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Myyntikate

Myyntikate

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% liikevaihdosta

% liikevaihdosta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

T&K

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Markkinointikulut

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Hallintokulut

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liiketoiminnan muut kulut ja tuotot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muut kuin käyttökulut yhteensä

Muut kuin käyttökulut yhteensä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liikevoitto

Liikevoitto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% liikevaihdosta

% liikevaihdosta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poistot ja varausten muutokset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Käyttökate

Käyttökate

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% liikevaihdosta

% liikevaihdosta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Käyttöpääoman tarpeen muutokset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investoinnit käyttöpääomaan

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Divestoinnit käyttöpääomasta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Luovutusvoitto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liiketoiminnan rahavirta

Liiketoiminnan rahavirta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taulukko 2

Taulukko 2

Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennuste (epäedullinen skenaario)

Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennuste (epäedullinen skenaario)

| Miljoonaa euroa | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | O2016 | O2017 | O2018 | B2019 | B2020 | B2021 | B2022 | B2023 | B2024 | B2025 | Kumul. 2016–25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % kasvusta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Myyntikate | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % liikevaihdosta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| T&K | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Markkinointikulut | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Hallintokulut | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Liiketoiminnan muut kulut ja tuotot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Muut kuin liiketoiminnan kulut yhteen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liikevoitto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % liikevaihdosta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Poistot ja varausten muutokset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Käyttökate | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % liikevaihdosta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Käyttöpääoman tarpeen muutokset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investoinnit käyttöpääomaan | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Divestoinnit käyttöpääomasta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Luovutusvoitto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liiketoiminnan rahavirta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Miljoonaa euroa

2012

2013

2014

2015

O2016

O2017

O2018

B2019

B2020

B2021

B2022

B2023

B2024

B2025

Kumul. 2016–25

Liikevaihto

Liikevaihto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% kasvusta

% kasvusta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Myyntikate

Myyntikate

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% liikevaihdosta

% liikevaihdosta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

T&K

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Markkinointikulut

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Hallintokulut

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liiketoiminnan muut kulut ja tuotot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muut kuin liiketoiminnan kulut yhteen

Muut kuin liiketoiminnan kulut yhteen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liikevoitto

Liikevoitto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% liikevaihdosta

% liikevaihdosta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poistot ja varausten muutokset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Käyttökate

Käyttökate

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% liikevaihdosta

% liikevaihdosta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Käyttöpääoman tarpeen muutokset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investoinnit käyttöpääomaan

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Divestoinnit käyttöpääomasta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Luovutusvoitto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liiketoiminnan rahavirta

Liiketoiminnan rahavirta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (231) | Ennusteet perustuvat useisiin olettamiin, joista tärkeimmät on kuvattu johdanto-osan 106 kappaleessa. Komissio myöntää, että olettamat ovat varovaisia erityisesti uraanin hintaennusteiden osalta. Varovaisiakin olettamia käytettäessä markkinoilla ollaan yhtä mieltä siitä, että markkinat elpyvät keskipitkällä aikavälillä ja ydinpolttoaineiden hinta nousee asteittain (30), mikä on Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta myönteinen seikka. |
| --- | --- |

(231)

Ennusteet perustuvat useisiin olettamiin, joista tärkeimmät on kuvattu johdanto-osan 106 kappaleessa. Komissio myöntää, että olettamat ovat varovaisia erityisesti uraanin hintaennusteiden osalta. Varovaisiakin olettamia käytettäessä markkinoilla ollaan yhtä mieltä siitä, että markkinat elpyvät keskipitkällä aikavälillä ja ydinpolttoaineiden hinta nousee asteittain (30), mikä on Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta myönteinen seikka.

30

| (232) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 150 kappaleessa, että Ranskan viranomaisten esittämään epäedulliseen skenaarioon ei liity herkkyysanalyysia, jonka avulla yrityksen liiketoimintaa rasittavat riskit olisi mahdollista ennakoida ja asettaa tärkeysjärjestykseen. |
| --- | --- |

(232)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 150 kappaleessa, että Ranskan viranomaisten esittämään epäedulliseen skenaarioon ei liity herkkyysanalyysia, jonka avulla yrityksen liiketoimintaa rasittavat riskit olisi mahdollista ennakoida ja asettaa tärkeysjärjestykseen.

| (233) | Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset ovat paikanneet tämän puutteen perusteellisen tutkinnan aikana toimittamissaan huomautuksissa. |
| --- | --- |

(233)

Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset ovat paikanneet tämän puutteen perusteellisen tutkinnan aikana toimittamissaan huomautuksissa.

| (234) | Eri olettamien perusteella on siten laskettu herkkyydet, joiden avulla liiketoimintaa rasittavat tärkeimmät riskit on voitu tunnistaa: euron ja dollarin vaihtokurssi, toimintaedellytykset [...], [...] toteutumatta jääminen, tulos- ja kilpailukykysuunnitelman tavoitteiden toteutumatta jääminen. Nämä riskit käyvät selvästi ilmi epäedullisessa skenaariossa. Ajanjaksolla 2016–2025 kertynyt käyttökate on [0–30] prosenttia ja liiketoiminnan rahavirta [0–30] prosenttia pienempi kuin perusskenaariossa. Epäedullinen skenaario on siis ilmeisesti laadittu tällaisten alaspäin vaikuttavien herkkyyksien perusteella. |
| --- | --- |

(234)

Eri olettamien perusteella on siten laskettu herkkyydet, joiden avulla liiketoimintaa rasittavat tärkeimmät riskit on voitu tunnistaa: euron ja dollarin vaihtokurssi, toimintaedellytykset [...], [...] toteutumatta jääminen, tulos- ja kilpailukykysuunnitelman tavoitteiden toteutumatta jääminen. Nämä riskit käyvät selvästi ilmi epäedullisessa skenaariossa. Ajanjaksolla 2016–2025 kertynyt käyttökate on [0–30] prosenttia ja liiketoiminnan rahavirta [0–30] prosenttia pienempi kuin perusskenaariossa. Epäedullinen skenaario on siis ilmeisesti laadittu tällaisten alaspäin vaikuttavien herkkyyksien perusteella.

| (235) | Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat esittäneet tärkeimpien riskien pienentämiseksi strategian, jota kuvataan johdanto-osan 111–114 kappaleessa. |
| --- | --- |

(235)

Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat esittäneet tärkeimpien riskien pienentämiseksi strategian, jota kuvataan johdanto-osan 111–114 kappaleessa.

| (236) | Vaikuttaa siltä, että Areva-konserni toteuttaa tiukkaa toimintalinjaa euron ja dollarin vaihtokurssia koskevan riskin kattamiseksi. Riskit arvioidaan kuukausittain ja niiltä suojaudutaan asteittain, jotta tulevista vastuista voidaan kattaa vähimmäisosuus. Lisäksi louhinnassa ja eräissä muissa liiketoiminnoissa, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä rakenneuudistetun Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta, voidaan osittain hyödyntää luonnollista suojaa tätä riskiä vastaan: [20–70] prosenttia Nouvel Arevan kaivostuotannosta toteutetaan Kanadassa, jonka valuutta on kytköksissä dollariin. Näiden kahden tekijän yhdistelmä – tiettyjen keskeisten liiketoimintojen luonnollinen suoja ja muuta liiketoimintaa koskevien riskien ennakoiva kattaminen – antaa komissiolle mahdollisuuden pitää toteutettavaa riskien vähentämisstrategiaa uskottavana. |
| --- | --- |

(236)

Vaikuttaa siltä, että Areva-konserni toteuttaa tiukkaa toimintalinjaa euron ja dollarin vaihtokurssia koskevan riskin kattamiseksi. Riskit arvioidaan kuukausittain ja niiltä suojaudutaan asteittain, jotta tulevista vastuista voidaan kattaa vähimmäisosuus. Lisäksi louhinnassa ja eräissä muissa liiketoiminnoissa, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä rakenneuudistetun Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta, voidaan osittain hyödyntää luonnollista suojaa tätä riskiä vastaan: [20–70] prosenttia Nouvel Arevan kaivostuotannosta toteutetaan Kanadassa, jonka valuutta on kytköksissä dollariin. Näiden kahden tekijän yhdistelmä – tiettyjen keskeisten liiketoimintojen luonnollinen suoja ja muuta liiketoimintaa koskevien riskien ennakoiva kattaminen – antaa komissiolle mahdollisuuden pitää toteutettavaa riskien vähentämisstrategiaa uskottavana.

| (237) | [...] liiketoiminnan harjoittamisedellytyksiä koskevien riskien vähentämiseksi Areva-konserni on jo toteuttanut strategian, joka koostuu operatiivisista parannuksista [...] lisäkustannusten kattamiseksi. Parannukset sisältyvät vuoteen 2018 toteutettavaan tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaan, ja uusia optimointikohteita voitaisiin etsiä vuoden 2018 jälkeen, jos riski toteutuu. Komissio pitää Areva-konsernin lähestymistapaa järkevänä, koska tavoitteena on säilyttää sen omaisuuserien tuotto [...] hyödyntämällä konsernin hallinnassa olevia vipuvaikutuksia. |
| --- | --- |

(237)

[...] liiketoiminnan harjoittamisedellytyksiä koskevien riskien vähentämiseksi Areva-konserni on jo toteuttanut strategian, joka koostuu operatiivisista parannuksista [...] lisäkustannusten kattamiseksi. Parannukset sisältyvät vuoteen 2018 toteutettavaan tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaan, ja uusia optimointikohteita voitaisiin etsiä vuoden 2018 jälkeen, jos riski toteutuu. Komissio pitää Areva-konsernin lähestymistapaa järkevänä, koska tavoitteena on säilyttää sen omaisuuserien tuotto [...] hyödyntämällä konsernin hallinnassa olevia vipuvaikutuksia.

| (238) | [...] liittyvän riskin osalta on varmaa, että [...] olisi kielteisiä vaikutuksia Nouvel Arevan tulevaan liiketoimintaan. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, ettei tämän riskin toteutuminen ole kovin todennäköistä, [...]. Tämä aihe oli esimerkiksi [...]. Komissio pitääkin toteutettavaa riskinvähentämisstrategiaa tyydyttävänä. |
| --- | --- |

(238)

[...] liittyvän riskin osalta on varmaa, että [...] olisi kielteisiä vaikutuksia Nouvel Arevan tulevaan liiketoimintaan. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, ettei tämän riskin toteutuminen ole kovin todennäköistä, [...]. Tämä aihe oli esimerkiksi [...]. Komissio pitääkin toteutettavaa riskinvähentämisstrategiaa tyydyttävänä.

| (239) | Lopuksi Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet tulos- ja kilpailukykysuunnitelman tavoitteiden toteutumatta jäämisestä, että Nouvel Areva voi laajentaa suunnitelman soveltamisalaa ja jatkaa sen soveltamisaikaa esimerkiksi pienentämällä hankintakustannuksia tai palkkasummaa. Komissio katsoo, että kilpailukykyä parantavien lisätoimenpiteiden etsiminen on järkevä lähestymistapa, jos aiemman suunnitelman kaikki tavoitteet eivät toteudu. |
| --- | --- |

(239)

Lopuksi Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet tulos- ja kilpailukykysuunnitelman tavoitteiden toteutumatta jäämisestä, että Nouvel Areva voi laajentaa suunnitelman soveltamisalaa ja jatkaa sen soveltamisaikaa esimerkiksi pienentämällä hankintakustannuksia tai palkkasummaa. Komissio katsoo, että kilpailukykyä parantavien lisätoimenpiteiden etsiminen on järkevä lähestymistapa, jos aiemman suunnitelman kaikki tavoitteet eivät toteudu.

| (240) | Saamiensa tietojen perusteella komissio siis katsoo, että Areva-konserni toteuttaa tyydyttävää strategiaa sen liiketoimintaan kohdistuvien pääasiallisten riskien vähentämiseksi. Voidaankin vahvistaa, että Nouvel Arevan rakenneuudistussuunnitelma on suuntaviivojen 50 kohdan mukainen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty epäilys on siten poistettu. |
| --- | --- |

(240)

Saamiensa tietojen perusteella komissio siis katsoo, että Areva-konserni toteuttaa tyydyttävää strategiaa sen liiketoimintaan kohdistuvien pääasiallisten riskien vähentämiseksi. Voidaankin vahvistaa, että Nouvel Arevan rakenneuudistussuunnitelma on suuntaviivojen 50 kohdan mukainen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty epäilys on siten poistettu.

| (241) | Komissio epäili myös Nouvel Arevan kykyä saada pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen tarvittava rahoitus epäedullisessa skenaariossa. |
| --- | --- |

(241)

Komissio epäili myös Nouvel Arevan kykyä saada pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen tarvittava rahoitus epäedullisessa skenaariossa.

| (242) | Ranskan viranomaiset ovat esittäneet tarvittavat selvennykset. Epäedullisessa skenaariossa arvioidaan, että [0–1 miljardin] euron rahoitustarve toteutuu [...]. Rahoitustarve [...] on todennäköisesti täytettävä [...]. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että epäedullisessa skenaariossa Nouvel Areva kuuluisi jälleen investointiluokkaan [...], kun otetaan huomioon myös [...]. Tällöin yritys voi saada kohtuuhintaista rahoitusta pääomamarkkinoilta. |
| --- | --- |

(242)

Ranskan viranomaiset ovat esittäneet tarvittavat selvennykset. Epäedullisessa skenaariossa arvioidaan, että [0–1 miljardin] euron rahoitustarve toteutuu [...]. Rahoitustarve [...] on todennäköisesti täytettävä [...]. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että epäedullisessa skenaariossa Nouvel Areva kuuluisi jälleen investointiluokkaan [...], kun otetaan huomioon myös [...]. Tällöin yritys voi saada kohtuuhintaista rahoitusta pääomamarkkinoilta.

| (243) | Ongelmana on kuitenkin edelleen [...]. Kahdesta syystä voidaan kuitenkin ajatella, että ongelma voidaan poistaa. Ensinnäkin Nouvel Arevan talouden ja rahoituksen perustekijät on tuohon mennessä saatu riittävän hyvään kuntoon, jotta [...]. [...] Nouvel Areva saa rahoitustarpeitaan vastaavaa rahoitusta pankeilta tarvittavaksi ajaksi ja riittävän määrän. Toiseksi korkeatuottoiset joukkovelkakirjamarkkinat (high yields) ovat viime vuosina kehittyneet merkittävästi, joten Nouvel Areva voi tarvittaessa turvautua niihin. Näiltä markkinoilta saatava rahoitus on tosin kalliimpaa, mutta Nouvel Arevan liikkeeseenlaskutarpeet ovat rajoitettuja, kun otetaan huomioon, että se lienee jo päässyt takaisin investointiluokkaan [...]. |
| --- | --- |

(243)

Ongelmana on kuitenkin edelleen [...]. Kahdesta syystä voidaan kuitenkin ajatella, että ongelma voidaan poistaa. Ensinnäkin Nouvel Arevan talouden ja rahoituksen perustekijät on tuohon mennessä saatu riittävän hyvään kuntoon, jotta [...]. [...] Nouvel Areva saa rahoitustarpeitaan vastaavaa rahoitusta pankeilta tarvittavaksi ajaksi ja riittävän määrän. Toiseksi korkeatuottoiset joukkovelkakirjamarkkinat (high yields) ovat viime vuosina kehittyneet merkittävästi, joten Nouvel Areva voi tarvittaessa turvautua niihin. Näiltä markkinoilta saatava rahoitus on tosin kalliimpaa, mutta Nouvel Arevan liikkeeseenlaskutarpeet ovat rajoitettuja, kun otetaan huomioon, että se lienee jo päässyt takaisin investointiluokkaan [...].

| (244) | [...]. Tuen määrän kannalta on siten tyydyttävää, että Nouvel Areva saavuttaa perusskenaariossa investointiluokan [...], siis ennen kuin sen jälleenrahoitustarpeet toteutuvat. Epäedullisessa skenaariossa [...] Nouvel Arevan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ei periaatteessa aseteta kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

(244)

[...]. Tuen määrän kannalta on siten tyydyttävää, että Nouvel Areva saavuttaa perusskenaariossa investointiluokan [...], siis ennen kuin sen jälleenrahoitustarpeet toteutuvat. Epäedullisessa skenaariossa [...] Nouvel Arevan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ei periaatteessa aseteta kyseenalaiseksi.

| (245) | Komissio katsoo näiden selitysten pohjalta, että Nouvel Areva pystyy täyttämään [...] rahoitustarpeensa, myös epäedullisessa skenaariossa. Sen mahdollisuudet palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus eivät siten vaarannu. |
| --- | --- |

(245)

Komissio katsoo näiden selitysten pohjalta, että Nouvel Areva pystyy täyttämään [...] rahoitustarpeensa, myös epäedullisessa skenaariossa. Sen mahdollisuudet palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus eivät siten vaarannu.

| (246) | Komissio ihmetteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös sitä, että liiketoimintasuunnitelmissa ei ollut ilmeisesti otettu huomioon polttoainekiertoon liittyvää liiketoimintaa ja synergiaetujen menetystä, joka johtuu reaktoriliiketoiminnan luovutuksesta. |
| --- | --- |

(246)

Komissio ihmetteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös sitä, että liiketoimintasuunnitelmissa ei ollut ilmeisesti otettu huomioon polttoainekiertoon liittyvää liiketoimintaa ja synergiaetujen menetystä, joka johtuu reaktoriliiketoiminnan luovutuksesta.

| (247) | Komissio katsoo tältäkin osin, että Ranskan viranomaisten vastaukset mahdollistavat epäilyksen poistamisen. Vastaukset perustuvat kahteen väitteeseen. |
| --- | --- |

(247)

Komissio katsoo tältäkin osin, että Ranskan viranomaisten vastaukset mahdollistavat epäilyksen poistamisen. Vastaukset perustuvat kahteen väitteeseen.

| (248) | Ensinnäkin on selvää, että synergiaetujen menetys vaikuttaa eniten vasta ajanjaksolla, joka on osittain pidempi kuin komissiolle ilmoitetun liiketoimintasuunnitelma kattama ajanjakso (2016–2025). Tämä johtuu ydinenergia-alan erittäin pitkäkestoisista taloudellisista suhdannejaksoista. Ydinpolttoaineiden toimitussopimukset ovat yleensä monivuotisia, ja tavallisesti ne ovat voimassa viidestä kymmeneen vuotta aineesta (luonnonuraani, rikastettu tai konvertoitu uraani) ja asiakkaan luonteesta riippuen. Tämän takia liiketoimintasuunnitelman ensimmäisinä vuosina vallitsee väistämättä suhteellisen voimakas hystereesi. Synergiaetujen menetykset vaikuttavat pääasiassa silloin, kun Nouvel Arevan tärkeimmät toimitussopimukset ovat jälleen katkolla tai kun Nouvel Areva NP voittaa uusia ydinvoimalahankkeita, toisin sanoen lähinnä liiketoimintasuunnitelmakauden 2016–2025 loppupuolella (tai sen jälkeen). Nouvel Arevan liikevaihdon kasvuolettamat ovat tältä osin varovaisia liiketoimintasuunnitelman loppuvaiheessa. Ne perustuvat itse asiassa [...], kun taas vaihtoehtoisessa skenaariossa, jossa nämä kaksi liiketoiminnan osa-aluetta säilytettäisiin integroituina, Areva-konserni olisi epäilemättä pystynyt [...], erityisesti elinkaaren loppuvaihetta koskevien tarjousten ansiosta, sillä niissä synergiaeduilla on täysi vaikutus (31). |
| --- | --- |

(248)

Ensinnäkin on selvää, että synergiaetujen menetys vaikuttaa eniten vasta ajanjaksolla, joka on osittain pidempi kuin komissiolle ilmoitetun liiketoimintasuunnitelma kattama ajanjakso (2016–2025). Tämä johtuu ydinenergia-alan erittäin pitkäkestoisista taloudellisista suhdannejaksoista. Ydinpolttoaineiden toimitussopimukset ovat yleensä monivuotisia, ja tavallisesti ne ovat voimassa viidestä kymmeneen vuotta aineesta (luonnonuraani, rikastettu tai konvertoitu uraani) ja asiakkaan luonteesta riippuen. Tämän takia liiketoimintasuunnitelman ensimmäisinä vuosina vallitsee väistämättä suhteellisen voimakas hystereesi. Synergiaetujen menetykset vaikuttavat pääasiassa silloin, kun Nouvel Arevan tärkeimmät toimitussopimukset ovat jälleen katkolla tai kun Nouvel Areva NP voittaa uusia ydinvoimalahankkeita, toisin sanoen lähinnä liiketoimintasuunnitelmakauden 2016–2025 loppupuolella (tai sen jälkeen). Nouvel Arevan liikevaihdon kasvuolettamat ovat tältä osin varovaisia liiketoimintasuunnitelman loppuvaiheessa. Ne perustuvat itse asiassa [...], kun taas vaihtoehtoisessa skenaariossa, jossa nämä kaksi liiketoiminnan osa-aluetta säilytettäisiin integroituina, Areva-konserni olisi epäilemättä pystynyt [...], erityisesti elinkaaren loppuvaihetta koskevien tarjousten ansiosta, sillä niissä synergiaeduilla on täysi vaikutus (31).

31

| (249) | Areva-konserni toteuttaa lisäksi kunnianhimoista tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaa. Se vaikutuksilla pyritään ennen kaikkea kompensoimaan taloudellisten mittakaavaetujen menetystä, joka johtuu käynnissä olevista eri luovutuksista, esimerkiksi hankintojen alalla. Suunnitelman tavoitteena on toteuttaa vuosittain 500 miljoonan euron kustannussäästöt vuoteen 2018 mennessä. |
| --- | --- |

(249)

Areva-konserni toteuttaa lisäksi kunnianhimoista tulos- ja kilpailukykysuunnitelmaa. Se vaikutuksilla pyritään ennen kaikkea kompensoimaan taloudellisten mittakaavaetujen menetystä, joka johtuu käynnissä olevista eri luovutuksista, esimerkiksi hankintojen alalla. Suunnitelman tavoitteena on toteuttaa vuosittain 500 miljoonan euron kustannussäästöt vuoteen 2018 mennessä.

| (250) | Komissio katsoo edellä sanotun perusteella, että sen esittämät epäilykset Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelman eri osatekijöistä on poistettu. Muilta osin tämän yksikön elinkelpoisuuden palauttamista koskevaa suunnitelmaa pidettiin jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tyydyttävänä. Komissio korosti erityisesti tärkeimpien olettamien realistisuutta, ja tämä toteamus pätee edelleen. Komissio totesi myös, että rakenneuudistetun Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennusten mukaan yksikön elinkelpoisuuden palauttamisen vuoteen 2019 mennessä on mahdollinen. Komissio piti Ranskan viranomaisten valitsemia indikaattoreita asianmukaisina: liikevaihto, käyttökate, liiketoiminnan rahavirta, nettorahoitusvelka sekä S&P-suhdeluvut, kuten nettovelka/käyttökate ja liiketoiminnan rahavirta / nettovelka. Kaikista näistä syistä komissio katsoo, että Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelma on vakaalla pohjalla ja mahdollistaa sen palauttamisen elinkelpoiseksi vuoteen 2019 mennessä ja että sillä edistetään osaltaan tuella tavoiteltujen yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(250)

Komissio katsoo edellä sanotun perusteella, että sen esittämät epäilykset Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelman eri osatekijöistä on poistettu. Muilta osin tämän yksikön elinkelpoisuuden palauttamista koskevaa suunnitelmaa pidettiin jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tyydyttävänä. Komissio korosti erityisesti tärkeimpien olettamien realistisuutta, ja tämä toteamus pätee edelleen. Komissio totesi myös, että rakenneuudistetun Nouvel Arevan tulos- ja rahoitusennusten mukaan yksikön elinkelpoisuuden palauttamisen vuoteen 2019 mennessä on mahdollinen. Komissio piti Ranskan viranomaisten valitsemia indikaattoreita asianmukaisina: liikevaihto, käyttökate, liiketoiminnan rahavirta, nettorahoitusvelka sekä S&P-suhdeluvut, kuten nettovelka/käyttökate ja liiketoiminnan rahavirta / nettovelka. Kaikista näistä syistä komissio katsoo, että Nouvel Arevan liiketoimintasuunnitelma on vakaalla pohjalla ja mahdollistaa sen palauttamisen elinkelpoiseksi vuoteen 2019 mennessä ja että sillä edistetään osaltaan tuella tavoiteltujen yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista.

5.2.3.2   Areva SA:n liiketoimintasuunnitelma

Areva SA:n liiketoimintasuunnitelma

| (251) | Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä Areva SA:n liiketoimintasuunnitelman pohjana olevien olettamien realistisuutta. Epäilyksiä vahvisti se, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamispäivänä reaktoriliiketoiminnan luovutussuunnitelma ei ollut selvillä. |
| --- | --- |

(251)

Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä Areva SA:n liiketoimintasuunnitelman pohjana olevien olettamien realistisuutta. Epäilyksiä vahvisti se, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamispäivänä reaktoriliiketoiminnan luovutussuunnitelma ei ollut selvillä.

| (252) | Vastatakseen komission epäilyksiin Ranskan viranomaiset toimittivat vakaampien olettamien perusteella ajantasaistetun liiketoimintasuunnitelman. Huomautuksia saatiin myös kolmansilta osapuolilta, Siemensiltä ja TVO:lta. Komissiolla on siten tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, mahdollistaako Areva-konsernin rakenneuudistus Areva SA:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. |
| --- | --- |

(252)

Vastatakseen komission epäilyksiin Ranskan viranomaiset toimittivat vakaampien olettamien perusteella ajantasaistetun liiketoimintasuunnitelman. Huomautuksia saatiin myös kolmansilta osapuolilta, Siemensiltä ja TVO:lta. Komissiolla on siten tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, mahdollistaako Areva-konsernin rakenneuudistus Areva SA:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen.

| (253) | Tulevaisuudessa Areva SA -yksikön tärkein tehtävä on vastata yhtiössä (suoraan tai Areva NP:n välityksellä) säilytetyistä veloista:






  a) | Areva-konsernin pankkivelan ja siihen liittyvien korkojen takaisinmaksu yhteismäärältään 3,4 miljardia euroa ajanjaksolla 2017–2025; |
| --- | --- | --- |

(253)

Tulevaisuudessa Areva SA -yksikön tärkein tehtävä on vastata yhtiössä (suoraan tai Areva NP:n välityksellä) säilytetyistä veloista:

a)

Areva-konsernin pankkivelan ja siihen liittyvien korkojen takaisinmaksu yhteismäärältään 3,4 miljardia euroa ajanjaksolla 2017–2025;

| b) | luovutettavaksi suunniteltuihin liiketoimintoihin liittyvät eri kustannukset ja varaukset yhteismäärältään [0–1 miljardia] euroa; |
| --- | --- |

b)

luovutettavaksi suunniteltuihin liiketoimintoihin liittyvät eri kustannukset ja varaukset yhteismäärältään [0–1 miljardia] euroa;

| c) | mahdolliset vahingonkorvausvaatimukset tai maksettavaksi lankeavat vakuudet [...]; |
| --- | --- |

c)

mahdolliset vahingonkorvausvaatimukset tai maksettavaksi lankeavat vakuudet [...];

| d) | OL3-hankkeen päätökseen saattamiseen liittyvät kulut. |
| --- | --- |

d)

OL3-hankkeen päätökseen saattamiseen liittyvät kulut.

| (254) | Kun otetaan huomioon yksikön erityinen tehtävä, Areva SA:n palauttamisessa elinkelpoisuuteen on todellisuudessa kyse sen varmistamisesta, että yhtiön käytössä olevat varat riittävät kattamaan kaikki velat, myös epäedullisessa skenaariossa. |
| --- | --- |

(254)

Kun otetaan huomioon yksikön erityinen tehtävä, Areva SA:n palauttamisessa elinkelpoisuuteen on todellisuudessa kyse sen varmistamisesta, että yhtiön käytössä olevat varat riittävät kattamaan kaikki velat, myös epäedullisessa skenaariossa.

| (255) | Vuodesta 2017 eteenpäin Areva SA:lla on seuraavat varat:






  a) | Ranskan valtion kaavailema pääomanlisäys, jonka määrä on 2 miljardia euroa; |
| --- | --- | --- |

(255)

Vuodesta 2017 eteenpäin Areva SA:lla on seuraavat varat:

a)

Ranskan valtion kaavailema pääomanlisäys, jonka määrä on 2 miljardia euroa;

| b) | meneillään olevien liiketoiminnan luovutusten tuotto, joka on noin [1–5 miljardia] euroa (32) mutta voi nousta [200–700 miljoonalla] eurolla, jos Nouvel Areva NP:n myyntiä koskevassa osakkeidenostosopimuksessa määrätty lisähinta maksetaan (33); |
| --- | --- |

b)

meneillään olevien liiketoiminnan luovutusten tuotto, joka on noin [1–5 miljardia] euroa (32) mutta voi nousta [200–700 miljoonalla] eurolla, jos Nouvel Areva NP:n myyntiä koskevassa osakkeidenostosopimuksessa määrätty lisähinta maksetaan (33);

32

33

| c) | Areva SA:n taseeseen jäävien omaisuuserien arvo [...], eli lähinnä niiden osakkaiden, jotka Areva SA säilyttää Nouvel Arevassa. |
| --- | --- |

c)

Areva SA:n taseeseen jäävien omaisuuserien arvo [...], eli lähinnä niiden osakkaiden, jotka Areva SA säilyttää Nouvel Arevassa.

| (256) | Johdanto-osan 255 kappaleessa tarkoitettujen varojen arvo voidaan arvioida kohtuullisen luotettavasti. Ensinnäkin pääomanlisäyksen määrä on varma. Toiseksi myyntituotot voivat hyvinkin olla vähintään noin [1–5 miljardia] euroa, koska EDF:n ja Areva-konsernin välisessä osakkeidenostosopimuksessa Nouvel Areva NP:n koko pääoman hinnaksi ilmoitetaan 2,5 miljardia euroa (34) ja koska Adwen-tytäryhtiön myyntihinnaksi on sovittu 60 miljoonaa euroa (35). Kolmanneksi Areva SA:n osakkuuden arvoksi Nouvel Arevassa voidaan varovaisella menetelmällä määrittää 2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(256)

Johdanto-osan 255 kappaleessa tarkoitettujen varojen arvo voidaan arvioida kohtuullisen luotettavasti. Ensinnäkin pääomanlisäyksen määrä on varma. Toiseksi myyntituotot voivat hyvinkin olla vähintään noin [1–5 miljardia] euroa, koska EDF:n ja Areva-konsernin välisessä osakkeidenostosopimuksessa Nouvel Areva NP:n koko pääoman hinnaksi ilmoitetaan 2,5 miljardia euroa (34) ja koska Adwen-tytäryhtiön myyntihinnaksi on sovittu 60 miljoonaa euroa (35). Kolmanneksi Areva SA:n osakkuuden arvoksi Nouvel Arevassa voidaan varovaisella menetelmällä määrittää 2 miljardia euroa.

34

35

| (257) | Viime mainitun kohdan osalta on selvää, että Areva SA:lle jäävä osuus Nouvel Arevasta on Areva SA:n varoista vaikeimmin arvioitavissa. [...]. Epävarmuudesta huolimatta varovaisessa lähestymistavassa otetaan viitearvoksi osakkuuden nykyinen arvo. Johdanto-osan 132 kappaleessa mainitut kaksi japanilaista sijoittajaa ovat taloudellisen neuvonantajan [...] laatiman raportin perusteella 23 päivänä syyskuuta 2016 määrittäneet yhtiön koko pääoman arvoksi 2 miljardia euroa. Tämä on varovainen arvio, sillä jos Nouvel Areva elpyy rakenneuudistussuunnitelmassa hahmotellun tulos- ja rahoitusennusteen mukaisesti, sen pääoman arvo [...] on periaatteessa nykyistä korkeampi. [...]. |
| --- | --- |

(257)

Viime mainitun kohdan osalta on selvää, että Areva SA:lle jäävä osuus Nouvel Arevasta on Areva SA:n varoista vaikeimmin arvioitavissa. [...]. Epävarmuudesta huolimatta varovaisessa lähestymistavassa otetaan viitearvoksi osakkuuden nykyinen arvo. Johdanto-osan 132 kappaleessa mainitut kaksi japanilaista sijoittajaa ovat taloudellisen neuvonantajan [...] laatiman raportin perusteella 23 päivänä syyskuuta 2016 määrittäneet yhtiön koko pääoman arvoksi 2 miljardia euroa. Tämä on varovainen arvio, sillä jos Nouvel Areva elpyy rakenneuudistussuunnitelmassa hahmotellun tulos- ja rahoitusennusteen mukaisesti, sen pääoman arvo [...] on periaatteessa nykyistä korkeampi. [...].

| (258) | Näistä eri seikoista käy selville, että Areva SA:lla on käytettävissä tarpeisiinsa [3–7 miljardia] euroa. Siihen voidaan lisätä [200–700 miljoonan] euron lisähinta vuosina 2017–2019 ja 2 miljardia euroa [...] osakkuutena Nouvel Arevaan. |
| --- | --- |

(258)

Näistä eri seikoista käy selville, että Areva SA:lla on käytettävissä tarpeisiinsa [3–7 miljardia] euroa. Siihen voidaan lisätä [200–700 miljoonan] euron lisähinta vuosina 2017–2019 ja 2 miljardia euroa [...] osakkuutena Nouvel Arevaan.

| (259) | Areva SA:n varat ovat tiedossa, joten on arvioitava, riittävätkö ne sen ennakoituihin käyttötarpeisiin. Areva SA:n varojen käyttöarvioihin liittyy erittäin suurta epävarmuutta. Pankkivelan ja sen korkojen takaisinmaksumäärä on varma: 3,4 miljardia euroa vuodesta 2017. Luovutettavaksi suunniteltuihin liiketoimintoihin liittyvät eri kustannukset ja varaukset painottuvat liiketoimintasuunnitelman ensimmäisiin vuosiin, eikä niihin liity merkittäviä epävarmuustekijöitä. Ne on arvioitu [0–1 miljardiksi] euroksi. Sitä vastoin [...] liittyvät riskit ovat jo luonteensakin puolesta vaikeasti arvioitavissa. Myös OL3-hankkeen valmistumiseen liittyy useita epävarmuustekijöitä. |
| --- | --- |

(259)

Areva SA:n varat ovat tiedossa, joten on arvioitava, riittävätkö ne sen ennakoituihin käyttötarpeisiin. Areva SA:n varojen käyttöarvioihin liittyy erittäin suurta epävarmuutta. Pankkivelan ja sen korkojen takaisinmaksumäärä on varma: 3,4 miljardia euroa vuodesta 2017. Luovutettavaksi suunniteltuihin liiketoimintoihin liittyvät eri kustannukset ja varaukset painottuvat liiketoimintasuunnitelman ensimmäisiin vuosiin, eikä niihin liity merkittäviä epävarmuustekijöitä. Ne on arvioitu [0–1 miljardiksi] euroksi. Sitä vastoin [...] liittyvät riskit ovat jo luonteensakin puolesta vaikeasti arvioitavissa. Myös OL3-hankkeen valmistumiseen liittyy useita epävarmuustekijöitä.

| (260) | [...] liittyvien riskien osalta Nouvel Areva NP:n myyntiä koskevassa osakkeidenostosopimuksessa luetellaan EDF:lle myönnettyjen velkojen vakuudet [...]. Velkojen vakuuksien tarkoituksena on suojata EDF:ää [...] mahdollisesti aiheutuvilta taloudellisilta seurauksilta. |
| --- | --- |

(260)

[...] liittyvien riskien osalta Nouvel Areva NP:n myyntiä koskevassa osakkeidenostosopimuksessa luetellaan EDF:lle myönnettyjen velkojen vakuudet [...]. Velkojen vakuuksien tarkoituksena on suojata EDF:ää [...] mahdollisesti aiheutuvilta taloudellisilta seurauksilta.

| (261) | Sopimusvastuusta [...]. |
| --- | --- |

(261)

Sopimusvastuusta [...].

| (262) | [...], riski vaikuttaa tällä hetkellä vähäiseltä. |
| --- | --- |

(262)

[...], riski vaikuttaa tällä hetkellä vähäiseltä.

| (263) | Niissä asioissa, joissa kyseessä on siviilioikeudellinen vastuu, [...]. |
| --- | --- |

(263)

Niissä asioissa, joissa kyseessä on siviilioikeudellinen vastuu, [...].

| (264) | Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että Areva SA:n altistumista [...] riskeille on hankala määrittää määrällisesti, mutta se rajoittuu joka tapauksessa todennäköisesti [...]. |
| --- | --- |

(264)

Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että Areva SA:n altistumista [...] riskeille on hankala määrittää määrällisesti, mutta se rajoittuu joka tapauksessa todennäköisesti [...].

| (265) | Komissio on saanut kolmansilta osapuolilta joitakin huomautuksia, jotka koskevat OL3-hankkeen valmistumiskustannuksia ja siihen liittyviä taloudellisia tai juridisia riskejä. Kaksi asiaa on erotettava toisistaan: toisaalta itse työmaan valmistumiseen liittyvät kustannukset ja toisaalta hankkeen osapuolten välillä vireillä oleviin oikeustoimiin liittyvät taloudelliset riskit. |
| --- | --- |

(265)

Komissio on saanut kolmansilta osapuolilta joitakin huomautuksia, jotka koskevat OL3-hankkeen valmistumiskustannuksia ja siihen liittyviä taloudellisia tai juridisia riskejä. Kaksi asiaa on erotettava toisistaan: toisaalta itse työmaan valmistumiseen liittyvät kustannukset ja toisaalta hankkeen osapuolten välillä vireillä oleviin oikeustoimiin liittyvät taloudelliset riskit.

| (266) | Ranskan viranomaiset, TVO ja Siemens ovat kukin toimittaneet OL3-hankkeen valmistumiskustannuksista ja siihen mahdollisesti vaikuttavista epävarmuustekijöistä erilaiset arviot. |
| --- | --- |

(266)

Ranskan viranomaiset, TVO ja Siemens ovat kukin toimittaneet OL3-hankkeen valmistumiskustannuksista ja siihen mahdollisesti vaikuttavista epävarmuustekijöistä erilaiset arviot.

| (267) | Ranskan viranomaisten skenaariossa, joka on muodostettu Areva-konsernilta saatujen tietojen perusteella, päädytään [(1,5)–(0,5) miljardin] euron nettorahavirtaan [...]. Rahavirta muodostuu seuraavalla tavalla:






  a) | OL3-hankkeen toteuttamisesta aiheutuva [...] euron operatiivinen nettorahavirta, [...]. Tämä arvio on lähellä TVO:n ja Siemensin esittämiä, kun sen viitejakso yhdenmukaistetaan. Voidaan siis ajatella, että tästä perusolettamasta vallitsee suhteellinen yksimielisyys. |
| --- | --- | --- |

(267)

Ranskan viranomaisten skenaariossa, joka on muodostettu Areva-konsernilta saatujen tietojen perusteella, päädytään [(1,5)–(0,5) miljardin] euron nettorahavirtaan [...]. Rahavirta muodostuu seuraavalla tavalla:

a)

OL3-hankkeen toteuttamisesta aiheutuva [...] euron operatiivinen nettorahavirta, [...]. Tämä arvio on lähellä TVO:n ja Siemensin esittämiä, kun sen viitejakso yhdenmukaistetaan. Voidaan siis ajatella, että tästä perusolettamasta vallitsee suhteellinen yksimielisyys.

| b) | Varaukset hankkeen toteuttamiseen liittyviä riskejä varten [0–1 miljardia] euroa. Tämä arvio sijoittuu pienimmän arvion ([0–1 miljardia euroa) ja TVO:n laskeman suurimman arvion ([0–1 miljardia] euroa) välille, ja [...]. |
| --- | --- |

b)

Varaukset hankkeen toteuttamiseen liittyviä riskejä varten [0–1 miljardia] euroa. Tämä arvio sijoittuu pienimmän arvion ([0–1 miljardia euroa) ja TVO:n laskeman suurimman arvion ([0–1 miljardia] euroa) välille, ja [...].

| (268) | Näiden arvioiden lisäksi [...]. Tällaisessa skenaariossa Areva SA:n lisäkustannus olisi, [...], [0–1 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

(268)

Näiden arvioiden lisäksi [...]. Tällaisessa skenaariossa Areva SA:n lisäkustannus olisi, [...], [0–1 miljardia] euroa.

| (269) | Näiden eri ennusteiden vertailu on hankalaa, kun otetaan huomioon OL3-hankkeen laajuus ja monimutkaisuus. Vertailu on kuitenkin välttämätön, jotta voidaan sovittaa yhteen toisaalta vaatimus rajoittaa tuki minimiin, mikä edellyttää, ettei Areva SA:n pääomanlisäykseen osoiteta liikaa julkisia varoja, ja toisaalta vaatimus, että Areva SA:lla on riittävät varat, jotta se voi hoitaa velkansa myös epäedullisen skenaarion toteutuessa. |
| --- | --- |

(269)

Näiden eri ennusteiden vertailu on hankalaa, kun otetaan huomioon OL3-hankkeen laajuus ja monimutkaisuus. Vertailu on kuitenkin välttämätön, jotta voidaan sovittaa yhteen toisaalta vaatimus rajoittaa tuki minimiin, mikä edellyttää, ettei Areva SA:n pääomanlisäykseen osoiteta liikaa julkisia varoja, ja toisaalta vaatimus, että Areva SA:lla on riittävät varat, jotta se voi hoitaa velkansa myös epäedullisen skenaarion toteutuessa.

| (270) | Päinvastoin kuin Siemens väittää, komissio katsoo, ettei epäedullisessa skenaariossa ole tarpeen ottaa huomioon kaikkia teoreettisesti mahdollisia suurimpia riskejä. Komission tehtävänä on tosiseikkojen perusteella asettaa taso, jolla epäedullinen skenaario on sen mielestä riittävän varovainen. |
| --- | --- |

(270)

Päinvastoin kuin Siemens väittää, komissio katsoo, ettei epäedullisessa skenaariossa ole tarpeen ottaa huomioon kaikkia teoreettisesti mahdollisia suurimpia riskejä. Komission tehtävänä on tosiseikkojen perusteella asettaa taso, jolla epäedullinen skenaario on sen mielestä riittävän varovainen.

| (271) | Tässä tapauksessa muuttuja, joka eniten vaikuttaa OL3-hankkeen valmistumiskustannuksiin, on viivästymisen riski [...]. Perusteellisen tutkinnan aikana saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo, että epäedullinen skenaario voi perustua olettamaan [...]. Tähän valintaan on kaksi pääsyytä. Komissio toteaa ensinnäkin, että arviointipäivänä työmaan arvioitua valmistumisaikataulua [...] noudatettiin. TVO ja Areva-konserni onnittelivat sitä paitsi toisiaan julkisesti (36) hankkeen hyvästä etenemisestä, kun yhteistyö paikan päällä on parantunut. Toiseksi OL3-hanke hyötyy vuodesta 2017 alkaen kokemuksista, joita on saatu Taishanissa tehdyistä testeistä. EPR-hankkeen hyvä eteneminen Taishanissa on antanut sille noin viiden kuukauden etumatkan OL3-hankkeeseen verrattuna. Nämä seikat huomioon ottaen komissiolla ei ole objektiivisia syitä edes epäedullisessa skenaariossa epäillä, että hanke toimitettaisiin [...] – olettama, jonka [...] ovat hylänneet huomautuksissaan. |
| --- | --- |

(271)

Tässä tapauksessa muuttuja, joka eniten vaikuttaa OL3-hankkeen valmistumiskustannuksiin, on viivästymisen riski [...]. Perusteellisen tutkinnan aikana saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo, että epäedullinen skenaario voi perustua olettamaan [...]. Tähän valintaan on kaksi pääsyytä. Komissio toteaa ensinnäkin, että arviointipäivänä työmaan arvioitua valmistumisaikataulua [...] noudatettiin. TVO ja Areva-konserni onnittelivat sitä paitsi toisiaan julkisesti (36) hankkeen hyvästä etenemisestä, kun yhteistyö paikan päällä on parantunut. Toiseksi OL3-hanke hyötyy vuodesta 2017 alkaen kokemuksista, joita on saatu Taishanissa tehdyistä testeistä. EPR-hankkeen hyvä eteneminen Taishanissa on antanut sille noin viiden kuukauden etumatkan OL3-hankkeeseen verrattuna. Nämä seikat huomioon ottaen komissiolla ei ole objektiivisia syitä edes epäedullisessa skenaariossa epäillä, että hanke toimitettaisiin [...] – olettama, jonka [...] ovat hylänneet huomautuksissaan.

36

| (272) | Kun epäedullisessa skenaariossa lähdetään tästä olettamasta, kustannusten cash-arvioksi (TVO:n maksettavaksi jäävä nettosaldo) saadaan vuodesta 2017 alkaen seuraava: noin [0–3 miljardia] euroa TVO:lta ja [0–3 miljardia] euroa Siemensiltä. Nämä arviot ylittävät kumpikin Ranskan viranomaisten arvion noin [...] eurolla. Ranskan viranomaiset kiistävät Siemensin ja TVO:n arvioiden asianmukaisuuden, ja onkin varmaa, että Areva-konserni pystyy parhaiten itse tietämään ja arvioimaan omat kustannuksensa. Näkemysten eroavuus ja hankkeen tausta edellyttävät kuitenkin varovaisen lähestymistavan omaksumista. Ottamalla nämä kolme arviota huomioon päädytään esimerkiksi [0–3 miljardin] euron varovaiseen arvioon, mikä määrä voidaan ottaa komission analyysin perustaksi. |
| --- | --- |

(272)

Kun epäedullisessa skenaariossa lähdetään tästä olettamasta, kustannusten cash-arvioksi (TVO:n maksettavaksi jäävä nettosaldo) saadaan vuodesta 2017 alkaen seuraava: noin [0–3 miljardia] euroa TVO:lta ja [0–3 miljardia] euroa Siemensiltä. Nämä arviot ylittävät kumpikin Ranskan viranomaisten arvion noin [...] eurolla. Ranskan viranomaiset kiistävät Siemensin ja TVO:n arvioiden asianmukaisuuden, ja onkin varmaa, että Areva-konserni pystyy parhaiten itse tietämään ja arvioimaan omat kustannuksensa. Näkemysten eroavuus ja hankkeen tausta edellyttävät kuitenkin varovaisen lähestymistavan omaksumista. Ottamalla nämä kolme arviota huomioon päädytään esimerkiksi [0–3 miljardin] euron varovaiseen arvioon, mikä määrä voidaan ottaa komission analyysin perustaksi.

| (273) | Tähän velkaan on lisättävä Areva SA:n tärkeimmät juridiset riskit OL3-hankkeessa. Riskejä on kahdenluonteisia. Toisaalta on kyse vahingonkorvausten määrästä, jonka Areva SA tai Areva NP voivat joutua maksamaan [...] ja toisaalta välitystuomioistuimessa vireillä olevasta konsortion ja TVO:n välisestä riita-asiasta. |
| --- | --- |

(273)

Tähän velkaan on lisättävä Areva SA:n tärkeimmät juridiset riskit OL3-hankkeessa. Riskejä on kahdenluonteisia. Toisaalta on kyse vahingonkorvausten määrästä, jonka Areva SA tai Areva NP voivat joutua maksamaan [...] ja toisaalta välitystuomioistuimessa vireillä olevasta konsortion ja TVO:n välisestä riita-asiasta.

| (274) | Siemens on ilmoittanut komissiolle [...]. |
| --- | --- |

(274)

Siemens on ilmoittanut komissiolle [...].

| (275) | On osoittautunut mahdottomaksi arvioida välitystuomioistuimessa vireillä olevaan konsortion ja TVO:n väliseen riita-asiaan liittyvää juridista riskiä tai ennakoida oikeudenkäynnin todennäköistä tulosta. Ranskan viranomaisten, Siemensin ja TVO:n toimittamista tiedoista käy ilmi, että välitystuomio pääasiassa annetaan [...]. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole mitään tietoja, joiden perusteella riita-asian lopputulosta voitaisiin ennakoida, sillä asia on monimutkaisimpia, mitä välitystuomioistuimessa on koskaan käsitelty. Teoriassa konsortion enimmäisriski voi olla [...] euroa, [...]. Koska riskiä on mahdoton todennäköisyyksien perusteella ennakoida, [...]. Tämä on ongelma suuntaviivojen soveltamisen kannalta, sillä, kuten johdanto-osan 269 kappaleessa on todettu, komission on varmistuttava siitä, että rakenneuudistetulla yrityksellä on tarvittavat varat hoitaakseen velkansa, kuitenkin siten, ettei tuen määrä ole suhteeton. |
| --- | --- |

(275)

On osoittautunut mahdottomaksi arvioida välitystuomioistuimessa vireillä olevaan konsortion ja TVO:n väliseen riita-asiaan liittyvää juridista riskiä tai ennakoida oikeudenkäynnin todennäköistä tulosta. Ranskan viranomaisten, Siemensin ja TVO:n toimittamista tiedoista käy ilmi, että välitystuomio pääasiassa annetaan [...]. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole mitään tietoja, joiden perusteella riita-asian lopputulosta voitaisiin ennakoida, sillä asia on monimutkaisimpia, mitä välitystuomioistuimessa on koskaan käsitelty. Teoriassa konsortion enimmäisriski voi olla [...] euroa, [...]. Koska riskiä on mahdoton todennäköisyyksien perusteella ennakoida, [...]. Tämä on ongelma suuntaviivojen soveltamisen kannalta, sillä, kuten johdanto-osan 269 kappaleessa on todettu, komission on varmistuttava siitä, että rakenneuudistetulla yrityksellä on tarvittavat varat hoitaakseen velkansa, kuitenkin siten, ettei tuen määrä ole suhteeton.

| (276) | Lyhyesti sanottuna Areva SA:n velkojen varovaisessa analyysissa, joka perustuu Ranskan viranomaisten ja kolmansien osapuolten toimittamiin huomautuksiin, päädytään seuraavaan päätelmään: Areva SA:n velkojen määräksi voidaan määrittää noin [3–7 miljardia] euroa (37). |
| --- | --- |

(276)

Lyhyesti sanottuna Areva SA:n velkojen varovaisessa analyysissa, joka perustuu Ranskan viranomaisten ja kolmansien osapuolten toimittamiin huomautuksiin, päädytään seuraavaan päätelmään: Areva SA:n velkojen määräksi voidaan määrittää noin [3–7 miljardia] euroa (37).

37

| (277) | Näihin velkoihin on lisättävä [...] koko joukko velkoja, joiden määrää on vaikeampi määrittää: toisaalta riskit, jotka liittyvät [...], ja toisaalta riski, että Areva SA joutuu osallistumaan vahingonkorvaukseen, jonka konsortio joutuu mahdollisesti maksamaan TVO:lle välitystuomioistuimessa vireillä olevassa riita-asiassa. |
| --- | --- |

(277)

Näihin velkoihin on lisättävä [...] koko joukko velkoja, joiden määrää on vaikeampi määrittää: toisaalta riskit, jotka liittyvät [...], ja toisaalta riski, että Areva SA joutuu osallistumaan vahingonkorvaukseen, jonka konsortio joutuu mahdollisesti maksamaan TVO:lle välitystuomioistuimessa vireillä olevassa riita-asiassa.

| (278) | Areva SA:lla on käytettävissä näihin velkoihin [3–7 miljardia] euroa (38) sekä omaisuuserät [...], joiden arvo riippuu sen noin 40 prosentin osakkuudesta Nouvel Arevassa. Siemens ja TVO eivät ole huomautuksissaan ottaneet huomioon tätä osakkuutta, jonka arvo on tällä hetkellä määritetty 2 miljardiksi euroksi. Se on kuitenkin omiaan vakuuttamaan komission siitä, että Areva SA (ja sen kautta Areva NP) pystyvät hoitamaan velkansa, vaikka niitä ei kaikin osin olekaan mahdollista tällä hetkellä arvioida. Tätä päätelmää ei muuta se, ettei osakkuus ole lyhyellä aikavälillä helposti realisoitavissa, sillä tietty osa riskeistä vaikuttaisi toteutuessaan vasta vuodesta 2019 eteenpäin (39), toisin sanoen ajankohtana, jona Nouvel Arevan rakenneuudistus on päättymässä ja jona viimeksi mainitun osakkeet ovat sekä arvokkaampia että helpommin realisoitavissa kuin nyt. |
| --- | --- |

(278)

Areva SA:lla on käytettävissä näihin velkoihin [3–7 miljardia] euroa (38) sekä omaisuuserät [...], joiden arvo riippuu sen noin 40 prosentin osakkuudesta Nouvel Arevassa. Siemens ja TVO eivät ole huomautuksissaan ottaneet huomioon tätä osakkuutta, jonka arvo on tällä hetkellä määritetty 2 miljardiksi euroksi. Se on kuitenkin omiaan vakuuttamaan komission siitä, että Areva SA (ja sen kautta Areva NP) pystyvät hoitamaan velkansa, vaikka niitä ei kaikin osin olekaan mahdollista tällä hetkellä arvioida. Tätä päätelmää ei muuta se, ettei osakkuus ole lyhyellä aikavälillä helposti realisoitavissa, sillä tietty osa riskeistä vaikuttaisi toteutuessaan vasta vuodesta 2019 eteenpäin (39), toisin sanoen ajankohtana, jona Nouvel Arevan rakenneuudistus on päättymässä ja jona viimeksi mainitun osakkeet ovat sekä arvokkaampia että helpommin realisoitavissa kuin nyt.

38

39

| (279) | Komissio päättelee edellä sanotun perusteella, että vaikka varman arvion esittäminen Areva SA:n veloista on selvästi vaikeaa, perusteellisen tutkinnan aikana esiin tulleet seikat vahvistavat, että Areva SA:lla on riittävät varat velkojensa hoitamiseen, myös epäedullisessa skenaariossa, jossa OL3-hankkeesta aiheutuisi lisäkustannuksia, OL3-hankkeeseen liittyvissä eri riita-asioissa tulisi maksettavaksi vahingonkorvauksia ja tiettyjen velkojen vakuuksia jouduttaisiin käyttämään [...]. |
| --- | --- |

(279)

Komissio päättelee edellä sanotun perusteella, että vaikka varman arvion esittäminen Areva SA:n veloista on selvästi vaikeaa, perusteellisen tutkinnan aikana esiin tulleet seikat vahvistavat, että Areva SA:lla on riittävät varat velkojensa hoitamiseen, myös epäedullisessa skenaariossa, jossa OL3-hankkeesta aiheutuisi lisäkustannuksia, OL3-hankkeeseen liittyvissä eri riita-asioissa tulisi maksettavaksi vahingonkorvauksia ja tiettyjen velkojen vakuuksia jouduttaisiin käyttämään [...].

| (280) | TVO on tähän kysymykseen liittyen tuonut esiin toisentyyppisen väitteen. TVO:n mukaan komission ei pitäisi arvioida rakenneuudistusta ainoastaan taloudellisin perustein, vaan sen pitäisi varmistua siitä, että Areva NP:ssä säilytetään riittävät tekniset ja henkilöstöresurssit, sillä se on edelleen TVO:n sopimuskumppani, vaikka osa Areva NP:n aiemmasta omaisuudesta luovutetaan EDF:lle Nouvel Areva NP:n kautta. TVO:n mukaan teknisten ja henkilöstöresurssien riittämätön taso olisi Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b ja c alakohdan vastainen. |
| --- | --- |

(280)

TVO on tähän kysymykseen liittyen tuonut esiin toisentyyppisen väitteen. TVO:n mukaan komission ei pitäisi arvioida rakenneuudistusta ainoastaan taloudellisin perustein, vaan sen pitäisi varmistua siitä, että Areva NP:ssä säilytetään riittävät tekniset ja henkilöstöresurssit, sillä se on edelleen TVO:n sopimuskumppani, vaikka osa Areva NP:n aiemmasta omaisuudesta luovutetaan EDF:lle Nouvel Areva NP:n kautta. TVO:n mukaan teknisten ja henkilöstöresurssien riittämätön taso olisi Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b ja c alakohdan vastainen.

| (281) | Komissio huomauttaa, ettei sen tehtävä ole ottaa kantaa tapaan, jolla Areva-konserni teknisesti täyttää TVO:ta koskevat sopimusvelvoitteensa, koska komissio analysoi Areva-konsernin rakenneuudistusta valtiontukien valvonnan näkökulmasta. Komissio muistuttaa kuitenkin, että neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom (40), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 2014/87/Euratom (41), 6 artiklan f alakohdan mukaan luvanhaltijoiden on järjestettävä ja pidettävä yllä taloudelliset voimavarat ja henkilöstö, jolla on asianmukainen pätevyys ja toimivaltuudet ydinlaitoksen ydinturvallisuutta koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi. Saman artiklan mukaan luvanhaltijoiden on myös varmistettava, että niiden vastuulla olevilla toimeksisaajilla ja alihankkijoilla, joiden toiminta saattaa vaikuttaa ydinlaitoksen ydinturvallisuuteen, on tarvittava henkilöstö, jolla on asianmukainen pätevyys ja toimivaltuudet ydinlaitoksen ydinturvallisuutta koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi. Tämän mukaisesti Areva NP:n on pidettävä yllä tarvittavia resursseja varmistaakseen edellä lueteltujen velvoitteiden täyttymisen. Komissio on johdanto-osan 279 kappaleessa todennut, että Areva NP:llä on käytössään riittävät rahavarat. Lisäksi komissio toteaa, että [...] Areva NP:lle voidaan tarjota henkilöstöresursseja [...]. Komissio ei sitä paitsi epäile, etteikö olisi Nouvel Areva NP:n teollisten etujen mukaista saattaa OL3 täysin onnistuneesti päätökseen, sillä se osoittaisi, että yrityksellä on valmiudet myydä ja rakentaa EPR-reaktoreita. Direktiivin nojalla myönnettyihin lupiin liittyviä vastuita ei kuitenkaan voida siirtää edelleen. Komissio siis vastaa TVO:n väitteeseen muistuttamalla, että luvanhaltijan on edelleen pidettävä yllä tarvittavia henkilöstöresursseja OL3:n ydinturvallisuutta koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(281)

Komissio huomauttaa, ettei sen tehtävä ole ottaa kantaa tapaan, jolla Areva-konserni teknisesti täyttää TVO:ta koskevat sopimusvelvoitteensa, koska komissio analysoi Areva-konsernin rakenneuudistusta valtiontukien valvonnan näkökulmasta. Komissio muistuttaa kuitenkin, että neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom (40), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 2014/87/Euratom (41), 6 artiklan f alakohdan mukaan luvanhaltijoiden on järjestettävä ja pidettävä yllä taloudelliset voimavarat ja henkilöstö, jolla on asianmukainen pätevyys ja toimivaltuudet ydinlaitoksen ydinturvallisuutta koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi. Saman artiklan mukaan luvanhaltijoiden on myös varmistettava, että niiden vastuulla olevilla toimeksisaajilla ja alihankkijoilla, joiden toiminta saattaa vaikuttaa ydinlaitoksen ydinturvallisuuteen, on tarvittava henkilöstö, jolla on asianmukainen pätevyys ja toimivaltuudet ydinlaitoksen ydinturvallisuutta koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi. Tämän mukaisesti Areva NP:n on pidettävä yllä tarvittavia resursseja varmistaakseen edellä lueteltujen velvoitteiden täyttymisen. Komissio on johdanto-osan 279 kappaleessa todennut, että Areva NP:llä on käytössään riittävät rahavarat. Lisäksi komissio toteaa, että [...] Areva NP:lle voidaan tarjota henkilöstöresursseja [...]. Komissio ei sitä paitsi epäile, etteikö olisi Nouvel Areva NP:n teollisten etujen mukaista saattaa OL3 täysin onnistuneesti päätökseen, sillä se osoittaisi, että yrityksellä on valmiudet myydä ja rakentaa EPR-reaktoreita. Direktiivin nojalla myönnettyihin lupiin liittyviä vastuita ei kuitenkaan voida siirtää edelleen. Komissio siis vastaa TVO:n väitteeseen muistuttamalla, että luvanhaltijan on edelleen pidettävä yllä tarvittavia henkilöstöresursseja OL3:n ydinturvallisuutta koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi.

40

41

5.2.4   Tukitoimenpiteiden tarve ja kannustava vaikutus

Tukitoimenpiteiden tarve ja kannustava vaikutus

| (282) | Jotta valtiontuen voitaisiin katsoa olevan sekä tarpeellista että kannustavaa suuntaviivojen 53 ja 59 kohdan mukaisesti, on osoitettava, että kriisistä selviytymistä koskevilla skenaarioilla, joihin ei liity tukea, ei voitaisi saavuttaa tukitoimella tavoiteltavia yhteisen edun mukaisia tavoitteita. Tällaisia skenaarioita voivat olla i) vaihtoehtoinen rakenneuudistus, johon kuuluu nykyisen velan uudelleenjärjestely, liiketoimintojen luovutukset tai yksityinen pääomanlisäys, ii) myynti tai iii) selvitystila. |
| --- | --- |

(282)

Jotta valtiontuen voitaisiin katsoa olevan sekä tarpeellista että kannustavaa suuntaviivojen 53 ja 59 kohdan mukaisesti, on osoitettava, että kriisistä selviytymistä koskevilla skenaarioilla, joihin ei liity tukea, ei voitaisi saavuttaa tukitoimella tavoiteltavia yhteisen edun mukaisia tavoitteita. Tällaisia skenaarioita voivat olla i) vaihtoehtoinen rakenneuudistus, johon kuuluu nykyisen velan uudelleenjärjestely, liiketoimintojen luovutukset tai yksityinen pääomanlisäys, ii) myynti tai iii) selvitystila.

| (283) | Komissio vahvistaa jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä rakenneuudistuksen vaihtoehtoista skenaariota koskevan kannan:






  a) | Nykyiseen suunnitelmaan sisältyy jo merkittävä määrä liiketoimintojen luovutuksia – yli 50 prosenttia Areva-konsernin liikevaihdosta ja 30 prosenttia omaisuuseristä ennen rakenneuudistusta. Näin ollen jokainen lisäluovutus vaarantaisi Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamisen ilman, että siitä olisi mitään ilmeistä hyötyä kilpailun tai markkinoiden rakenteen kannalta, kuten tämän päätöksen 5.2.7.2 kohdassa osoitetaan. |
| --- | --- | --- |

(283)

Komissio vahvistaa jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä rakenneuudistuksen vaihtoehtoista skenaariota koskevan kannan:

a)

Nykyiseen suunnitelmaan sisältyy jo merkittävä määrä liiketoimintojen luovutuksia – yli 50 prosenttia Areva-konsernin liikevaihdosta ja 30 prosenttia omaisuuseristä ennen rakenneuudistusta. Näin ollen jokainen lisäluovutus vaarantaisi Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamisen ilman, että siitä olisi mitään ilmeistä hyötyä kilpailun tai markkinoiden rakenteen kannalta, kuten tämän päätöksen 5.2.7.2 kohdassa osoitetaan.

| b) | Yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi valmis sijoittamaan Areva-konserniin kaikkea sen tarvitsemaa pääomaa. Yksityisten sijoittajien osuudeksi ennakoidaan jo nyt 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b)

Yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi valmis sijoittamaan Areva-konserniin kaikkea sen tarvitsemaa pääomaa. Yksityisten sijoittajien osuudeksi ennakoidaan jo nyt 500 miljoonaa euroa.

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| (284) | Komissio katsoo, että yrityksen myynti tai selvitystila toisi mukanaan merkittävän riskin, että yhteisen edun mukaiset tavoitteet, varsinkin Euratomin perustamissopimuksessa tarkoitetut ydinenergia-alan toimitusvarmuuden ja toimitusten jatkuvuuden tavoitteet jäisivät saavuttamatta. |
| --- | --- |

(284)

Komissio katsoo, että yrityksen myynti tai selvitystila toisi mukanaan merkittävän riskin, että yhteisen edun mukaiset tavoitteet, varsinkin Euratomin perustamissopimuksessa tarkoitetut ydinenergia-alan toimitusvarmuuden ja toimitusten jatkuvuuden tavoitteet jäisivät saavuttamatta.

| (285) | Ensinnäkin Areva-konsernin tällä hetkellä harjoittamien toimien jatkuvuus vaarantuisi, koska uuden toiminnanharjoittajan hallinnolliset lupamenettelyt aiheuttavat ydinenergia-alalla viipeitä (42). Jokainen ydinenergia-alan toiminnanharjoittajan muutos edellyttää ydinturvallisuudesta vastaavien ministerien ASN:n lausunnon perusteella antamaa lupaa. Menettelyn tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että uudella toiminnanharjoittajalla on i) riittävä tekninen kapasiteetti, jotta liiketoiminnan harjoittaminen voidaan varmistaa varmalla ja kestävällä tavalla (kiinteän ydinlaitoksen hoitamisen edellyttämät tekniset resurssit, organisaatio, käyttöönotto ja kokemus) ja ii) tarvittavat rahavarat. Menettely on pitkä ja monimutkainen, koska siihen sisältyvät ASN:n tutkinta, toimivaltaisten ministerien suorittama tarkastelu sekä menettely, jossa laaditaan ja hyväksytään pääministerin ja ydinturvallisuudesta vastaavien ministerien antama asetus. Hakemuksen tutkinta-ajaksi on sääntelyssä vahvistettu kolme vuotta (43). Lupa saa lainvoiman, vasta kun ASN on voinut todeta, että toiminnanharjoittaja täyttää ympäristölain (code de l'environnement) edellytyksen perustaa rahasto elinkaaren lopun varauksia varten. Selvitystila, johon liittyisi Areva-konsernin omaisuuserien myyminen pala palalta, aiheuttaisi siten riskin, että tiettyjä unionin ydinpolttoaineiden toimitusten jatkuvuuden ja varmuuden kannalta välttämättömiä toimintoja ei voitaisi tietyllä ajanjaksolla hoitaa. Se olisi vastoin yhteisen edun mukaisia tavoitteita, joita tutkittavalla tuella tavoitellaan. |
| --- | --- |

(285)

Ensinnäkin Areva-konsernin tällä hetkellä harjoittamien toimien jatkuvuus vaarantuisi, koska uuden toiminnanharjoittajan hallinnolliset lupamenettelyt aiheuttavat ydinenergia-alalla viipeitä (42). Jokainen ydinenergia-alan toiminnanharjoittajan muutos edellyttää ydinturvallisuudesta vastaavien ministerien ASN:n lausunnon perusteella antamaa lupaa. Menettelyn tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että uudella toiminnanharjoittajalla on i) riittävä tekninen kapasiteetti, jotta liiketoiminnan harjoittaminen voidaan varmistaa varmalla ja kestävällä tavalla (kiinteän ydinlaitoksen hoitamisen edellyttämät tekniset resurssit, organisaatio, käyttöönotto ja kokemus) ja ii) tarvittavat rahavarat. Menettely on pitkä ja monimutkainen, koska siihen sisältyvät ASN:n tutkinta, toimivaltaisten ministerien suorittama tarkastelu sekä menettely, jossa laaditaan ja hyväksytään pääministerin ja ydinturvallisuudesta vastaavien ministerien antama asetus. Hakemuksen tutkinta-ajaksi on sääntelyssä vahvistettu kolme vuotta (43). Lupa saa lainvoiman, vasta kun ASN on voinut todeta, että toiminnanharjoittaja täyttää ympäristölain (code de l'environnement) edellytyksen perustaa rahasto elinkaaren lopun varauksia varten. Selvitystila, johon liittyisi Areva-konsernin omaisuuserien myyminen pala palalta, aiheuttaisi siten riskin, että tiettyjä unionin ydinpolttoaineiden toimitusten jatkuvuuden ja varmuuden kannalta välttämättömiä toimintoja ei voitaisi tietyllä ajanjaksolla hoitaa. Se olisi vastoin yhteisen edun mukaisia tavoitteita, joita tutkittavalla tuella tavoitellaan.

42

43

| (286) | Toiseksi eräät polttoainekiertoon liittyvistä Nouvel Arevan liiketoiminnoista ovat vähemmän kannattavia kuin toiset. [...] on erityisen kannattavaa, ja se edistää Ranskan viranomaisten ennusteiden mukaan sitä, että Nouvel Arevan käyttökate on vuonna 2020 [...] prosenttia. Sitä vastoin [...] on erikseen tarkasteltuna vähemmän kannattavaa. Siinä tapauksessa, että selvitystila päättyisi tiettyjen omaisuuserien myyntiin, on mahdollista, että ainoastaan tietyt kannattavat omaisuuserät (kuten [...]) menevät kaupaksi, kun taas toiset liiketoiminnat, jotka kuitenkin ovat olennaisen tärkeitä halkeamiskelpoisten aineiden toimitusvarmuudelle unionissa, jäävät sivuun, [...]. |
| --- | --- |

(286)

Toiseksi eräät polttoainekiertoon liittyvistä Nouvel Arevan liiketoiminnoista ovat vähemmän kannattavia kuin toiset. [...] on erityisen kannattavaa, ja se edistää Ranskan viranomaisten ennusteiden mukaan sitä, että Nouvel Arevan käyttökate on vuonna 2020 [...] prosenttia. Sitä vastoin [...] on erikseen tarkasteltuna vähemmän kannattavaa. Siinä tapauksessa, että selvitystila päättyisi tiettyjen omaisuuserien myyntiin, on mahdollista, että ainoastaan tietyt kannattavat omaisuuserät (kuten [...]) menevät kaupaksi, kun taas toiset liiketoiminnat, jotka kuitenkin ovat olennaisen tärkeitä halkeamiskelpoisten aineiden toimitusvarmuudelle unionissa, jäävät sivuun, [...].

5.2.5   Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

| (287) | Areva-konsernin nettovelkaantumisen ja käyttökatteen suhde 31 päivänä joulukuuta 2014 oli 8,2 (44), eli Areva-konserni on ylivelkaantunut, eivätkä käynnissä olevat erittäin johdonmukaiset liiketoimintojen luovutukset pysty yksin ratkaisemaan tätä ongelmaa. Vaikka luovutukset koskevat lähes 50:tä prosenttia Areva-konsernin liikevaihdosta, ne tuottavat tosiasiassa vain [1–5 miljardista] [2–6 miljardiin] (45) euroa, kun kokonaisrahoitustarve on vähintään [8–9 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

(287)

Areva-konsernin nettovelkaantumisen ja käyttökatteen suhde 31 päivänä joulukuuta 2014 oli 8,2 (44), eli Areva-konserni on ylivelkaantunut, eivätkä käynnissä olevat erittäin johdonmukaiset liiketoimintojen luovutukset pysty yksin ratkaisemaan tätä ongelmaa. Vaikka luovutukset koskevat lähes 50:tä prosenttia Areva-konsernin liikevaihdosta, ne tuottavat tosiasiassa vain [1–5 miljardista] [2–6 miljardiin] (45) euroa, kun kokonaisrahoitustarve on vähintään [8–9 miljardia] euroa.

44

45

| (288) | Näin ollen Areva ei pysty ratkaisemaan ongelmiaan ottamalla lisää velkaa, ja komissio katsoo, että pääomanlisäys on asianmukaisin tukitoimenpide, jolla Areva-konsernin vaikeudet voidaan ratkaista ja sen taloudellinen elinkelpoisuus palauttaa. |
| --- | --- |

(288)

Näin ollen Areva ei pysty ratkaisemaan ongelmiaan ottamalla lisää velkaa, ja komissio katsoo, että pääomanlisäys on asianmukaisin tukitoimenpide, jolla Areva-konsernin vaikeudet voidaan ratkaista ja sen taloudellinen elinkelpoisuus palauttaa.

5.2.6   Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| (289) | Rakenneuudistustuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos sillä täydennetään yrityksen omaa, yleensä vähintään 50 prosentin rahoitusosuutta rakenneuudistuskustannuksista ja jos kulut on jaettu asianmukaisesti muun muassa toimenpitein, joiden tarkoituksena on vähentää moraalikadon vaaraa. |
| --- | --- |

(289)

Rakenneuudistustuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos sillä täydennetään yrityksen omaa, yleensä vähintään 50 prosentin rahoitusosuutta rakenneuudistuskustannuksista ja jos kulut on jaettu asianmukaisesti muun muassa toimenpitein, joiden tarkoituksena on vähentää moraalikadon vaaraa.

5.2.6.1   Asianmukainen vastuunjako

Asianmukainen vastuunjako

| (290) | Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kirjanpidossa oli tehty tappiovarauksia ja merkittäviä alaskirjauksia. Koska valtio on suoraan tai välillisesti Areva-konsernin perinteinen ja enemmistöosakas, olennainen osa aiemmista tappioista lankeaa ensisijaisesti sen katettavaksi. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei nykyisellä Areva-konsernilla ole huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia, joten suuntaviivojen 66 kohdassa esitettyä vastuunjaon periaatetta noudatetaan. |
| --- | --- |

(290)

Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kirjanpidossa oli tehty tappiovarauksia ja merkittäviä alaskirjauksia. Koska valtio on suoraan tai välillisesti Areva-konsernin perinteinen ja enemmistöosakas, olennainen osa aiemmista tappioista lankeaa ensisijaisesti sen katettavaksi. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei nykyisellä Areva-konsernilla ole huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia, joten suuntaviivojen 66 kohdassa esitettyä vastuunjaon periaatetta noudatetaan.

| (291) | Komissio totesi myös, että yrityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmää oli uudistettu siirtymällä hallintoneuvostoon perustuvasta rakenteesta hallitukseen perustuvaan rakenteeseen, jotta strategiset päätökset olisivat paremmin osakkeenomistajien valvonnassa. |
| --- | --- |

(291)

Komissio totesi myös, että yrityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmää oli uudistettu siirtymällä hallintoneuvostoon perustuvasta rakenteesta hallitukseen perustuvaan rakenteeseen, jotta strategiset päätökset olisivat paremmin osakkeenomistajien valvonnassa.

| (292) | Komissio asetti sitä vastoin kyseenalaiseksi vähemmistöosakkaiden kohtelun (46). Ranskan viranomaisten huomautusten perusteella vaikuttaa siltä, että tämä epäilys voidaan poistaa. Koska AMF velvoittaa valtion tekemään julkisen takaisinostotarjouksen, jonka hinta lasketaan monikriteerisellä arvonmääritysmenetelmällä, Areva-konsernin huonontunut tilanne näkyy väistämättä kyseisessä hinnassa, mikä takaa, ettei tuella perusteettomasti suojella vähemmistöosakkaiden asemaa. |
| --- | --- |

(292)

Komissio asetti sitä vastoin kyseenalaiseksi vähemmistöosakkaiden kohtelun (46). Ranskan viranomaisten huomautusten perusteella vaikuttaa siltä, että tämä epäilys voidaan poistaa. Koska AMF velvoittaa valtion tekemään julkisen takaisinostotarjouksen, jonka hinta lasketaan monikriteerisellä arvonmääritysmenetelmällä, Areva-konsernin huonontunut tilanne näkyy väistämättä kyseisessä hinnassa, mikä takaa, ettei tuella perusteettomasti suojella vähemmistöosakkaiden asemaa.

46

5.2.6.2   Oma rahoitusosuus

Oma rahoitusosuus

| (293) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 18 päivänä joulukuuta 2016 ajantasaistetun taulukon Areva-konsernin rakenneuudistuksen kustannuksista ja rahoituslähteistä (taulukko nro 3).

  Taulukko nro 3


  Arevan rakenneuudistussuunnitelman rahoituslähteet










  Valtiontuki | Omat rahoitusosuudet |
| --- | --- | --- |
| Luonne | Määrä (miljardia euroa) | Luonne | Määrä (miljardia euroa) |
| Merkintäosuus Areva SA:n pääomanlisäyksessä | 2,00 | Oma rahoitusosuus | Nouvel Areva NP:n myynti | 2,50 |
| Merkintäosuus Nouvel Arevan pääomanlisäyksessä | 2,50 | Canberran myynti | [0–1] |
| | Areva TA:n myynti | [0–1] |
| Muut liiketoimintojen luovutukset | [0–1] |
| Omat rahoitusosuudet | [0–1] |
| Ulkopuolinen rahoitusosuus | Ulkopuolisten osallistuminen Nouvel Arevan pääomanlisäykseen | 0,50 |
| YHTEENSÄ | 4,50 | YHTEENSÄ | [3–7] |
| Rakenneuudistuksen kustannukset: noin [8–9] |

(293)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 18 päivänä joulukuuta 2016 ajantasaistetun taulukon Areva-konsernin rakenneuudistuksen kustannuksista ja rahoituslähteistä (taulukko nro 3).

Taulukko nro 3

Taulukko nro 3

Arevan rakenneuudistussuunnitelman rahoituslähteet

Arevan rakenneuudistussuunnitelman rahoituslähteet

Valtiontuki

Omat rahoitusosuudet

Luonne

Määrä (miljardia euroa)

Luonne

Määrä (miljardia euroa)

Merkintäosuus Areva SA:n pääomanlisäyksessä

2,00

Oma rahoitusosuus

Oma rahoitusosuus

Nouvel Areva NP:n myynti

2,50

Merkintäosuus Nouvel Arevan pääomanlisäyksessä

2,50

Canberran myynti

[0–1]

Areva TA:n myynti

[0–1]

Muut liiketoimintojen luovutukset

[0–1]

Omat rahoitusosuudet

[0–1]

Ulkopuolinen rahoitusosuus

Ulkopuolinen rahoitusosuus

Ulkopuolisten osallistuminen Nouvel Arevan pääomanlisäykseen

0,50

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

4,50

4,50

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

[3–7]

[3–7]

Rakenneuudistuksen kustannukset: noin [8–9]

| (294) | Ranskan viranomaisten 30 päivänä marraskuuta 2016 toimittamien Areva-konsernin viimeisimpien arvioiden mukaan tuotanto- ja rahoitusrakenteen uudistuksen kustannukset ovat yhteensä noin [8–9] miljardia euroa. Kustannuserittely esitetään taulukossa nro 4.

  Taulukko nro 4


  Arevan rakenneuudistuksen kustannukset








  Rakenneuudistuksen kustannukset |
| --- | --- |
| milj. euroa | Yhteensä vuosina 2015–2019 |
| 1.   Rahoitusrakenteen uudistus |
| Korot | (...) |
| Nykyisen velan takaisinmaksu | (...) |
| Rahoitusrakenteen uudistus yhteensä (A) | (...) |
| 2.   Tuotantorakenteen uudistus |
| 2.1   Liiketoiminnan rahavirtaan sisältyvät |
| Henkilöstön uudelleenjärjestely | (...) |
| Tuotannonmenetykset | (...) |
| Eriyttämiskustannukset | (...) |
| (...) | (...) |
| Epävarmuustekijät ja riskit | (...) |
| Liiketoiminnan rahavirta yhteensä (B) | (...) |
| 2.2   Muun toiminnan rahavirtaan sisältyvät |
| SET:hen ja Eurodifiin liittyvät kustannukset | (...) |
| (...) | (...) |
| CIGEO | (...) |
| Liiketoimintasiirron aiheuttamat lisäkustannukset | (...) |
| Muun toiminnan rahavirta yhteensä (C) | (...) |
| Tuotantorakenteen uudistus yhteensä (D) = (B) + (C) | (...) |
| Kaikki yhteensä (A) + (D) | [8–9] |

(294)

Ranskan viranomaisten 30 päivänä marraskuuta 2016 toimittamien Areva-konsernin viimeisimpien arvioiden mukaan tuotanto- ja rahoitusrakenteen uudistuksen kustannukset ovat yhteensä noin [8–9] miljardia euroa. Kustannuserittely esitetään taulukossa nro 4.

Taulukko nro 4

Taulukko nro 4

Arevan rakenneuudistuksen kustannukset

Arevan rakenneuudistuksen kustannukset

Rakenneuudistuksen kustannukset

Rakenneuudistuksen kustannukset

milj. euroa

Yhteensä vuosina 2015–2019

1.   Rahoitusrakenteen uudistus

Rahoitusrakenteen uudistus

Korot

(...)

Nykyisen velan takaisinmaksu

(...)

Rahoitusrakenteen uudistus yhteensä (A)

(...)

2.   Tuotantorakenteen uudistus

Tuotantorakenteen uudistus

2.1   Liiketoiminnan rahavirtaan sisältyvät

Liiketoiminnan rahavirtaan sisältyvät

Henkilöstön uudelleenjärjestely

(...)

Tuotannonmenetykset

(...)

Eriyttämiskustannukset

(...)

(...)

(...)

Epävarmuustekijät ja riskit

(...)

Liiketoiminnan rahavirta yhteensä (B)

(...)

2.2   Muun toiminnan rahavirtaan sisältyvät

Muun toiminnan rahavirtaan sisältyvät

SET:hen ja Eurodifiin liittyvät kustannukset

(...)

(...)

(...)

CIGEO

(...)

Liiketoimintasiirron aiheuttamat lisäkustannukset

(...)

Muun toiminnan rahavirta yhteensä (C)

(...)

Tuotantorakenteen uudistus yhteensä (D) = (B) + (C)

Tuotantorakenteen uudistus yhteensä (D) = (B) + (C)

(...)

(...)

Kaikki yhteensä (A) + (D)

Kaikki yhteensä (A) + (D)

[8–9]

[8–9]

| (295) | Tuotantorakenteen uudistuksen kustannuksiin sisältyy useita liiketoiminnan ja muun toiminnan rahavirran sisällä määritettyjä kustannuseriä. |
| --- | --- |

(295)

Tuotantorakenteen uudistuksen kustannuksiin sisältyy useita liiketoiminnan ja muun toiminnan rahavirran sisällä määritettyjä kustannuseriä.

| (296) | Liiketoiminnan rahavirrassa on ensinnäkin määritetty seuraavat kustannukset:






  a) | Henkilöstön uudelleenjärjestelyn kustannukset sekä tuotantorakenteen uudelleenjärjestelyyn ja tuotannonmenetyksiin liittyvät kustannukset ovat [...] euroa ja sisältävät henkilöstön uudelleenjärjestelyn (kuten ero- ja irtisanomispakettien yhteydessä toteutettavien tuki- ja kannustintoimenpiteiden) kustannukset ja tuotantorakenteen uudelleenjärjestelyn (kuten tuotantopaikkojen rationalisoinnin ja sulkemisen) kustannukset sekä tuotannonmenetykset, jotka liittyvät uudelleenjärjestelyn yhteydessä mahdollisesti esiintyviin lakkoihin. |
| --- | --- | --- |

(296)

Liiketoiminnan rahavirrassa on ensinnäkin määritetty seuraavat kustannukset:

a)

Henkilöstön uudelleenjärjestelyn kustannukset sekä tuotantorakenteen uudelleenjärjestelyyn ja tuotannonmenetyksiin liittyvät kustannukset ovat [...] euroa ja sisältävät henkilöstön uudelleenjärjestelyn (kuten ero- ja irtisanomispakettien yhteydessä toteutettavien tuki- ja kannustintoimenpiteiden) kustannukset ja tuotantorakenteen uudelleenjärjestelyn (kuten tuotantopaikkojen rationalisoinnin ja sulkemisen) kustannukset sekä tuotannonmenetykset, jotka liittyvät uudelleenjärjestelyn yhteydessä mahdollisesti esiintyviin lakkoihin.

| b) | Nouvel Areva NP:n myynnin toteutuksen edellyttämät eriyttämiskustannukset ovat yhteensä [...] euroa rakenneuudistusjaksolla. |
| --- | --- |

b)

Nouvel Areva NP:n myynnin toteutuksen edellyttämät eriyttämiskustannukset ovat yhteensä [...] euroa rakenneuudistusjaksolla.

| c) | OL3-hankkeeseen liittyvät kustannukset ovat rakenneuudistusjaksolla noin [0–2 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

c)

OL3-hankkeeseen liittyvät kustannukset ovat rakenneuudistusjaksolla noin [0–2 miljardia] euroa.

| d) | Rakenneuudistukseen liittyvien odottamattomien riskien kustannukset ovat [...] euroa. |
| --- | --- |

d)

Rakenneuudistukseen liittyvien odottamattomien riskien kustannukset ovat [...] euroa.

| (297) | Lisäksi muun toiminnan rahavirrassa on määritetty seuraavat kustannukset:






  a) | [...] johtuvat verokustannukset. |
| --- | --- | --- |

(297)

Lisäksi muun toiminnan rahavirrassa on määritetty seuraavat kustannukset:

a)

[...] johtuvat verokustannukset.

| b) | [...] SET ja Eurodif (47), [...]. |
| --- | --- |

b)

[...] SET ja Eurodif (47), [...].

47

| c) | Ekologiasta, kestävästä kehityksestä ja energia-asioista vastaava ministeri on tehnyt CIGEO-hankkeen arvioitujen kustannusten korottamista koskevan päätöksen, minkä vuoksi tarvittavat lisävaraukset ovat [...] euroa. |
| --- | --- |

c)

Ekologiasta, kestävästä kehityksestä ja energia-asioista vastaava ministeri on tehnyt CIGEO-hankkeen arvioitujen kustannusten korottamista koskevan päätöksen, minkä vuoksi tarvittavat lisävaraukset ovat [...] euroa.

| d) | Liiketoimintasiirtoon liittyvät kustannukset ovat arviolta [...] euroa. |
| --- | --- |

d)

Liiketoimintasiirtoon liittyvät kustannukset ovat arviolta [...] euroa.

| (298) | Areva-konsernin tuotantorakenteen uudistuksen kustannukset ovat siis yhteensä noin [0–5 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

(298)

Areva-konsernin tuotantorakenteen uudistuksen kustannukset ovat siis yhteensä noin [0–5 miljardia] euroa.

| (299) | Rahoitusrakenteen uudistuksessa otetaan huomioon erityisesti takaisin maksettavan velan määrä, jotta voidaan varmistaa vaikeuksissa olevan yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen. |
| --- | --- |

(299)

Rahoitusrakenteen uudistuksessa otetaan huomioon erityisesti takaisin maksettavan velan määrä, jotta voidaan varmistaa vaikeuksissa olevan yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen.

| (300) | Takaisin maksettavan velan määrä on rakenneuudistusjaksolla 3,4 miljardia euroa, mihin on lisättävä [0–5 miljardia] euroa velan kustannuksia, eli kustannukset ovat yhteensä [0–5 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

(300)

Takaisin maksettavan velan määrä on rakenneuudistusjaksolla 3,4 miljardia euroa, mihin on lisättävä [0–5 miljardia] euroa velan kustannuksia, eli kustannukset ovat yhteensä [0–5 miljardia] euroa.

| (301) | Komissio toteaa, että kaikki taulukossa nro 4 olevat kustannustekijät liittyvät meneillään olevaan rakenneuudistukseen. Koska tällaisia kustannuksia aiheuttavat toimet ovat olennainen osa rakenneuudistusohjelmaa, Areva-konsernin on ehdottomasti kyettävä rahoittamaan ne voidakseen palauttaa elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

(301)

Komissio toteaa, että kaikki taulukossa nro 4 olevat kustannustekijät liittyvät meneillään olevaan rakenneuudistukseen. Koska tällaisia kustannuksia aiheuttavat toimet ovat olennainen osa rakenneuudistusohjelmaa, Areva-konsernin on ehdottomasti kyettävä rahoittamaan ne voidakseen palauttaa elinkelpoisuutensa.

| (302) | Komissio huomauttaa kuitenkin, samoin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksen ([8–9 miljardia] euroa) ja Areva-konsernin rakenneuudistuksen yhteenlasketun rahoituksen ([9–11 miljardia] euroa) välisestä erosta. |
| --- | --- |

(302)

Komissio huomauttaa kuitenkin, samoin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksen ([8–9 miljardia] euroa) ja Areva-konsernin rakenneuudistuksen yhteenlasketun rahoituksen ([9–11 miljardia] euroa) välisestä erosta.

| (303) | Tähän toteamukseen liittyvä, mahdollista liiallista likviditeettiä koskeva epäily voidaan kuitenkin poistaa seuraavilla kolmella argumentilla. Suuntaviivoissa ei ensinnäkään aseteta matemaattista suhdetta rakenneuudistuksen kustannusten ja tuen kokonaismäärän sekä omien varojen välille. Komissio on aiemminkin hyväksynyt, että rakenneuudistuksen kustannukset ylittävät oman rahoitusosuuden, eikä se ole pitänyt tätä merkkinä siitä, ettei tukea ole rajattu minimiin (48). Toinen argumentti koskee tilannetta, jossa epäedullinen skenaario toteutuisi Nouvel Arevan tasolla, mikä johtaisi jälleenrahoitustarpeeseen esimerkiksi johdanto-osan 242 ja 243 kappaleessa esitetyin edellytyksin. Näennäisesti liiallinen likviditeetti olisi tällöin välttämätön Areva-konsernin rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ja konsernin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Kolmanneksi Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, ettei Areva SA:lla ole muuta taloudellista toimintaa kuin hoitaa ne velat, jotka sille jää rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Areva SA:lle myönnettyjä varoja voidaan siis käyttää vain kyseisten velkojen suorittamiseen. Kun velat on hoidettu, Areva SA voidaan asettaa selvitystilaan. Selvitystilan yhteydessä todettava liiallinen likviditeetti, joka tällöin sisältyy varallisuuteen, luovutetaan takaisin Areva SA:n osakkaille selvitystilaa koskevan Ranskan kauppaoikeuden mukaisesti. Areva SA on kuitenkin tällöin vain julkisten osakkaiden omistuksessa johdanto-osan 292 kappaleessa kuvatun vähemmistöosakkaiden omistusosuuksien takaisinostotoimenpiteen jälkeen. |
| --- | --- |

(303)

Tähän toteamukseen liittyvä, mahdollista liiallista likviditeettiä koskeva epäily voidaan kuitenkin poistaa seuraavilla kolmella argumentilla. Suuntaviivoissa ei ensinnäkään aseteta matemaattista suhdetta rakenneuudistuksen kustannusten ja tuen kokonaismäärän sekä omien varojen välille. Komissio on aiemminkin hyväksynyt, että rakenneuudistuksen kustannukset ylittävät oman rahoitusosuuden, eikä se ole pitänyt tätä merkkinä siitä, ettei tukea ole rajattu minimiin (48). Toinen argumentti koskee tilannetta, jossa epäedullinen skenaario toteutuisi Nouvel Arevan tasolla, mikä johtaisi jälleenrahoitustarpeeseen esimerkiksi johdanto-osan 242 ja 243 kappaleessa esitetyin edellytyksin. Näennäisesti liiallinen likviditeetti olisi tällöin välttämätön Areva-konsernin rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ja konsernin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Kolmanneksi Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, ettei Areva SA:lla ole muuta taloudellista toimintaa kuin hoitaa ne velat, jotka sille jää rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Areva SA:lle myönnettyjä varoja voidaan siis käyttää vain kyseisten velkojen suorittamiseen. Kun velat on hoidettu, Areva SA voidaan asettaa selvitystilaan. Selvitystilan yhteydessä todettava liiallinen likviditeetti, joka tällöin sisältyy varallisuuteen, luovutetaan takaisin Areva SA:n osakkaille selvitystilaa koskevan Ranskan kauppaoikeuden mukaisesti. Areva SA on kuitenkin tällöin vain julkisten osakkaiden omistuksessa johdanto-osan 292 kappaleessa kuvatun vähemmistöosakkaiden omistusosuuksien takaisinostotoimenpiteen jälkeen.

48

| (304) | Komissio toteaa myös, että Areva-konserni ottaa käyttöön [3–7 miljardin] euron omarahoitusosuuden. Komissio voi käsiteltävässä asiassa pitää suuntaviivojen 64 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittävänä omaa rahoitusosuutta, joka on vähintään [4–4,5 miljardia] euroa eli 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Koska Ranskan viranomaisten ilmoittama määrä on suurempi, komissio vahvistaa tämän kriteerin täyttyvän. |
| --- | --- |

(304)

Komissio toteaa myös, että Areva-konserni ottaa käyttöön [3–7 miljardin] euron omarahoitusosuuden. Komissio voi käsiteltävässä asiassa pitää suuntaviivojen 64 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittävänä omaa rahoitusosuutta, joka on vähintään [4–4,5 miljardia] euroa eli 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Koska Ranskan viranomaisten ilmoittama määrä on suurempi, komissio vahvistaa tämän kriteerin täyttyvän.

| (305) | Vielä on osoitettava, i) että tällainen oma rahoitusosuus on verrattavissa myönnettyyn tukeen – mikä tarkoittaa tässä tapauksessa myönteistä vaikutusta yrityksen likviditeetin ohella sen vakavaraisuuteen – ja ii) että oma rahoitusosuus on suuntaviivojen 63 kohdan mukaisesti todellinen ja konkreettinen. |
| --- | --- |

(305)

Vielä on osoitettava, i) että tällainen oma rahoitusosuus on verrattavissa myönnettyyn tukeen – mikä tarkoittaa tässä tapauksessa myönteistä vaikutusta yrityksen likviditeetin ohella sen vakavaraisuuteen – ja ii) että oma rahoitusosuus on suuntaviivojen 63 kohdan mukaisesti todellinen ja konkreettinen.

| (306) | Ranskan viranomaisten esittämä oma rahoitusosuus on peräisin kolmesta eri rahoituslähteestä: omaisuuserien ja tytäryhtiöiden myynnistä, pääomanlisäyksistä, sisäisestä rahoituksesta (joka koostuu lähinnä Areva-konsernin käteisvarojen vähimmäistason alentamisesta rakenneuudistuksen yhteydessä). Näiden oman rahoitusosuuden lähteiden pääasiallisena vaikutuksena on parantaa Areva-konsernin vakavaraisuutta suuntaviivojen 62 kohdassa esitetyn vaatimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(306)

Ranskan viranomaisten esittämä oma rahoitusosuus on peräisin kolmesta eri rahoituslähteestä: omaisuuserien ja tytäryhtiöiden myynnistä, pääomanlisäyksistä, sisäisestä rahoituksesta (joka koostuu lähinnä Areva-konsernin käteisvarojen vähimmäistason alentamisesta rakenneuudistuksen yhteydessä). Näiden oman rahoitusosuuden lähteiden pääasiallisena vaikutuksena on parantaa Areva-konsernin vakavaraisuutta suuntaviivojen 62 kohdassa esitetyn vaatimuksen mukaisesti.

| (307) | Se, ovatko ne todellisia ja konkreettisia, on sitä vastoin kyseenalaista. |
| --- | --- |

(307)

Se, ovatko ne todellisia ja konkreettisia, on sitä vastoin kyseenalaista.

| (308) | Komissio katsoo, että omaisuuserän tai tytäryhtiön myynti voidaan ottaa lukuun todellisena ja konkreettisena omana rahoitusosuutena sillä edellytyksellä, että se on jo toteutettu rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä tai, ellei sitä ole vielä toteutettu, sillä edellytyksellä, ettei sen toteutukselle ole vakavia esteitä ennen rakenneuudistusjakson päättymistä. |
| --- | --- |

(308)

Komissio katsoo, että omaisuuserän tai tytäryhtiön myynti voidaan ottaa lukuun todellisena ja konkreettisena omana rahoitusosuutena sillä edellytyksellä, että se on jo toteutettu rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä tai, ellei sitä ole vielä toteutettu, sillä edellytyksellä, ettei sen toteutukselle ole vakavia esteitä ennen rakenneuudistusjakson päättymistä.

| (309) | Johdanto-osan 127–131 kappaleessa Canberran, Areva TA:n, Eltan ja Adwenin myynnistä lyhyesti esitettyjen tietojen perusteella komissio voi katsoa, että myynnit ovat riittävän varmoja ja että ne ovat siten olennainen osa Areva-konsernin omaa rahoitusosuutta rakenneuudistuksessa. Kyseisistä liiketoiminnan luovutuksista saatavat varat ovat [0–2 miljardia] euroa. |
| --- | --- |

(309)

Johdanto-osan 127–131 kappaleessa Canberran, Areva TA:n, Eltan ja Adwenin myynnistä lyhyesti esitettyjen tietojen perusteella komissio voi katsoa, että myynnit ovat riittävän varmoja ja että ne ovat siten olennainen osa Areva-konsernin omaa rahoitusosuutta rakenneuudistuksessa. Kyseisistä liiketoiminnan luovutuksista saatavat varat ovat [0–2 miljardia] euroa.

| (310) | Nouvel Areva NP:n myynti on sen sijaan vielä epävarma. |
| --- | --- |

(310)

Nouvel Areva NP:n myynti on sen sijaan vielä epävarma.

| (311) | TVO:n mahdollinen vastustus ei todennäköisesti vaaranna myyntiä, vaikka johdanto-osan 20 kappaleessa mainitut neuvottelut epäonnistuivat. Hyväksytyssä rakenneuudistussuunnitelmassa on komission mielestä turvattu oikein TVO:n edut ja erityisesti Areva-konsernin mahdollisuus täyttää tulevat sitoumuksensa. Toisaalta TVO ei ole ilmoittanut komissiolle mahdollisesta aikomuksestaan estää Nouvel Areva NP:n myynti tai viivästyttää sitä. |
| --- | --- |

(311)

TVO:n mahdollinen vastustus ei todennäköisesti vaaranna myyntiä, vaikka johdanto-osan 20 kappaleessa mainitut neuvottelut epäonnistuivat. Hyväksytyssä rakenneuudistussuunnitelmassa on komission mielestä turvattu oikein TVO:n edut ja erityisesti Areva-konsernin mahdollisuus täyttää tulevat sitoumuksensa. Toisaalta TVO ei ole ilmoittanut komissiolle mahdollisesta aikomuksestaan estää Nouvel Areva NP:n myynti tai viivästyttää sitä.

| (312) | Johdanto-osan 31 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on kuitenkin jo todettu, että Nouvel Areva NP:n myyntiin kohdistuu edelleen joitakin lykkääviä ehtoja, joista osa muodostaa liiketoimen toteutumisen kannalta objektiivisen riskin. |
| --- | --- |

(312)

Johdanto-osan 31 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on kuitenkin jo todettu, että Nouvel Areva NP:n myyntiin kohdistuu edelleen joitakin lykkääviä ehtoja, joista osa muodostaa liiketoimen toteutumisen kannalta objektiivisen riskin.

| (313) | Myynnin ehtona on varsinkin se, että ASN antaa päätelmät Flamanville 3:n paineastiassa ilmennyttä hiilen segregoitumisongelmaa koskevan lujuusanalyysiohjelman tuloksista ja että päätelmissä vahvistetaan, ettei paineastiassa ole poikkeamia, jotka lisäävät huomattavasti hankkeen kustannuksia tai viivästävät merkittävästi sen toteutusta. Päätelmät on määrä antaa vuoden 2017 alkupuoliskon lopulla. |
| --- | --- |

(313)

Myynnin ehtona on varsinkin se, että ASN antaa päätelmät Flamanville 3:n paineastiassa ilmennyttä hiilen segregoitumisongelmaa koskevan lujuusanalyysiohjelman tuloksista ja että päätelmissä vahvistetaan, ettei paineastiassa ole poikkeamia, jotka lisäävät huomattavasti hankkeen kustannuksia tai viivästävät merkittävästi sen toteutusta. Päätelmät on määrä antaa vuoden 2017 alkupuoliskon lopulla.

| (314) | Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaikki lujuusanalyysiohjelman mukaiset testit oli tehty, eikä niissä ollut EDF:n ja Areva-konsernin tietojen mukaan tullut esiin vaatimustenvastaisuuksia, jotka osoittaisivat, että paineastia on käyttöön soveltumaton. Näin ollen Areva-konserni ja EDF odottavat lujuusanalyysiohjelmasta myönteistä tulosta ja luottavat siihen, että paineastia voidaan määräajassa todeta ASN:n vaatimusten mukaiseksi. |
| --- | --- |

(314)

Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaikki lujuusanalyysiohjelman mukaiset testit oli tehty, eikä niissä ollut EDF:n ja Areva-konsernin tietojen mukaan tullut esiin vaatimustenvastaisuuksia, jotka osoittaisivat, että paineastia on käyttöön soveltumaton. Näin ollen Areva-konserni ja EDF odottavat lujuusanalyysiohjelmasta myönteistä tulosta ja luottavat siihen, että paineastia voidaan määräajassa todeta ASN:n vaatimusten mukaiseksi.

| (315) | Komissio panee merkille Areva-konsernin ja EDF:n esittämän mielipiteen mutta katsoo, ettei kauppa ole riittävän varma niin kauan kuin ASN, joka on riippumaton viranomainen ja arvioi itsenäisesti testien tulokset, ei ole antanut päätelmiään lujuusanalyysiohjelman tuloksista. Komissio huomauttaa Ranskan viranomaisten olevan velvollisia takaamaan, että ASN:n riippumattomuus sen valvontaan liittyvässä päätöksenteossa on tosiasiallisesti suojattu asiattomalta vaikutukselta, kuten edellytetään ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta annetussa direktiivissä 2009/71/Euratom, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/87/Euratom. Lisäksi [...]. Se koskee nimittäin jo ilmi tullutta riskiä, jonka [...]. Tämän riskin arviointi on erittäin hankalaa, koska sen toteutuminen riippuu päätelmistä, jotka riippumaton viranomainen antaa ydinturvallisuutta koskevasta hyvin teknisestä aiheesta. Näistä syistä komission on odotettava, että kyseinen riski poistetaan, ennen kuin se voi pitää Nouvel Areva NP:n myyntiä todellisen ja konkreettisen oman rahoitusosuuden lähteenä. |
| --- | --- |

(315)

Komissio panee merkille Areva-konsernin ja EDF:n esittämän mielipiteen mutta katsoo, ettei kauppa ole riittävän varma niin kauan kuin ASN, joka on riippumaton viranomainen ja arvioi itsenäisesti testien tulokset, ei ole antanut päätelmiään lujuusanalyysiohjelman tuloksista. Komissio huomauttaa Ranskan viranomaisten olevan velvollisia takaamaan, että ASN:n riippumattomuus sen valvontaan liittyvässä päätöksenteossa on tosiasiallisesti suojattu asiattomalta vaikutukselta, kuten edellytetään ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta annetussa direktiivissä 2009/71/Euratom, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/87/Euratom. Lisäksi [...]. Se koskee nimittäin jo ilmi tullutta riskiä, jonka [...]. Tämän riskin arviointi on erittäin hankalaa, koska sen toteutuminen riippuu päätelmistä, jotka riippumaton viranomainen antaa ydinturvallisuutta koskevasta hyvin teknisestä aiheesta. Näistä syistä komission on odotettava, että kyseinen riski poistetaan, ennen kuin se voi pitää Nouvel Areva NP:n myyntiä todellisen ja konkreettisen oman rahoitusosuuden lähteenä.

| (316) | Myynnin toteutuminen riippuu sitä paitsi myös siitä, antaako komissio omalta osaltaan myönteisen päätöksen yrityskeskittymien valvonnasta (49). Vaikka tällainen lykkäävä ehto voikin olla perusteltu, liiketoimen toteutuminen riippuu sen takia päätöksestä, jonka riippumaton viranomainen eli tässä tapauksessa komissio tekee. Koska komission analyysia edeltävää markkinatutkimusta ei ole tämän päätöksen antamiseen mennessä tehty, komissio ei voi muodostaa ennakkokäsitystä yrityskeskittymien valvonnan nojalla suorittamansa tutkinnan tuloksesta eikä päätöksestä, jonka se tältä osin tekee. |
| --- | --- |

(316)

Myynnin toteutuminen riippuu sitä paitsi myös siitä, antaako komissio omalta osaltaan myönteisen päätöksen yrityskeskittymien valvonnasta (49). Vaikka tällainen lykkäävä ehto voikin olla perusteltu, liiketoimen toteutuminen riippuu sen takia päätöksestä, jonka riippumaton viranomainen eli tässä tapauksessa komissio tekee. Koska komission analyysia edeltävää markkinatutkimusta ei ole tämän päätöksen antamiseen mennessä tehty, komissio ei voi muodostaa ennakkokäsitystä yrityskeskittymien valvonnan nojalla suorittamansa tutkinnan tuloksesta eikä päätöksestä, jonka se tältä osin tekee.

49

| (317) | Jos komissio päättäisi kieltää keskittymän, kauppa asetettaisiin kyseenalaiseksi jo periaatteiltaan eikä Areva-konserni voisi perustella reaktoriliiketoiminnan luovutuksen tuloksen olevan todellinen ja konkreettinen. Tätä mahdollisuutta ei voida tässä vaiheessa täysin sulkea pois. Jos yrityskeskittymän kieltäminen ei ole markkinatutkimuksen jälkeen suoritettava komission analyysin perusteella oikeutettua, komissio tekee päätöksen, jossa kauppa hyväksytään ja määrätään tarvittaessa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on korjata mahdolliset kilpailua haittaavat vaikutukset, jäljempänä ’korjaustoimenpiteet’. Hyväksymispäätös jopa siihen sisältyvine korjaustoimenpiteineen poistaisi komission keskittymäpäätökseen liittyvän epävarmuuden, jota aiheuttavat kaupalle asetettavat ehdot ja määrä, jonka Areva-konserni voi odottaa kaupasta saavansa. Korjaustoimenpiteet eivät nimittäin muuttaisi merkittävästi määrää, jonka Areva-konserni saisi Nouvel Areva NP:n myynnistä. Jos esimerkiksi tarvittaisiin rakenteellinen korjaustoimenpide, EDF:n olisi myytävä asianomaiset omaisuuserät (jotka voisivat kuulua joko EDF:lle tai Nouvel Areva NP:lle), eikä tämä vaarantaisi Nouvel Areva NP:n ostamista tai vaikuttaisi periaatteessa ostosopimuksen mukaiseen hintaan. Komissio ei sulje pois mahdollisuutta, että hintaa joko korotetaan (lisähinta) tai alennetaan (korjaustoimenpiteiden tapauksessa tai EDF:lle osakkeidenostosopimuksessa annettujen takeiden nojalla) mutta katsoo, että kaupan osapuolten neuvonantajiensa avustuksella sopima 2,5 miljardin euron suuruinen huomattava arvo on realistinen arvio myynnin markkina-arvosta ja näin ollen omasta rahoitusosuudesta, jonka Areva-konserni voi myynnistä saada. |
| --- | --- |

(317)

Jos komissio päättäisi kieltää keskittymän, kauppa asetettaisiin kyseenalaiseksi jo periaatteiltaan eikä Areva-konserni voisi perustella reaktoriliiketoiminnan luovutuksen tuloksen olevan todellinen ja konkreettinen. Tätä mahdollisuutta ei voida tässä vaiheessa täysin sulkea pois. Jos yrityskeskittymän kieltäminen ei ole markkinatutkimuksen jälkeen suoritettava komission analyysin perusteella oikeutettua, komissio tekee päätöksen, jossa kauppa hyväksytään ja määrätään tarvittaessa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on korjata mahdolliset kilpailua haittaavat vaikutukset, jäljempänä ’korjaustoimenpiteet’. Hyväksymispäätös jopa siihen sisältyvine korjaustoimenpiteineen poistaisi komission keskittymäpäätökseen liittyvän epävarmuuden, jota aiheuttavat kaupalle asetettavat ehdot ja määrä, jonka Areva-konserni voi odottaa kaupasta saavansa. Korjaustoimenpiteet eivät nimittäin muuttaisi merkittävästi määrää, jonka Areva-konserni saisi Nouvel Areva NP:n myynnistä. Jos esimerkiksi tarvittaisiin rakenteellinen korjaustoimenpide, EDF:n olisi myytävä asianomaiset omaisuuserät (jotka voisivat kuulua joko EDF:lle tai Nouvel Areva NP:lle), eikä tämä vaarantaisi Nouvel Areva NP:n ostamista tai vaikuttaisi periaatteessa ostosopimuksen mukaiseen hintaan. Komissio ei sulje pois mahdollisuutta, että hintaa joko korotetaan (lisähinta) tai alennetaan (korjaustoimenpiteiden tapauksessa tai EDF:lle osakkeidenostosopimuksessa annettujen takeiden nojalla) mutta katsoo, että kaupan osapuolten neuvonantajiensa avustuksella sopima 2,5 miljardin euron suuruinen huomattava arvo on realistinen arvio myynnin markkina-arvosta ja näin ollen omasta rahoitusosuudesta, jonka Areva-konserni voi myynnistä saada.

| (318) | Niin kauan kuin nämä kaksi lykkäävää ehtoa – ASN:n myönteinen lausunto Flamanville 3:n paineastiaa koskevan lujuusanalyysiohjelman tuloksista ja komission antama myönteinen keskittymäpäätös (keskittymää ei kielletä) – eivät ole täyttyneet, kauppaan liittyy komission mielestä yhä liian suuria epävarmuustekijöitä, jotta Nouvel Areva NP:n myynnistä saatavaa omaa rahoitusosuutta voitaisiin pitää todellisena ja konkreettisena. Myynnistä saatavat tuotot voidaan kuitenkin ottaa lukuun todellisena ja konkreettisena omana rahoitusosuutena heti kun mainitut kaksi ehtoa täyttyvät. |
| --- | --- |

(318)

Niin kauan kuin nämä kaksi lykkäävää ehtoa – ASN:n myönteinen lausunto Flamanville 3:n paineastiaa koskevan lujuusanalyysiohjelman tuloksista ja komission antama myönteinen keskittymäpäätös (keskittymää ei kielletä) – eivät ole täyttyneet, kauppaan liittyy komission mielestä yhä liian suuria epävarmuustekijöitä, jotta Nouvel Areva NP:n myynnistä saatavaa omaa rahoitusosuutta voitaisiin pitää todellisena ja konkreettisena. Myynnistä saatavat tuotot voidaan kuitenkin ottaa lukuun todellisena ja konkreettisena omana rahoitusosuutena heti kun mainitut kaksi ehtoa täyttyvät.

| (319) | Komissio katsoo, että ulkopuolisen sijoittajan merkitsemä lisäpääoma voidaan ottaa lukuun todellisena ja konkreettisena omana rahoitusosuutena sillä edellytyksellä, että se on jo toteutettu rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä tai, ellei sitä ole vielä toteutettu, sillä edellytyksellä, ettei sen toteutukselle ole vakavia esteitä ennen rakenneuudistusjakson päättymistä. Komissio soveltaa tätä päättelyä MHI:n ja JNFL:n sijoituksiin Nouvel Arevaan. |
| --- | --- |

(319)

Komissio katsoo, että ulkopuolisen sijoittajan merkitsemä lisäpääoma voidaan ottaa lukuun todellisena ja konkreettisena omana rahoitusosuutena sillä edellytyksellä, että se on jo toteutettu rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä tai, ellei sitä ole vielä toteutettu, sillä edellytyksellä, ettei sen toteutukselle ole vakavia esteitä ennen rakenneuudistusjakson päättymistä. Komissio soveltaa tätä päättelyä MHI:n ja JNFL:n sijoituksiin Nouvel Arevaan.

| (320) | Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle näiden kahden sijoittajan tarjoukset: MHI:n tarjous 5 prosentin osakkuudesta on 250 miljoonan euron hintainen ja JNFL:n tarjous niin ikään 5 prosentin osakkuudesta on 250 miljoonan euron hintainen. Tarjoukset ovat sitovia, koska [...]. Komissio pitää siis tarjouksia todellisina ja konkreettisina oman rahoitusosuuden lähteinä sinä päivänä, jolloin johdanto-osan 315 ja 316 kappaleessa tarkoitetut kaksi ehtoa on täytetty. |
| --- | --- |

(320)

Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle näiden kahden sijoittajan tarjoukset: MHI:n tarjous 5 prosentin osakkuudesta on 250 miljoonan euron hintainen ja JNFL:n tarjous niin ikään 5 prosentin osakkuudesta on 250 miljoonan euron hintainen. Tarjoukset ovat sitovia, koska [...]. Komissio pitää siis tarjouksia todellisina ja konkreettisina oman rahoitusosuuden lähteinä sinä päivänä, jolloin johdanto-osan 315 ja 316 kappaleessa tarkoitetut kaksi ehtoa on täytetty.

| (321) | Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle Areva-konsernin oman rahoitusosuuden rahoittamisesta tietoja, jotka koskevat noin [0–2 miljardin] euron kokonaismäärää. Määrä on saatu Areva-konsernin käteisvarojen vähimmäistason alentamisella [0–1 miljardiin] euroon sekä [0–1 miljardin] euron vero- ja liikesaamisten siirroilla. Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet, että käteisvarojen vähimmäistasoa on voitu alentaa meneviä ja tulevia vuotuisia rahavirtoja koskevan pitkän optimointi- ja joustavoittamistyön ansiosta, minkä vuoksi alennus on rakenteellinen eikä sitä ole tarpeen tulevaisuudessa korottaa. Komissio toteaa, että nämä toimenpiteet on jo toteutettu onnistuneesti, ja ne ovat siis todellisia ja konkreettisia. |
| --- | --- |

(321)

Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle Areva-konsernin oman rahoitusosuuden rahoittamisesta tietoja, jotka koskevat noin [0–2 miljardin] euron kokonaismäärää. Määrä on saatu Areva-konsernin käteisvarojen vähimmäistason alentamisella [0–1 miljardiin] euroon sekä [0–1 miljardin] euron vero- ja liikesaamisten siirroilla. Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet, että käteisvarojen vähimmäistasoa on voitu alentaa meneviä ja tulevia vuotuisia rahavirtoja koskevan pitkän optimointi- ja joustavoittamistyön ansiosta, minkä vuoksi alennus on rakenteellinen eikä sitä ole tarpeen tulevaisuudessa korottaa. Komissio toteaa, että nämä toimenpiteet on jo toteutettu onnistuneesti, ja ne ovat siis todellisia ja konkreettisia.

5.2.6.3   Päätelmä omasta rahoitusosuudesta

Päätelmä omasta rahoitusosuudesta

| (322) | Ranskan viranomaisten esittämä yhteenlaskettu oma rahoitusosuus on [3–7 miljardia] euroa. Se on suurempi osuus kuin 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannusten kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(322)

Ranskan viranomaisten esittämä yhteenlaskettu oma rahoitusosuus on [3–7 miljardia] euroa. Se on suurempi osuus kuin 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannusten kokonaismäärästä.

| (323) | Näillä oman rahoitusosuuden lähteillä on yleisesti tukea vastaava vaikutus siinä mielessä, että ne parantavat Areva-konsernin vakavaraisuutta suuntaviivojen 62 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(323)

Näillä oman rahoitusosuuden lähteillä on yleisesti tukea vastaava vaikutus siinä mielessä, että ne parantavat Areva-konsernin vakavaraisuutta suuntaviivojen 62 kohdan mukaisesti.

| (324) | Sen sijaan Areva-konsernin oman rahoitusosuuden olennaista lähdettä eli Nouvel Areva NP:n myyntiä voidaan pitää riittävän todellisena ja konkreettisena vain, jos johdanto-osan 315 ja 316 kappaleessa esitetyt kaksi lykkäävää ehtoa täyttyvät; ne liittyvät riippumattomien hallintoviranomaisten itsenäisiin päätöksiin, joihin kaupan osapuolet tai Ranskan viranomaiset eivät voi vaikuttaa, mikä on erityisesti ydinturvallisuutta koskevissa asioissa lisäksi täysin perusteltua. Tämän toisena vaikutuksena on, että myös MHI:n ja JNFL:n merkitsemät osuudet Nouvel Arevan pääomanlisäyksessä ovat todellisia ja konkreettisia lykkäävien ehtojen täyttyessä. |
| --- | --- |

(324)

Sen sijaan Areva-konsernin oman rahoitusosuuden olennaista lähdettä eli Nouvel Areva NP:n myyntiä voidaan pitää riittävän todellisena ja konkreettisena vain, jos johdanto-osan 315 ja 316 kappaleessa esitetyt kaksi lykkäävää ehtoa täyttyvät; ne liittyvät riippumattomien hallintoviranomaisten itsenäisiin päätöksiin, joihin kaupan osapuolet tai Ranskan viranomaiset eivät voi vaikuttaa, mikä on erityisesti ydinturvallisuutta koskevissa asioissa lisäksi täysin perusteltua. Tämän toisena vaikutuksena on, että myös MHI:n ja JNFL:n merkitsemät osuudet Nouvel Arevan pääomanlisäyksessä ovat todellisia ja konkreettisia lykkäävien ehtojen täyttyessä.

| (325) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että suuntaviivojen 63 kohdassa asetettu edellytys riittävän todellisesta ja konkreettisesta omasta rahoitusosuudesta täyttyy sinä päivänä, kun johdanto-osan 315 ja 316 kappaleessa esitetyt kaksi ehtoa täyttyvät. |
| --- | --- |

(325)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että suuntaviivojen 63 kohdassa asetettu edellytys riittävän todellisesta ja konkreettisesta omasta rahoitusosuudesta täyttyy sinä päivänä, kun johdanto-osan 315 ja 316 kappaleessa esitetyt kaksi ehtoa täyttyvät.

5.2.7   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (326) | Suuntaviivojen 38 kohdan f alakohdan nojalla kielteisten vaikutusten, joita tuki aiheuttaa kilpailulle, on oltava riittävän rajoitettuja niin, että toimenpiteen kokonaisvaikutus on myönteinen. Komission on siis tutkittava, onko tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettu ja onko kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä toteutettu. |
| --- | --- |

(326)

Suuntaviivojen 38 kohdan f alakohdan nojalla kielteisten vaikutusten, joita tuki aiheuttaa kilpailulle, on oltava riittävän rajoitettuja niin, että toimenpiteen kokonaisvaikutus on myönteinen. Komission on siis tutkittava, onko tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettu ja onko kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä toteutettu.

5.2.7.1   Tuen ainutkertaisuuden periaate

Tuen ainutkertaisuuden periaate

| (327) | Asiaa koskevien komission aiempien päätösten ja Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen tarkastelun perusteella Areva-konserni ei ole saanut pelastamistukea, rakenneuudistustukea eikä väliaikaista rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana. Tällä perusteella komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettu. |
| --- | --- |

(327)

Asiaa koskevien komission aiempien päätösten ja Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen tarkastelun perusteella Areva-konserni ei ole saanut pelastamistukea, rakenneuudistustukea eikä väliaikaista rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana. Tällä perusteella komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettu.

5.2.7.2   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (328) | Kun myönnetään rakenneuudistustukea, on toteutettava kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä, jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset ja myönteiset vaikutukset kielteisiä suuremmat. Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat tavallisesti rakenteellisia toimenpiteitä, vaikka komissio voi joissakin erityistapauksissa hyväksyä toimintaa sääteleviä toimenpiteitä tai markkinoiden avaamistoimenpiteitä, joilla korvataan osittain tai kokonaan muuten vaaditut rakenteelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(328)

Kun myönnetään rakenneuudistustukea, on toteutettava kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä, jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset ja myönteiset vaikutukset kielteisiä suuremmat. Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat tavallisesti rakenteellisia toimenpiteitä, vaikka komissio voi joissakin erityistapauksissa hyväksyä toimintaa sääteleviä toimenpiteitä tai markkinoiden avaamistoimenpiteitä, joilla korvataan osittain tai kokonaan muuten vaaditut rakenteelliset toimenpiteet.

| (329) | Jos rakenteellisia toimenpiteitä toteutetaan, suuntaviivojen 78 kohdassa todetaan, että niitä ”olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema, ja erityisesti sellaisilla markkinoilla, joilla on huomattavaa ylikapasiteettia”. |
| --- | --- |

(329)

Jos rakenteellisia toimenpiteitä toteutetaan, suuntaviivojen 78 kohdassa todetaan, että niitä ”olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema, ja erityisesti sellaisilla markkinoilla, joilla on huomattavaa ylikapasiteettia”.

| (330) | Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät sen sijaan saa vaarantaa tuensaajan mahdollisuuksia palauttaa elinkelpoisuutensa eikä niistä saa aiheutua haittaa kilpailulle, kuluttajille tai markkinoiden rakenteelle. |
| --- | --- |

(330)

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät sen sijaan saa vaarantaa tuensaajan mahdollisuuksia palauttaa elinkelpoisuutensa eikä niistä saa aiheutua haittaa kilpailulle, kuluttajille tai markkinoiden rakenteelle.

| (331) | Suuntaviivojen 84 kohdassa määritellään vielä toimintaa säätelevät toimenpiteet, joita on sovellettava kaikissa tapauksissa, jotta vältetään rakenteellisten toimenpiteiden vaikutusten heikentyminen. |
| --- | --- |

(331)

Suuntaviivojen 84 kohdassa määritellään vielä toimintaa säätelevät toimenpiteet, joita on sovellettava kaikissa tapauksissa, jotta vältetään rakenteellisten toimenpiteiden vaikutusten heikentyminen.

| (332) | Ranskan viranomaiset olivat esittäneet 29 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan ilmoituksessa liiketoimintojen luovutusta ja omaisuuserien myyntiä koskevan suunnitelman Areva-konserni riittävänä vastasuoritteena. Komissio oli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsonut, ettei suurinta osaa kaavailluista luovutuksista (50) voida pitää riittävinä korjaustoimenpiteinä, sillä ne eivät ole laajuudeltaan verrattavissa yritystuen vaikutukseen (51), eivätkä ne liity markkinoihin, joilla Nouvel Arevan on määrä toimia rakenneuudistuksen jälkeen. Komission kanta ei ole tältä osin muuttunut. |
| --- | --- |

(332)

Ranskan viranomaiset olivat esittäneet 29 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan ilmoituksessa liiketoimintojen luovutusta ja omaisuuserien myyntiä koskevan suunnitelman Areva-konserni riittävänä vastasuoritteena. Komissio oli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsonut, ettei suurinta osaa kaavailluista luovutuksista (50) voida pitää riittävinä korjaustoimenpiteinä, sillä ne eivät ole laajuudeltaan verrattavissa yritystuen vaikutukseen (51), eivätkä ne liity markkinoihin, joilla Nouvel Arevan on määrä toimia rakenneuudistuksen jälkeen. Komission kanta ei ole tältä osin muuttunut.

50

51

| (333) | Komission kanta ei koskenut reaktoriliiketoiminnan luovutusta, jonka mittavuuden komissio myönsi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä: luopumalla Nouvel Areva NP:stä Areva-konserni menettää rakenneuudistuksen jälkeen huomattavan osan liiketoiminnastaan eli kolmanneksen omaisuuseristään ja lähes puolet rakenneuudistusta edeltävästä liikevaihdostaan. |
| --- | --- |

(333)

Komission kanta ei koskenut reaktoriliiketoiminnan luovutusta, jonka mittavuuden komissio myönsi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä: luopumalla Nouvel Areva NP:stä Areva-konserni menettää rakenneuudistuksen jälkeen huomattavan osan liiketoiminnastaan eli kolmanneksen omaisuuseristään ja lähes puolet rakenneuudistusta edeltävästä liikevaihdostaan.

| (334) | Komissio oli kuitenkin epätietoinen kyseisen luovutuksen kilpailuvaikutuksista ja siitä, olivatko ne riittäviä tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien vähentämiseksi. Komissio katsoo suuntaviivojen perusteella, että epätietoisuus voidaan poistaa tarkastelemalla seuraavia kolmea kysymystä:






  a) | Onko Nouvel Areva NP suuntaviivojen 78 kohdassa tarkoitettua ”tappiollista toimintaa”, joka Areva-konsernin olisi ”joka tapauksessa tarpeen [lopettaa] pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi”? |
| --- | --- | --- |

(334)

Komissio oli kuitenkin epätietoinen kyseisen luovutuksen kilpailuvaikutuksista ja siitä, olivatko ne riittäviä tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien vähentämiseksi. Komissio katsoo suuntaviivojen perusteella, että epätietoisuus voidaan poistaa tarkastelemalla seuraavia kolmea kysymystä:

a)

Onko Nouvel Areva NP suuntaviivojen 78 kohdassa tarkoitettua ”tappiollista toimintaa”, joka Areva-konsernin olisi ”joka tapauksessa tarpeen [lopettaa] pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi”?

| b) | Onko reaktoriliiketoiminnan ja polttoaineliiketoiminnan integroinnista luopumisella muun muassa synergiaetujen menetyksen vuoksi todellisia vaikutuksia Areva-konsernin kilpailukykyyn ”markkinoilla, joilla [sillä] on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema” eli Nouvel Arevan markkinoilla suuntaviivojen 78 kohdassa tarkoitetulla tavalla? |
| --- | --- |

b)

Onko reaktoriliiketoiminnan ja polttoaineliiketoiminnan integroinnista luopumisella muun muassa synergiaetujen menetyksen vuoksi todellisia vaikutuksia Areva-konsernin kilpailukykyyn ”markkinoilla, joilla [sillä] on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema” eli Nouvel Arevan markkinoilla suuntaviivojen 78 kohdassa tarkoitetulla tavalla?

| c) | Voivatko lisätoimenpiteet heikentää markkinoiden rakennetta suuntaviivojen 80 kohdan vastaisesti? |
| --- | --- |

c)

Voivatko lisätoimenpiteet heikentää markkinoiden rakennetta suuntaviivojen 80 kohdan vastaisesti?

| (335) | Johdanto-osan 334 kappaleessa esitetystä ensimmäisestä kysymyksestä komissio toteaa, että reaktoriliiketoiminta on aiheuttanut Areva-konsernille viime vuosina huomattavia tappioita, kuten johdanto-osan 17 ja 21 kappaleessa todetaan. On siis ratkaistava, ovatko tappiot rakenteellisia ja heikentäisivätkö ne edelleen Areva-konsernin kannattavuutta, jos luovutettava yksikkö pysyisi konsernissa. |
| --- | --- |

(335)

Johdanto-osan 334 kappaleessa esitetystä ensimmäisestä kysymyksestä komissio toteaa, että reaktoriliiketoiminta on aiheuttanut Areva-konsernille viime vuosina huomattavia tappioita, kuten johdanto-osan 17 ja 21 kappaleessa todetaan. On siis ratkaistava, ovatko tappiot rakenteellisia ja heikentäisivätkö ne edelleen Areva-konsernin kannattavuutta, jos luovutettava yksikkö pysyisi konsernissa.

| (336) | Toisin kuin polttoainekiertoon liittyvien liiketoimintojen vaikeudet, reaktoriliiketoiminnan vaikeudet eivät ensisijaisesti johdu Fukushiman onnettomuuden jälkeisestä suhdannekäänteestä. Sen tappiot liittyvät ensinnäkin muutamiin suuriin teollisuushankkeisiin ja lähinnä OL3-hankkeeseen, jonka riskit olivat pitkälti hankekohtaisia. Tällaiset suurhankkeet koskivat nimittäin uuden reaktoritekniikan (EPR) ensimmäistä sarjatuotantovaihetta. Uuden tekniikan ensimmäisessä sarjatuotantovaiheessa syntyy yleisesti suurempia tappioita, mutta seuraavissa hankkeissa voidaan jo hyödyntää saatuja kokemuksia. OL3-hankkeen mutta myös Flamanville 3- sekä Taishan 1- ja 2-hankkeiden on määrä valmistua vuoden 2018 loppuun mennessä. Uusia reaktoreita koskevissa tulevissa hankkeissa (kuten Hinkley Point C mutta pitemmällä aikavälillä mahdollisesti myös muissa hankkeissa) aiempia kokemuksia voidaan siis hyödyntää merkittävässä määrin. Nouvel Areva NP:n suurhankeliiketoimintaan sisältyy siis aiempaa vähemmän riskejä. |
| --- | --- |

(336)

Toisin kuin polttoainekiertoon liittyvien liiketoimintojen vaikeudet, reaktoriliiketoiminnan vaikeudet eivät ensisijaisesti johdu Fukushiman onnettomuuden jälkeisestä suhdannekäänteestä. Sen tappiot liittyvät ensinnäkin muutamiin suuriin teollisuushankkeisiin ja lähinnä OL3-hankkeeseen, jonka riskit olivat pitkälti hankekohtaisia. Tällaiset suurhankkeet koskivat nimittäin uuden reaktoritekniikan (EPR) ensimmäistä sarjatuotantovaihetta. Uuden tekniikan ensimmäisessä sarjatuotantovaiheessa syntyy yleisesti suurempia tappioita, mutta seuraavissa hankkeissa voidaan jo hyödyntää saatuja kokemuksia. OL3-hankkeen mutta myös Flamanville 3- sekä Taishan 1- ja 2-hankkeiden on määrä valmistua vuoden 2018 loppuun mennessä. Uusia reaktoreita koskevissa tulevissa hankkeissa (kuten Hinkley Point C mutta pitemmällä aikavälillä mahdollisesti myös muissa hankkeissa) aiempia kokemuksia voidaan siis hyödyntää merkittävässä määrin. Nouvel Areva NP:n suurhankeliiketoimintaan sisältyy siis aiempaa vähemmän riskejä.

| (337) | Nouvel Areva NP:llä on suurhankeliiketoiminnan ohella muitakin liiketoimintoja, kuten laitekantaan liittyvät palvelut (huolto) ja polttoaine-elementtien toimittaminen. Tällaisten liiketoimintojen riskit ovat pienemmät kuin suurhankeliiketoiminnassa ja luovat terveen perustan Nouvel Areva NP:n positiiviselle kassavirralle, jolloin keskimääräinen käyttökatemarginaali on huoltotoiminnassa [0–30 prosenttia] ja ydinpolttoaine-elementeissä [0–30] prosenttia (52). |
| --- | --- |

(337)

Nouvel Areva NP:llä on suurhankeliiketoiminnan ohella muitakin liiketoimintoja, kuten laitekantaan liittyvät palvelut (huolto) ja polttoaine-elementtien toimittaminen. Tällaisten liiketoimintojen riskit ovat pienemmät kuin suurhankeliiketoiminnassa ja luovat terveen perustan Nouvel Areva NP:n positiiviselle kassavirralle, jolloin keskimääräinen käyttökatemarginaali on huoltotoiminnassa [0–30 prosenttia] ja ydinpolttoaine-elementeissä [0–30] prosenttia (52).

52

| (338) | EDF:lle myytävä yksikkö (Nouvel Areva NP) sisältää kaikki Areva NP:lle nykyisin kuuluvat liiketoiminnat mutta ei velkoja, joita on kertynyt joissakin aiemmin merkittäviin tappioihin johtaneissa teollisuuden suurissa erityishankkeissa (53). Kun tämä liiketoiminta-ala otetaan huomioon, Nouvel Areva NP ei ole rakenteellisesti tappiollinen yritys. Yhtäältä sen suurhankeliiketoimintaan sisältyy vähemmän riskejä nyt, kun ensimmäisen sarjatuotantovaiheen OL3-, Taishan 1- ja 2- sekä Flamanville 3 -hankkeet ovat [...]. Toisaalta sillä on terve ja vankka teollinen perusta laitekantaan liittyvine palveluineen ja polttoaine-elementtien toimituksineen. Areva-konsernin ja EDF:n sopima 2,5 miljardin euron ostohinta on selkeä merkki siitä, että Nouvel Areva NP -yksiköllä on konkreettiset kannattavuusnäkymät eikä se ole rakenteellisesti tappiollinen. |
| --- | --- |

(338)

EDF:lle myytävä yksikkö (Nouvel Areva NP) sisältää kaikki Areva NP:lle nykyisin kuuluvat liiketoiminnat mutta ei velkoja, joita on kertynyt joissakin aiemmin merkittäviin tappioihin johtaneissa teollisuuden suurissa erityishankkeissa (53). Kun tämä liiketoiminta-ala otetaan huomioon, Nouvel Areva NP ei ole rakenteellisesti tappiollinen yritys. Yhtäältä sen suurhankeliiketoimintaan sisältyy vähemmän riskejä nyt, kun ensimmäisen sarjatuotantovaiheen OL3-, Taishan 1- ja 2- sekä Flamanville 3 -hankkeet ovat [...]. Toisaalta sillä on terve ja vankka teollinen perusta laitekantaan liittyvine palveluineen ja polttoaine-elementtien toimituksineen. Areva-konsernin ja EDF:n sopima 2,5 miljardin euron ostohinta on selkeä merkki siitä, että Nouvel Areva NP -yksiköllä on konkreettiset kannattavuusnäkymät eikä se ole rakenteellisesti tappiollinen.

53

| (339) | Vaihtoehtoisessa skenaariossa, jossa valtiontuella maksettaisiin joka tapauksessa osa aiemmista tappioista mutta jossa Areva-konserni pysyisi integroituna kaikilla ydinvoimamarkkinoilla, konserni voisi laskea saavansa noin [0–2 miljardia] euroa ylimääräistä positiivista kassavirtaa vuosina 2015–2023 (54) Nouvel Areva NP:n osuuden ansiosta. |
| --- | --- |

(339)

Vaihtoehtoisessa skenaariossa, jossa valtiontuella maksettaisiin joka tapauksessa osa aiemmista tappioista mutta jossa Areva-konserni pysyisi integroituna kaikilla ydinvoimamarkkinoilla, konserni voisi laskea saavansa noin [0–2 miljardia] euroa ylimääräistä positiivista kassavirtaa vuosina 2015–2023 (54) Nouvel Areva NP:n osuuden ansiosta.

54

| (340) | Näiden eri seikkojen perusteella Nouvel Areva NP:n toiminta ei vaikuta olevan rakenteellisesti tappiollista liiketoimintaa, josta luopuminen olisi välttämätöntä Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Päinvastoin kyseessä on asianmukainen vastasuorite, varsinkin kun se on rakenteellinen, kuten suuntaviivojen 77 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(340)

Näiden eri seikkojen perusteella Nouvel Areva NP:n toiminta ei vaikuta olevan rakenteellisesti tappiollista liiketoimintaa, josta luopuminen olisi välttämätöntä Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Päinvastoin kyseessä on asianmukainen vastasuorite, varsinkin kun se on rakenteellinen, kuten suuntaviivojen 77 kohdassa edellytetään.

| (341) | Johdanto-osan 334 kappaleessa esitetyssä toisessa kysymyksessä ongelmana on selvittää, onko reaktoreihin ja polttoainekiertoon liittyvien liiketoimintojen vertikaalinen integraatio ratkaiseva etu ydinvoimamarkkinoiden nykysuhdanteessa. Urencon mukaan se on etu, jonka vaikutukset rajoittuvat uusien reaktorien myyntiin [...]. Se, että markkinoilla on integroimattomia mutta silti menestyviä toimijoita, viittaa Urencon mukaan siihen, ettei integraatio ole ydinvoimamarkkinoilla toimivalle konsernille ainakaan ratkaisevan tärkeä menestystekijä. Ranskan viranomaiset katsovat sitä vastoin, että kyseessä on ehdottomasti etu, jolla on vaikutuksia kaikkiin ydinpolttoainekierron markkinoihin. |
| --- | --- |

(341)

Johdanto-osan 334 kappaleessa esitetyssä toisessa kysymyksessä ongelmana on selvittää, onko reaktoreihin ja polttoainekiertoon liittyvien liiketoimintojen vertikaalinen integraatio ratkaiseva etu ydinvoimamarkkinoiden nykysuhdanteessa. Urencon mukaan se on etu, jonka vaikutukset rajoittuvat uusien reaktorien myyntiin [...]. Se, että markkinoilla on integroimattomia mutta silti menestyviä toimijoita, viittaa Urencon mukaan siihen, ettei integraatio ole ydinvoimamarkkinoilla toimivalle konsernille ainakaan ratkaisevan tärkeä menestystekijä. Ranskan viranomaiset katsovat sitä vastoin, että kyseessä on ehdottomasti etu, jolla on vaikutuksia kaikkiin ydinpolttoainekierron markkinoihin.

| (342) | Komissio huomauttaa aluksi, että ydinvoimamarkkinoiden nykytrendinä on pikemminkin vertikaalinen integraatio myös yrityksissä, jotka ovat perinteisesti integroimattomia. Yksi Areva-konsernin pääasiallisista kilpailijoista, venäläisyritys Rosatom, on integroitunut koko arvoketjussa. Korealainen ydinreaktorivalmistaja KHNP integroituu tuotantoketjun alkupäässä hankkimalla osakkuuden kaivostoimija Denisonista, ja se aikoo osallistua Imouraren-hankkeeseen, kun taas Toshiba/Westinghouse hankkii osakkuuksia Kazakstanin kaivoksista. CNNC:llä on puolestaan nykyisin vain konversio- ja rikastuskapasiteettia sekä osakkuus Langer Heinrich -kaivoksessa Namibiassa, jossa toiminnanharjoittajana on kaivosyhtiö Paladin; se pyrkii kuitenkin integroitumaan polttoaine-elementtien markkinoilla hyötyäkseen eri liiketoimintojensa integroimisen synergiaeduista. Kazakstanilainen kaivosyhtiö KAP – jonka Urenco mainitsee kuuluvan integroimattomiin toimijoihin – pyrkii tällä hetkellä yhteistyössä toisen toimijan kanssa rakentamaan ydinpolttoaine-elementtejä valmistavan laitoksen edistääkseen luonnonuraanin myyntiä. |
| --- | --- |

(342)

Komissio huomauttaa aluksi, että ydinvoimamarkkinoiden nykytrendinä on pikemminkin vertikaalinen integraatio myös yrityksissä, jotka ovat perinteisesti integroimattomia. Yksi Areva-konsernin pääasiallisista kilpailijoista, venäläisyritys Rosatom, on integroitunut koko arvoketjussa. Korealainen ydinreaktorivalmistaja KHNP integroituu tuotantoketjun alkupäässä hankkimalla osakkuuden kaivostoimija Denisonista, ja se aikoo osallistua Imouraren-hankkeeseen, kun taas Toshiba/Westinghouse hankkii osakkuuksia Kazakstanin kaivoksista. CNNC:llä on puolestaan nykyisin vain konversio- ja rikastuskapasiteettia sekä osakkuus Langer Heinrich -kaivoksessa Namibiassa, jossa toiminnanharjoittajana on kaivosyhtiö Paladin; se pyrkii kuitenkin integroitumaan polttoaine-elementtien markkinoilla hyötyäkseen eri liiketoimintojensa integroimisen synergiaeduista. Kazakstanilainen kaivosyhtiö KAP – jonka Urenco mainitsee kuuluvan integroimattomiin toimijoihin – pyrkii tällä hetkellä yhteistyössä toisen toimijan kanssa rakentamaan ydinpolttoaine-elementtejä valmistavan laitoksen edistääkseen luonnonuraanin myyntiä.

| (343) | Tämä yleinen trendi, joka on jatkunut ja jopa vahvistunut Fukushiman onnettomuuden jälkeisessä suhdanteessa, pätee ydinvoima-alan keskeisiin toimijoihin. Urencon integroimattomuuteen perustuvan mallin käyttö vaikuttaa sen sijaan olevan jokseenkin vähäistä. Tämä osoittaa, että reaktoriliiketoiminnan (joka sisältää polttoaine-elementtien valmistuksen) ja polttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan integroimisesta voidaan saada joitakin etuja. |
| --- | --- |

(343)

Tämä yleinen trendi, joka on jatkunut ja jopa vahvistunut Fukushiman onnettomuuden jälkeisessä suhdanteessa, pätee ydinvoima-alan keskeisiin toimijoihin. Urencon integroimattomuuteen perustuvan mallin käyttö vaikuttaa sen sijaan olevan jokseenkin vähäistä. Tämä osoittaa, että reaktoriliiketoiminnan (joka sisältää polttoaine-elementtien valmistuksen) ja polttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan integroimisesta voidaan saada joitakin etuja.

| (344) | Komission mielestä on selvää, että integroitunut konserni saa merkittävää etua, kun se yhdistää myyntivoimansa polttoaine-elementtien segmentissä, joka on yhteydessä sähkölaitosasiakkaisiin, ja ydinpolttoainekierron alkupäässä, joka koskee enemmänkin hyödykkeitä, joiden osalta toimittajat ovat jossain määrin vaihdettavissa keskenään. Tältä osin on paljastavaa, että [5–10] Areva NP:n (tulevan Nouvel Areva NP:n) kymmenestä asiakkaasta ovat myös Areva NC:n (tulevan Nouvel Arevan) asiakkaita. |
| --- | --- |

(344)

Komission mielestä on selvää, että integroitunut konserni saa merkittävää etua, kun se yhdistää myyntivoimansa polttoaine-elementtien segmentissä, joka on yhteydessä sähkölaitosasiakkaisiin, ja ydinpolttoainekierron alkupäässä, joka koskee enemmänkin hyödykkeitä, joiden osalta toimittajat ovat jossain määrin vaihdettavissa keskenään. Tältä osin on paljastavaa, että [5–10] Areva NP:n (tulevan Nouvel Areva NP:n) kymmenestä asiakkaasta ovat myös Areva NC:n (tulevan Nouvel Arevan) asiakkaita.

| (345) | Ranskan viranomaiset ovat esittäneet esimerkkinä sähkölaitoksen [...], joka on käynnistänyt polttoaine-elementtien valmistusta koskevan tarjouspyynnön. Tarjouspyyntö koski virallisesti vain polttoaine-elementtien valmistusta eli siis liiketoimintaa, joka kuuluu vastaisuudessa Nouvel Areva NP:hen. [...] on kuitenkin pyytänyt tarjoajia parantamaan tarjouksiaan liittämällä niihin rikastetun halkeamiskelpoisen aineen toimituksen – liiketoiminnan, joka kuuluu vastaisuudessa Nouvel Arevaan. Myyntivoimansa integroinnin ansiosta Areva-konserni on aiemmin voinut lisätä polttoaine-elementtejä koskevaan tarjoukseensa rikastetun halkeamiskelpoisen aineen toimituksen. |
| --- | --- |

(345)

Ranskan viranomaiset ovat esittäneet esimerkkinä sähkölaitoksen [...], joka on käynnistänyt polttoaine-elementtien valmistusta koskevan tarjouspyynnön. Tarjouspyyntö koski virallisesti vain polttoaine-elementtien valmistusta eli siis liiketoimintaa, joka kuuluu vastaisuudessa Nouvel Areva NP:hen. [...] on kuitenkin pyytänyt tarjoajia parantamaan tarjouksiaan liittämällä niihin rikastetun halkeamiskelpoisen aineen toimituksen – liiketoiminnan, joka kuuluu vastaisuudessa Nouvel Arevaan. Myyntivoimansa integroinnin ansiosta Areva-konserni on aiemmin voinut lisätä polttoaine-elementtejä koskevaan tarjoukseensa rikastetun halkeamiskelpoisen aineen toimituksen.

| (346) | Tulevaisuudessa Nouvel Areva NP voi turvautua tämän tyyppisissä tilanteissa mihin tahansa rikastetun halkeamiskelpoisen aineen toimittajaan ilman, että se joutuisi valitsemaan automaattisesti tai yksinomaan Nouvel Arevan; Nouvel Areva NP:n kannustimena on päinvastoin halkeamiskelpoisen aineen toimittajien kilpailuttaminen, jotta se saisi lopuksi aikaan laadukkaamman kokonaistarjouksen. Tämä tarjoaa uusia mahdollisuuksia Nouvel Arevan kilpailijoille, joista tärkein on Urenco. |
| --- | --- |

(346)

Tulevaisuudessa Nouvel Areva NP voi turvautua tämän tyyppisissä tilanteissa mihin tahansa rikastetun halkeamiskelpoisen aineen toimittajaan ilman, että se joutuisi valitsemaan automaattisesti tai yksinomaan Nouvel Arevan; Nouvel Areva NP:n kannustimena on päinvastoin halkeamiskelpoisen aineen toimittajien kilpailuttaminen, jotta se saisi lopuksi aikaan laadukkaamman kokonaistarjouksen. Tämä tarjoaa uusia mahdollisuuksia Nouvel Arevan kilpailijoille, joista tärkein on Urenco.

| (347) | Reaktoriliiketoiminnan ja ydinpolttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan integraatioedut vaikuttavat myös uuden reaktorin myyntiin integroituun ydinpolttoaineen tarjontaan, mitä seikkaa Urenco ei kiistä. Käytännössä reaktorin suunnittelija ja rakentaja (Areva-konsernissa nykyisin Areva NP) toimittaa useimmiten ensimmäiseen reaktorisydämeen tarkoitetut polttoaine-elementit ja ensimmäisen lisälatauksen, kunnes reaktori on saavuttanut täyden toimintakapasiteettinsa. Asiakkaalle on nimittäin annettava takuu reaktorien suorituskyvystä, joka on luontaisesti sidoksissa polttoaine-elementtien laatuun ainakin reaktorin käynnistys- ja kuormituksennostovaiheessa. Polttoaine-elementtien laadun ja siten reaktorin suorituskyvyn kokonaisvaltaisen hallinnan varmistamiseksi reaktorin toimittaja toimittaa asiakassähkölaitokselle ensimmäiseen reaktorisydämeen tarkoitetut polttoaine-elementit ja ensimmäiset lisälataukset. |
| --- | --- |

(347)

Reaktoriliiketoiminnan ja ydinpolttoainekiertoon liittyvän liiketoiminnan integraatioedut vaikuttavat myös uuden reaktorin myyntiin integroituun ydinpolttoaineen tarjontaan, mitä seikkaa Urenco ei kiistä. Käytännössä reaktorin suunnittelija ja rakentaja (Areva-konsernissa nykyisin Areva NP) toimittaa useimmiten ensimmäiseen reaktorisydämeen tarkoitetut polttoaine-elementit ja ensimmäisen lisälatauksen, kunnes reaktori on saavuttanut täyden toimintakapasiteettinsa. Asiakkaalle on nimittäin annettava takuu reaktorien suorituskyvystä, joka on luontaisesti sidoksissa polttoaine-elementtien laatuun ainakin reaktorin käynnistys- ja kuormituksennostovaiheessa. Polttoaine-elementtien laadun ja siten reaktorin suorituskyvyn kokonaisvaltaisen hallinnan varmistamiseksi reaktorin toimittaja toimittaa asiakassähkölaitokselle ensimmäiseen reaktorisydämeen tarkoitetut polttoaine-elementit ja ensimmäiset lisälataukset.

| (348) | Asiakassähkölaitokset puolestaan käyttävät mielellään vain yhtä kumppania, jonka puoleen ne kääntyvät tai joka asetetaan vastuuseen, jos reaktorin ratkaisevassa käynnistys- ja kuormituksennostovaiheessa ilmenee vaikeuksia. Esimerkiksi TVO on korostanut [...]. Asiakkaiden suosima hankintamalli onkin ensimmäiseen reaktorisydämeen tarkoitettujen polttoaine-elementtien ja ensimmäisten lisälatausten toimittaminen, mistä ovat osoituksena [...]. |
| --- | --- |

(348)

Asiakassähkölaitokset puolestaan käyttävät mielellään vain yhtä kumppania, jonka puoleen ne kääntyvät tai joka asetetaan vastuuseen, jos reaktorin ratkaisevassa käynnistys- ja kuormituksennostovaiheessa ilmenee vaikeuksia. Esimerkiksi TVO on korostanut [...]. Asiakkaiden suosima hankintamalli onkin ensimmäiseen reaktorisydämeen tarkoitettujen polttoaine-elementtien ja ensimmäisten lisälatausten toimittaminen, mistä ovat osoituksena [...].

| (349) | Keskitetty toimittaminen on nykyään korostunut entisestään, koska monet mahdolliset asiakkaat ovat ottamassa ydinvoimateknologian käyttöön ensimmäistä kertaa. Koska niillä ei ole tarkoitukseen varattuja laajoja tiimejä, ne suosivat selvästi hankintaa yhdeltä ainoalta toimittajalta, joka pystyy vastaamaan yksinään kaikkiin ydinpolttoainekierron alkupään tuotteita ja palveluja sekä polttoaine-elementtejä koskeviin tarpeisiin. Näin tehdyt sopimukset kattavat tällöin muutakin kuin ensimmäisen reaktorisydämen ja aivan ensimmäiset lisälataukset ja ovat usein kestoltaan jopa pidempiä kuin nykyisin käytössä olevia reaktoreja koskevat sopimukset. Tämä pätee esimerkiksi [...]. |
| --- | --- |

(349)

Keskitetty toimittaminen on nykyään korostunut entisestään, koska monet mahdolliset asiakkaat ovat ottamassa ydinvoimateknologian käyttöön ensimmäistä kertaa. Koska niillä ei ole tarkoitukseen varattuja laajoja tiimejä, ne suosivat selvästi hankintaa yhdeltä ainoalta toimittajalta, joka pystyy vastaamaan yksinään kaikkiin ydinpolttoainekierron alkupään tuotteita ja palveluja sekä polttoaine-elementtejä koskeviin tarpeisiin. Näin tehdyt sopimukset kattavat tällöin muutakin kuin ensimmäisen reaktorisydämen ja aivan ensimmäiset lisälataukset ja ovat usein kestoltaan jopa pidempiä kuin nykyisin käytössä olevia reaktoreja koskevat sopimukset. Tämä pätee esimerkiksi [...].

| (350) | Jokaisella ydinpolttoainekierron alkupään tuotteiden ja palvelujen toimittajalla, joka voi nojata polttoaine-elementtien ja reaktorien toimittajaan, on siten kilpailuetu. Areva-konserni yhdistää nykyään reaktorimyyntiin ensimmäisen reaktorisydämen ja ensimmäisen ydinpolttoainelatauksen myynnin sekä seuraavien lisälatausten myynnin, jos asiakas sitä pyytää (tyypillisesti [...]). Käytännössä polttoaine-elementtien myynti uusia reaktoreja koskevien hankkeiden yhteydessä hyödytti Areva-konsernin ydinpolttoainekierron alkupään liiketoimintaa (jonka Nouvel Areva ottaa tulevaisuudessa hoitaakseen) kolmella seuraavalla tavalla:






  a) | Koska Areva NP käytti säännönmukaisesti Areva-konsernin uraania sekä konversio- ja rikastuspalveluja vastatakseen kyseiseen tarpeeseen, sen avulla voitiin turvata uraanin sekä tärkeimpien konversio- ja rikastuspalvelujen myyntimäärien kasvattaminen. |
| --- | --- | --- |

(350)

Jokaisella ydinpolttoainekierron alkupään tuotteiden ja palvelujen toimittajalla, joka voi nojata polttoaine-elementtien ja reaktorien toimittajaan, on siten kilpailuetu. Areva-konserni yhdistää nykyään reaktorimyyntiin ensimmäisen reaktorisydämen ja ensimmäisen ydinpolttoainelatauksen myynnin sekä seuraavien lisälatausten myynnin, jos asiakas sitä pyytää (tyypillisesti [...]). Käytännössä polttoaine-elementtien myynti uusia reaktoreja koskevien hankkeiden yhteydessä hyödytti Areva-konsernin ydinpolttoainekierron alkupään liiketoimintaa (jonka Nouvel Areva ottaa tulevaisuudessa hoitaakseen) kolmella seuraavalla tavalla:

a)

Koska Areva NP käytti säännönmukaisesti Areva-konsernin uraania sekä konversio- ja rikastuspalveluja vastatakseen kyseiseen tarpeeseen, sen avulla voitiin turvata uraanin sekä tärkeimpien konversio- ja rikastuspalvelujen myyntimäärien kasvattaminen.

| b) | Nämä sopimukset neuvotellaan kahden kesken reaktorin ostoa koskevien neuvottelujen yhteydessä, jolloin ne voidaan tehdä suotuisammin ehdoin kuin avointa menettelyä käyttäen neuvoteltavat sopimukset, joiden saamiseksi on kilpailtava monien muiden louhinta-, konversio- ja rikastussegmenteillä läsnä olevien toimijoiden kanssa; näiden usein pidemmän aikavälin sopimusten ansiosta myyntihinnat voidaan vakauttaa pysyvästi muuttuvien hintojen markkinoilla. |
| --- | --- |

b)

Nämä sopimukset neuvotellaan kahden kesken reaktorin ostoa koskevien neuvottelujen yhteydessä, jolloin ne voidaan tehdä suotuisammin ehdoin kuin avointa menettelyä käyttäen neuvoteltavat sopimukset, joiden saamiseksi on kilpailtava monien muiden louhinta-, konversio- ja rikastussegmenteillä läsnä olevien toimijoiden kanssa; näiden usein pidemmän aikavälin sopimusten ansiosta myyntihinnat voidaan vakauttaa pysyvästi muuttuvien hintojen markkinoilla.

| c) | Lisäksi uraanin ja konversio- ja rikastuspalvelujen toimittaja voi tämäntyyppisten sopimusten ansiosta aloittaa liiketoiminnan uusilla vaikeapääsyisillä markkinoilla ja vakiinnuttaa itselleen asteittain maineen ja uskottavuuden, kuten [...] tapauksessa. |
| --- | --- |

c)

Lisäksi uraanin ja konversio- ja rikastuspalvelujen toimittaja voi tämäntyyppisten sopimusten ansiosta aloittaa liiketoiminnan uusilla vaikeapääsyisillä markkinoilla ja vakiinnuttaa itselleen asteittain maineen ja uskottavuuden, kuten [...] tapauksessa.

| (351) | Tällainen myynti on ollut tähän asti merkittävää tulevaisuudessa Nouvel Arevalle siirtyvien kaivos-, konversio- ja rikastusliiketoimintojen osalta. Ensimmäistä EPR-reaktorisydäntä varten rikastustarve on noin [0–2 000] kSWU (mikä on [0–20] prosenttia Nouvel Arevan vuosittaisesta kapasiteetista), konversiotarve [0–2 000] tUF6 (mikä on [0–20] prosenttia Nouvel Arevan vuotuisesta kapasiteetista) ja luonnonuraanista saatavan triuraanioktaoksidin tarve [0–2 000] tU3O8 (mikä on [0–20] prosenttia Nouvel Arevan vuotuisesta kapasiteetista vuonna 2015). Lisälatauksessa ydinpolttoainetta ladataan kolmasosa näistä määristä, ja useimmiten polttoaine-elementtejä vaihdetaan 18 kuukauden välein. Areva-konsernin mukaan on yleistä, että ydinreaktorin suunnittelija ja rakentaja neuvottelee ensimmäisen reaktorisydämen lisäksi ainakin [...] toimittamisesta. |
| --- | --- |

(351)

Tällainen myynti on ollut tähän asti merkittävää tulevaisuudessa Nouvel Arevalle siirtyvien kaivos-, konversio- ja rikastusliiketoimintojen osalta. Ensimmäistä EPR-reaktorisydäntä varten rikastustarve on noin [0–2 000] kSWU (mikä on [0–20] prosenttia Nouvel Arevan vuosittaisesta kapasiteetista), konversiotarve [0–2 000] tUF6 (mikä on [0–20] prosenttia Nouvel Arevan vuotuisesta kapasiteetista) ja luonnonuraanista saatavan triuraanioktaoksidin tarve [0–2 000] tU3O8 (mikä on [0–20] prosenttia Nouvel Arevan vuotuisesta kapasiteetista vuonna 2015). Lisälatauksessa ydinpolttoainetta ladataan kolmasosa näistä määristä, ja useimmiten polttoaine-elementtejä vaihdetaan 18 kuukauden välein. Areva-konsernin mukaan on yleistä, että ydinreaktorin suunnittelija ja rakentaja neuvottelee ensimmäisen reaktorisydämen lisäksi ainakin [...] toimittamisesta.

| (352) | Areva-konserni on voinut hyötyä kunkin [...] hankkeiden yhteydessä tehdyn ydinpolttoainesopimuksen osalta suurempia määriä koskevista ja pitkäkestoisemmista sopimuksista kuin mitä se olisi voinut tehdä, jos Areva NP ei olisi ollut ydinreaktorin suunnittelija ja rakentaja. [...] hankkeiden (joissa Areva NP on voimalaitoksen rakentaja) vertailu [...] rakentamaa reaktoria koskevaan hankkeeseen on tältä osin valaiseva. Areva-konsernin tekemät sopimukset kattavat siten ainoastaan [...] prosenttia [...] rakentaman reaktorin ydinpolttoainetarpeista ja ainoastaan [...] vuoden ajanjakson, kun sillä toisaalta on ydinpolttoaineen toimitussopimuksia, jotka kattavat [...]. Tässä yhteydessä Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan luovutus on omiaan vaikuttamaan merkittävällä tavalla Nouvel Arevan toimintaan. |
| --- | --- |

(352)

Areva-konserni on voinut hyötyä kunkin [...] hankkeiden yhteydessä tehdyn ydinpolttoainesopimuksen osalta suurempia määriä koskevista ja pitkäkestoisemmista sopimuksista kuin mitä se olisi voinut tehdä, jos Areva NP ei olisi ollut ydinreaktorin suunnittelija ja rakentaja. [...] hankkeiden (joissa Areva NP on voimalaitoksen rakentaja) vertailu [...] rakentamaa reaktoria koskevaan hankkeeseen on tältä osin valaiseva. Areva-konsernin tekemät sopimukset kattavat siten ainoastaan [...] prosenttia [...] rakentaman reaktorin ydinpolttoainetarpeista ja ainoastaan [...] vuoden ajanjakson, kun sillä toisaalta on ydinpolttoaineen toimitussopimuksia, jotka kattavat [...]. Tässä yhteydessä Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan luovutus on omiaan vaikuttamaan merkittävällä tavalla Nouvel Arevan toimintaan.

| (353) | Urenco vähättelee näiden [...] synergiaetujen arvoa. Komissio toteaa, että suurin osa tällä hetkellä rakenteilla olevista reaktoreista sijaitsee Venäjän tai Kiinan kaltaisissa maissa, joiden markkinat ovat suurelta osin suljettuja läntisten ydinvoimaloiden rakentajilta. Komissio toteaa myös, että erityisesti Fukushiman jälkeen uusia reaktoreja koskevat hankkeet ovat harventuneet. Edelleen on kuitenkin useita hankkeita, joiden toteutumiselle on hyvät edellytykset ja joiden kannalta Nouvel Areva NP näyttää olevan hyvässä asemassa. Tämä pätee erityisesti hankkeisiin, jotka ovat jatkoa Areva NP:n menneisyydessä voittamille hankkeille: [...]. Nouvel Areva NP voi tehdä tarjouksen myös [...] hankkeista. Jos Nouvel Areva NP haluaa integroida rikasteen toimituksiin liittyvän liiketoiminnan reaktoritarjontaan, se voi vastedes käyttää kaikissa näissä hankkeissa haluamaansa rikasteen toimittajaa, mikä kannustaa kilpailuttamaan mahdolliset toimittajat, joihin kohdistuu voimakas hintapaine tämäntyyppisissä tarjouskilpailuissa. |
| --- | --- |

(353)

Urenco vähättelee näiden [...] synergiaetujen arvoa. Komissio toteaa, että suurin osa tällä hetkellä rakenteilla olevista reaktoreista sijaitsee Venäjän tai Kiinan kaltaisissa maissa, joiden markkinat ovat suurelta osin suljettuja läntisten ydinvoimaloiden rakentajilta. Komissio toteaa myös, että erityisesti Fukushiman jälkeen uusia reaktoreja koskevat hankkeet ovat harventuneet. Edelleen on kuitenkin useita hankkeita, joiden toteutumiselle on hyvät edellytykset ja joiden kannalta Nouvel Areva NP näyttää olevan hyvässä asemassa. Tämä pätee erityisesti hankkeisiin, jotka ovat jatkoa Areva NP:n menneisyydessä voittamille hankkeille: [...]. Nouvel Areva NP voi tehdä tarjouksen myös [...] hankkeista. Jos Nouvel Areva NP haluaa integroida rikasteen toimituksiin liittyvän liiketoiminnan reaktoritarjontaan, se voi vastedes käyttää kaikissa näissä hankkeissa haluamaansa rikasteen toimittajaa, mikä kannustaa kilpailuttamaan mahdolliset toimittajat, joihin kohdistuu voimakas hintapaine tämäntyyppisissä tarjouskilpailuissa.

| (354) | Nämä näkymät koskevat tosin lähinnä keskipitkää ja pitkää aikaväliä. Ydinteollisuuden syklit ovat kuitenkin erittäin pitkiä, ja vaikuttaa siten perustellulta, että komissio ottaa synergiaetujen menetyksen vaikutukset huomioon erityisesti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(354)

Nämä näkymät koskevat tosin lähinnä keskipitkää ja pitkää aikaväliä. Ydinteollisuuden syklit ovat kuitenkin erittäin pitkiä, ja vaikuttaa siten perustellulta, että komissio ottaa synergiaetujen menetyksen vaikutukset huomioon erityisesti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| (355) | Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet vakuuttavasti, että reaktoriliiketoiminnan ja ydinpolttoainekierron loppupään välillä oli sellaisia voimakkaita synergioita, joiden uudelleenluomiseen tulevaisuudessa Nouvel Arevalla ja Nouvel Areva NP:llä on vain heikot kannustimet. |
| --- | --- |

(355)

Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet vakuuttavasti, että reaktoriliiketoiminnan ja ydinpolttoainekierron loppupään välillä oli sellaisia voimakkaita synergioita, joiden uudelleenluomiseen tulevaisuudessa Nouvel Arevalla ja Nouvel Areva NP:llä on vain heikot kannustimet.

| (356) | Nouvel Arevan kapasiteetti lisätä myyntiään käsittely- ja kierrätyspalvelujen vientiä varten keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä riippuu siitä, onko markkinoilla riittävästi sekaoksidipolttoaine-elementeillä toimivia kevytvesireaktoreita. Sekaoksidipolttoaine ei nimittäin sellaisenaan ole vaihdettavissa perinteisen ydinpolttoaineen kanssa: reaktorin, johon sekaoksidipolttoaine on tarkoitettu, on oltava etukäteen suunniteltu tai mukautettu tämäntyyppisen ydinpolttoaineen käyttöön. Areva-konsernin sekaoksidipolttoainealan liiketoiminta on vastaavasti suoraan riippuvainen maailman sekaoksidipolttoaine-elementtien käyttöön perustuvasta reaktorikannasta. |
| --- | --- |

(356)

Nouvel Arevan kapasiteetti lisätä myyntiään käsittely- ja kierrätyspalvelujen vientiä varten keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä riippuu siitä, onko markkinoilla riittävästi sekaoksidipolttoaine-elementeillä toimivia kevytvesireaktoreita. Sekaoksidipolttoaine ei nimittäin sellaisenaan ole vaihdettavissa perinteisen ydinpolttoaineen kanssa: reaktorin, johon sekaoksidipolttoaine on tarkoitettu, on oltava etukäteen suunniteltu tai mukautettu tämäntyyppisen ydinpolttoaineen käyttöön. Areva-konsernin sekaoksidipolttoainealan liiketoiminta on vastaavasti suoraan riippuvainen maailman sekaoksidipolttoaine-elementtien käyttöön perustuvasta reaktorikannasta.

| (357) | Nouvel Areva NP kuitenkin [...]. |
| --- | --- |

(357)

Nouvel Areva NP kuitenkin [...].

| (358) | [...] viimeksi mainittujen myynnistä vastaa Nouvel Areva NP. [...]. |
| --- | --- |

(358)

[...] viimeksi mainittujen myynnistä vastaa Nouvel Areva NP. [...].

| (359) | [...] Ranskan viranomaiset ovat selittäneet, että tilanne oli erilainen niin kauan kuin Areva-konserni oli integroitunut, koska tuolloin sillä oli mahdollisuus saada menetetty kate takaisin sekä sekaoksidipolttoainetuotannon että reaktorien suunnittelun ja rakentamisen ja polttoaine-elementtien myynnin kautta. Vaikka Areva NP oli vastuussa ydinpolttoaineen myynnistä, kuten tulevaisuudessa Nouvel Areva NP, se toimi Areva SA:n [...] alaisuudessa. |
| --- | --- |

(359)

[...] Ranskan viranomaiset ovat selittäneet, että tilanne oli erilainen niin kauan kuin Areva-konserni oli integroitunut, koska tuolloin sillä oli mahdollisuus saada menetetty kate takaisin sekä sekaoksidipolttoainetuotannon että reaktorien suunnittelun ja rakentamisen ja polttoaine-elementtien myynnin kautta. Vaikka Areva NP oli vastuussa ydinpolttoaineen myynnistä, kuten tulevaisuudessa Nouvel Areva NP, se toimi Areva SA:n [...] alaisuudessa.

| (360) | [...], sekaoksidipolttoaineketjun pitkän aikavälin kasvunäkymiä [...] on siten tarkistettava alaspäin. Aina, kun sekaoksidipolttoaine-elementeillä toimiva reaktorihanke korvataan tarjouspyynnössä muunlaisella reaktorilla, Nouvel Arevan kytköksellinen kysyntä vähenee samassa suhteessa. Tätä kautta perinteisen ydinpolttoaineen kysyntä kasvaa, ja Nouvel Areva joutuu kilpailemaan muiden toimijoiden kuten Urencon kanssa. |
| --- | --- |

(360)

[...], sekaoksidipolttoaineketjun pitkän aikavälin kasvunäkymiä [...] on siten tarkistettava alaspäin. Aina, kun sekaoksidipolttoaine-elementeillä toimiva reaktorihanke korvataan tarjouspyynnössä muunlaisella reaktorilla, Nouvel Arevan kytköksellinen kysyntä vähenee samassa suhteessa. Tätä kautta perinteisen ydinpolttoaineen kysyntä kasvaa, ja Nouvel Areva joutuu kilpailemaan muiden toimijoiden kuten Urencon kanssa.

| (361) | Yleisesti ottaen Nouvel Arevan ja Nouvel Areva NP:n välille muodostuu asiakkaan ja toimittajan välinen suhde monien sellaisten palvelujen alalla, jotka on aiemmin hoidettu sisäisesti, millä voi olla kielteisiä vaikutuksia sekä Nouvel Areva NP:hen että Nouvel Arevaan. Tämä pätee erityisesti logistiikkatoimiin, joiden optimointi on entistä vaikeampaa. Ranskan viranomaiset ovat antaneet seuraavan esimerkin. Luonnonuraani on sen ostaneen sähkölaitoksen omaisuutta. Sähkölaitos antaa konversion ja rikastuksen ja tämän jälkeen polttoaine-elementtien valmistuksen valitsemiensa toimittajien tehtäväksi. Joko valitun rikastajan tai valmistajan on toimitettava rikastettu uraani. Logistiikan optimoimiseksi erityisesti toimitusten ja varastojen hallinnoinnin osalta (sekä rikastetun uraanin määrien että pitoisuuksien osalta) rikastajat ja polttoaine-elementtien valmistajat voivat vahvistaa sopimusteitse kaikki mahdolliset operatiiviset optimointitoimet. Samaan konserniin kuuluminen helpottaa neuvotteluja ja lisää harkittavissa olevia operatiivisia optimointitoimia, koska rikastajan ja polttoaine-elementtien valmistajan välillä ei ole vastakkaisia intressejä. Areva-konserni on hyötynyt tähän asti kyseisestä edusta konserninsisäisissä toimituksissa. Areva NC:ltä on sen sijaan esimerkiksi veloitettu ylihintaa [...], mitä se ei ole pystynyt koskaan riitauttamaan tehokkaasti, sillä tämä ei suostunut neuvottelemaan aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

(361)

Yleisesti ottaen Nouvel Arevan ja Nouvel Areva NP:n välille muodostuu asiakkaan ja toimittajan välinen suhde monien sellaisten palvelujen alalla, jotka on aiemmin hoidettu sisäisesti, millä voi olla kielteisiä vaikutuksia sekä Nouvel Areva NP:hen että Nouvel Arevaan. Tämä pätee erityisesti logistiikkatoimiin, joiden optimointi on entistä vaikeampaa. Ranskan viranomaiset ovat antaneet seuraavan esimerkin. Luonnonuraani on sen ostaneen sähkölaitoksen omaisuutta. Sähkölaitos antaa konversion ja rikastuksen ja tämän jälkeen polttoaine-elementtien valmistuksen valitsemiensa toimittajien tehtäväksi. Joko valitun rikastajan tai valmistajan on toimitettava rikastettu uraani. Logistiikan optimoimiseksi erityisesti toimitusten ja varastojen hallinnoinnin osalta (sekä rikastetun uraanin määrien että pitoisuuksien osalta) rikastajat ja polttoaine-elementtien valmistajat voivat vahvistaa sopimusteitse kaikki mahdolliset operatiiviset optimointitoimet. Samaan konserniin kuuluminen helpottaa neuvotteluja ja lisää harkittavissa olevia operatiivisia optimointitoimia, koska rikastajan ja polttoaine-elementtien valmistajan välillä ei ole vastakkaisia intressejä. Areva-konserni on hyötynyt tähän asti kyseisestä edusta konserninsisäisissä toimituksissa. Areva NC:ltä on sen sijaan esimerkiksi veloitettu ylihintaa [...], mitä se ei ole pystynyt koskaan riitauttamaan tehokkaasti, sillä tämä ei suostunut neuvottelemaan aiheutuneista kustannuksista.

| (362) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että jos rakenneuudistettu Areva-konserni olisi pysynyt integroituneena reaktoriliiketoiminnan kanssa, se olisi hyötynyt merkittävästi kyseisestä integraatiosta ja erityisesti mahdollisuudestaan muotoilla Nouvel Areva NP:n ja Nouvel Arevan integroituja tarjouksia. |
| --- | --- |

(362)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että jos rakenneuudistettu Areva-konserni olisi pysynyt integroituneena reaktoriliiketoiminnan kanssa, se olisi hyötynyt merkittävästi kyseisestä integraatiosta ja erityisesti mahdollisuudestaan muotoilla Nouvel Areva NP:n ja Nouvel Arevan integroituja tarjouksia.

| (363) | Komissio pohti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 189 kappaleessa EDF:n ja Areva-konsernin strategisen kumppanuushankkeen seurauksia erityisesti sen mahdollisuuden kannalta, että menneisyydessä todetut kaupalliset synergiaedut voitaisiin saavuttaa uudelleen sopimuksella. Urenco on ilmoittanut komissiolle huolensa asiasta. |
| --- | --- |

(363)

Komissio pohti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 189 kappaleessa EDF:n ja Areva-konsernin strategisen kumppanuushankkeen seurauksia erityisesti sen mahdollisuuden kannalta, että menneisyydessä todetut kaupalliset synergiaedut voitaisiin saavuttaa uudelleen sopimuksella. Urenco on ilmoittanut komissiolle huolensa asiasta.

| (364) | Komissio myöntää olevan epätodennäköistä, että sopimusperusteinen kumppanuus, jossa velvoitetaan tekemään yhteistyötä kaikin mahdollisin tavoin, voisi uudelleen saada aikaan yhtä voimakkaita synergiaetuja kuin konsolidoidussa konsernissa. Sellaisen suosituimmuuteen perustuvan kaupallisen yhteistyön muodon sisältävä kumppanuus, jolla rajoitettaisiin Nouvel Arevan kilpailijoiden mahdollisuuksia muodostaa kumppanuussuhde Nouvel Areva NP:n kanssa integroitujen tarjousten muotoilemiseksi, kyseenalaistaisi kuitenkin Nouvel Areva NP:n myynnin myönteiset vaikutukset kilpailuun. |
| --- | --- |

(364)

Komissio myöntää olevan epätodennäköistä, että sopimusperusteinen kumppanuus, jossa velvoitetaan tekemään yhteistyötä kaikin mahdollisin tavoin, voisi uudelleen saada aikaan yhtä voimakkaita synergiaetuja kuin konsolidoidussa konsernissa. Sellaisen suosituimmuuteen perustuvan kaupallisen yhteistyön muodon sisältävä kumppanuus, jolla rajoitettaisiin Nouvel Arevan kilpailijoiden mahdollisuuksia muodostaa kumppanuussuhde Nouvel Areva NP:n kanssa integroitujen tarjousten muotoilemiseksi, kyseenalaistaisi kuitenkin Nouvel Areva NP:n myynnin myönteiset vaikutukset kilpailuun.

| (365) | Komissio toteaa tässä yhteydessä Ranskan viranomaisten sitoutuneen siihen, että EDF:n määräysvallassa oleva Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva eivät rakenneuudistusjakson aikana aloita strategista kumppanuutta eivätkä perusta muutakaan sopimuskehystä, jossa määrätään kaupallisesta yhteistyöstä. Tämä koskee tilanteita, joissa kumppanuuden tai sopimusyhteistyön tarkoituksena olisi asettaa Nouvel Areva etusijalle silloin, kun Nouvel Areva NP haluaa tarjota asiakkaalle ydinpolttoaineiden toimittajan kanssa integroidun tarjouksen. |
| --- | --- |

(365)

Komissio toteaa tässä yhteydessä Ranskan viranomaisten sitoutuneen siihen, että EDF:n määräysvallassa oleva Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva eivät rakenneuudistusjakson aikana aloita strategista kumppanuutta eivätkä perusta muutakaan sopimuskehystä, jossa määrätään kaupallisesta yhteistyöstä. Tämä koskee tilanteita, joissa kumppanuuden tai sopimusyhteistyön tarkoituksena olisi asettaa Nouvel Areva etusijalle silloin, kun Nouvel Areva NP haluaa tarjota asiakkaalle ydinpolttoaineiden toimittajan kanssa integroidun tarjouksen.

| (366) | Komissio ottaa huomioon tämän sitoumuksen ja katsoo siten Nouvel Areva NP:n voivan vapaasti ehdottaa asiakkailleen, että ne käyttävät muulta toiminnanharjoittajalta kuin Nouvel Arevalta peräisin olevia ydinpolttoaineita. Kun Nouvel Arevan on aika täyttää uudelleen tilauskirjansa, se ei enää voi luottaa rakenteellisiin synergiaetuihin, joista Areva-konserni hyötyi menneisyydessä. Komissio voi siten luopua tähän liittyvästä epäilystään. |
| --- | --- |

(366)

Komissio ottaa huomioon tämän sitoumuksen ja katsoo siten Nouvel Areva NP:n voivan vapaasti ehdottaa asiakkailleen, että ne käyttävät muulta toiminnanharjoittajalta kuin Nouvel Arevalta peräisin olevia ydinpolttoaineita. Kun Nouvel Arevan on aika täyttää uudelleen tilauskirjansa, se ei enää voi luottaa rakenteellisiin synergiaetuihin, joista Areva-konserni hyötyi menneisyydessä. Komissio voi siten luopua tähän liittyvästä epäilystään.

| (367) | Johdanto-osan 334 kappaleen kolmannesta kysymyksestä komissio toteaa olevan tarpeen markkinakohtaisen analyysin avulla tutkia markkinat, joilla Nouvel Arevalla on huomattava asema, ja varmistaa siten, ettei sellaisia kilpailun vääristymiä ole, joiden vuoksi Ranskan viranomaisten ehdottama vastasuorite olisi riittämätön. |
| --- | --- |

(367)

Johdanto-osan 334 kappaleen kolmannesta kysymyksestä komissio toteaa olevan tarpeen markkinakohtaisen analyysin avulla tutkia markkinat, joilla Nouvel Arevalla on huomattava asema, ja varmistaa siten, ettei sellaisia kilpailun vääristymiä ole, joiden vuoksi Ranskan viranomaisten ehdottama vastasuorite olisi riittämätön.

| (368) | Ennen kunkin markkinan yksityiskohtaista tarkastelua komissio korostaa aluksi huolehtivansa siitä, ettei Areva-konsernille myönnettävän tuen suuruus aseta rakenneuudistettua Areva-konsernia (tässä tapauksessa Nouvel Arevaa) poikkeuksellisen hyvään taloudelliseen tilanteeseen kilpailijoihinsa nähden. Tuki on siten mitoitettu mahdollistamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen, mikä merkitsee erityisesti, että se voi saada takaisin entisen investointiluokkansa. Nouvel Arevalla on kuitenkin edelleen huomattava velka [...]. Nouvel Arevan luottoluokituksen ennakoidaan olevan rakenneuudistuksen päättyessä [...], eikä se ole parempi kuin sen kilpailijoiden, kuten Urencon, luottoluokitus (55). Näin ollen Nouvel Arevalla ei ole rakenneuudistuksen päättyessä selvästi suurempaa rahoituksellista joustovaraa kuin kilpailijoillaan. |
| --- | --- |

(368)

Ennen kunkin markkinan yksityiskohtaista tarkastelua komissio korostaa aluksi huolehtivansa siitä, ettei Areva-konsernille myönnettävän tuen suuruus aseta rakenneuudistettua Areva-konsernia (tässä tapauksessa Nouvel Arevaa) poikkeuksellisen hyvään taloudelliseen tilanteeseen kilpailijoihinsa nähden. Tuki on siten mitoitettu mahdollistamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen, mikä merkitsee erityisesti, että se voi saada takaisin entisen investointiluokkansa. Nouvel Arevalla on kuitenkin edelleen huomattava velka [...]. Nouvel Arevan luottoluokituksen ennakoidaan olevan rakenneuudistuksen päättyessä [...], eikä se ole parempi kuin sen kilpailijoiden, kuten Urencon, luottoluokitus (55). Näin ollen Nouvel Arevalla ei ole rakenneuudistuksen päättyessä selvästi suurempaa rahoituksellista joustovaraa kuin kilpailijoillaan.

55

| (369) | Maailman louhintamarkkinoilla on neljä keskeistä toimijaa. Tärkeimmällä toimijalla KAP:llä on [0–50] prosentin markkinaosuus. Toiseksi tärkein toimija on Cameco, jonka osuus koko maailman tuotannosta on [0–50] prosenttia. Areva-konsernilla on [0–30] prosentin ja Rosatomilla tytäryhtiönsä AtomEnergoPromin välityksellä [0–30] prosentin osuus koko maailman tuotannosta (56). KAP ja Cameco ovat jatkuvasti lisänneet tuotantoaan viime vuosina, ja niiden ennakoidaan säilyttävän nykyisen tuotantonsa tai jatkavan kasvuaan tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(369)

Maailman louhintamarkkinoilla on neljä keskeistä toimijaa. Tärkeimmällä toimijalla KAP:llä on [0–50] prosentin markkinaosuus. Toiseksi tärkein toimija on Cameco, jonka osuus koko maailman tuotannosta on [0–50] prosenttia. Areva-konsernilla on [0–30] prosentin ja Rosatomilla tytäryhtiönsä AtomEnergoPromin välityksellä [0–30] prosentin osuus koko maailman tuotannosta (56). KAP ja Cameco ovat jatkuvasti lisänneet tuotantoaan viime vuosina, ja niiden ennakoidaan säilyttävän nykyisen tuotantonsa tai jatkavan kasvuaan tulevina vuosina.

56

| (370) | Jos Nouvel Arevalta saadaan lisämyönnytyksiä louhintamarkkinoilla (esimerkiksi divestointien muodossa), on vaarana, että näin suositaan toimijoita, joilla on jo huomattava asema keskittyneillä markkinoilla, mikä vaarantaa sekä markkinarakenteen että uraanin toimitusvarmuuden unionissa. |
| --- | --- |

(370)

Jos Nouvel Arevalta saadaan lisämyönnytyksiä louhintamarkkinoilla (esimerkiksi divestointien muodossa), on vaarana, että näin suositaan toimijoita, joilla on jo huomattava asema keskittyneillä markkinoilla, mikä vaarantaa sekä markkinarakenteen että uraanin toimitusvarmuuden unionissa.

| (371) | Lisäksi kaivosliiketoiminta on [...] keino edistää Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista; kaivosliiketoiminnan osuus Nouvel Arevan käyttökatteesta nousee [...] vuoteen 2020 mennessä. Kyseisen toiminnan heikentyminen vaarantaisi Areva-konsernin elinkelpoisuuden palautumisen ilman selvää hyötyä kilpailulle. |
| --- | --- |

(371)

Lisäksi kaivosliiketoiminta on [...] keino edistää Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamista; kaivosliiketoiminnan osuus Nouvel Arevan käyttökatteesta nousee [...] vuoteen 2020 mennessä. Kyseisen toiminnan heikentyminen vaarantaisi Areva-konsernin elinkelpoisuuden palautumisen ilman selvää hyötyä kilpailulle.

| (372) | Komissio katsoo näiden seikkojen valossa, että Nouvel Areva NP:n myynnin ja Ranskan viranomaisten antamien sitoumusten lisäksi louhintasegmentillä ei ole perusteltua vaatia muita vastasuoritteita. |
| --- | --- |

(372)

Komissio katsoo näiden seikkojen valossa, että Nouvel Areva NP:n myynnin ja Ranskan viranomaisten antamien sitoumusten lisäksi louhintasegmentillä ei ole perusteltua vaatia muita vastasuoritteita.

| (373) | Konversioliiketoiminnan alalla on neljä keskeistä toimijaa: Rosatom/TVEL (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus), Cameco (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus), Conver Dyn (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus) ja Areva-konserni (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus) (57). Kiinalainen CNNC-konserni on myös läsnä, mutta se toimittaa tällä hetkellä ainoastaan Kiinan markkinoille. Areva-konserni on ainoa eurooppalainen konversioyritys Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainneen SFL-laitoksen lopetettua toimintansa. |
| --- | --- |

(373)

Konversioliiketoiminnan alalla on neljä keskeistä toimijaa: Rosatom/TVEL (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus), Cameco (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus), Conver Dyn (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus) ja Areva-konserni (jolla on [0–50] prosentin markkinaosuus) (57). Kiinalainen CNNC-konserni on myös läsnä, mutta se toimittaa tällä hetkellä ainoastaan Kiinan markkinoille. Areva-konserni on ainoa eurooppalainen konversioyritys Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainneen SFL-laitoksen lopetettua toimintansa.

57

| (374) | Konversioliiketoiminta on osa [...] toimintoja. Nouvel Arevaa kyseisen toiminnan harjoittajana heikentävät lisätoimenpiteet voivat vahvistaa markkinoiden jo oligopolistista rakennetta ja kyseenalaistaa yrityksen elinkelpoisuuden ydinpolttoainekierron kyseisessä tärkeässä osassa, jossa Nouvel Areva on ainoa eurooppalainen toimija. |
| --- | --- |

(374)

Konversioliiketoiminta on osa [...] toimintoja. Nouvel Arevaa kyseisen toiminnan harjoittajana heikentävät lisätoimenpiteet voivat vahvistaa markkinoiden jo oligopolistista rakennetta ja kyseenalaistaa yrityksen elinkelpoisuuden ydinpolttoainekierron kyseisessä tärkeässä osassa, jossa Nouvel Areva on ainoa eurooppalainen toimija.

| (375) | Komissio katsoo näin ollen, että Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan luovutusta ja Ranskan sitoumuksia täydentävät vastasuoritteet eivät ole perusteltuja konversiosegmentillä. |
| --- | --- |

(375)

Komissio katsoo näin ollen, että Nouvel Areva NP:n liiketoiminnan luovutusta ja Ranskan sitoumuksia täydentävät vastasuoritteet eivät ole perusteltuja konversiosegmentillä.

| (376) | Rikastusmarkkinoilla Areva-konsernilla oli [0–30] prosentin osuus koko maailman markkinoista vuonna 2014, kun sen kahdella tärkeimmällä kilpailijalla Rosatomilla/Tenexillä ja Urencolla oli kummallakin yli [0–50] prosentin markkinaosuus (58). |
| --- | --- |

(376)

Rikastusmarkkinoilla Areva-konsernilla oli [0–30] prosentin osuus koko maailman markkinoista vuonna 2014, kun sen kahdella tärkeimmällä kilpailijalla Rosatomilla/Tenexillä ja Urencolla oli kummallakin yli [0–50] prosentin markkinaosuus (58).

58

| (377) | Urenco on ilmoittanut komissiolle huolensa kilpailun vääristymistä, joita rakenneuudistustuesta aiheutuu rikastusmarkkinoilla. Kyseiset huolenilmaukset koskevat lyhyesti i) Nouvel Arevan väitettyä rahoituksellista joustovaraa tukea saamattomiin kilpailijoihinsa nähden, ii) riskiä, että EDF, joka on Urencon keskeinen asiakas, suosii Nouvel Arevaa rikastetun uraanin tarpeidensa osalta, iii) ylikapasiteetin lisääntymistä eurooppalaisilla rikastusmarkkinoilla erityisesti, jos Nouvel Areva päättää lisätä Georges Besse II -tehtaansa kapasiteettia tai kehittää SWU-kauppaa, iv) Urencon perinteisten ydinpolttoaineiden kanssa kilpailevan sekaoksidipolttoainetoiminnan jatkamista tai vahvistamista, vaikka sekaoksidipolttoaine ei ole Urencon mukaan yhtä kilpailukykyistä. |
| --- | --- |

(377)

Urenco on ilmoittanut komissiolle huolensa kilpailun vääristymistä, joita rakenneuudistustuesta aiheutuu rikastusmarkkinoilla. Kyseiset huolenilmaukset koskevat lyhyesti i) Nouvel Arevan väitettyä rahoituksellista joustovaraa tukea saamattomiin kilpailijoihinsa nähden, ii) riskiä, että EDF, joka on Urencon keskeinen asiakas, suosii Nouvel Arevaa rikastetun uraanin tarpeidensa osalta, iii) ylikapasiteetin lisääntymistä eurooppalaisilla rikastusmarkkinoilla erityisesti, jos Nouvel Areva päättää lisätä Georges Besse II -tehtaansa kapasiteettia tai kehittää SWU-kauppaa, iv) Urencon perinteisten ydinpolttoaineiden kanssa kilpailevan sekaoksidipolttoainetoiminnan jatkamista tai vahvistamista, vaikka sekaoksidipolttoaine ei ole Urencon mukaan yhtä kilpailukykyistä.

| (378) | Komissio on jo osoittanut johdanto-osan 368 kappaleessa, ettei Nouvel Areva ole rakenneuudistuksen jälkeen paremmassa taloudellisessa tilanteessa kuin Urenco. Kyseinen huolenaihe vaikuttaa siten perusteettomalta. Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Areva-konsernin SET-liiketoimintayksikön rikastusliiketoiminnan nettorahavirta oli positiivinen jo vuonna 2016, mikä suuntaus todennäköisesti vahvistuu ajanjaksolla 2017–2030. Näin ollen SET-yhtiö edistää enemmän Areva-konsernin elinkelpoisuuden palautumista maksamalla suunnitellusti osinkoja kuin mitä se itse hyötyy tuen vaikutuksista. |
| --- | --- |

(378)

Komissio on jo osoittanut johdanto-osan 368 kappaleessa, ettei Nouvel Areva ole rakenneuudistuksen jälkeen paremmassa taloudellisessa tilanteessa kuin Urenco. Kyseinen huolenaihe vaikuttaa siten perusteettomalta. Lisäksi Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Areva-konsernin SET-liiketoimintayksikön rikastusliiketoiminnan nettorahavirta oli positiivinen jo vuonna 2016, mikä suuntaus todennäköisesti vahvistuu ajanjaksolla 2017–2030. Näin ollen SET-yhtiö edistää enemmän Areva-konsernin elinkelpoisuuden palautumista maksamalla suunnitellusti osinkoja kuin mitä se itse hyötyy tuen vaikutuksista.

| (379) | Komissio ei katso myöskään olevan vaaraa siitä, että EDF suosii Nouvel Arevaa Urencon kustannuksella rikasteen toimittamisessa. Ensinnäkään EDF:n määräysvallassa olevan Nouvel Areva NP:n ja Nouvel Arevan välillä ei ole pääomayhteyksiä, jotka olisivat peruste sille, että EDF suosii Nouvel Arevaa suhteessa sen kilpailijoihin. Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, ettei EDF ilmeisesti ole suosinut Areva-konsernia menneisyydessäkään, koska Urenco täyttää nykyään huomattavan osan EDF:n rikastetun uraanin tarpeesta. Toiseksi se, ettei pääomayhteyksiä ole, poistaa vuorostaan Nouvel Arevalta kannustimen tarjota Nouvel Areva NP:lle suotuisampia ehtoja kuin jollekin toiselle asiakkaalle, koska Nouvel Areva ei voi enää saada osakkeenomistajan ominaisuudessa osittain takaisin etuja, joita se myöntää toimittajana. |
| --- | --- |

(379)

Komissio ei katso myöskään olevan vaaraa siitä, että EDF suosii Nouvel Arevaa Urencon kustannuksella rikasteen toimittamisessa. Ensinnäkään EDF:n määräysvallassa olevan Nouvel Areva NP:n ja Nouvel Arevan välillä ei ole pääomayhteyksiä, jotka olisivat peruste sille, että EDF suosii Nouvel Arevaa suhteessa sen kilpailijoihin. Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, ettei EDF ilmeisesti ole suosinut Areva-konsernia menneisyydessäkään, koska Urenco täyttää nykyään huomattavan osan EDF:n rikastetun uraanin tarpeesta. Toiseksi se, ettei pääomayhteyksiä ole, poistaa vuorostaan Nouvel Arevalta kannustimen tarjota Nouvel Areva NP:lle suotuisampia ehtoja kuin jollekin toiselle asiakkaalle, koska Nouvel Areva ei voi enää saada osakkeenomistajan ominaisuudessa osittain takaisin etuja, joita se myöntää toimittajana.

| (380) | Komissio toteaa ylikapasiteetin lisääntymisestä eurooppalaisilla rikastusmarkkinoilla, että Ranskan viranomaisten antaman sitoumuksen mukaan Areva-konserni ei rakenneuudistusjakson aikana lisää Georges Besse II -tehtaan kapasiteettia, lukuun ottamatta voimassa olevissa sopimuksissa määrättyä sentrifugien hankintaa ja asentamista [...]. Komissio katsoo siten, ettei Areva-konsernille myönnetyllä rakenneuudistustuella rahoiteta ylikapasiteetin lisääntymistä eurooppalaisilla rikastusmarkkinoilla. SWU-kaupan osalta on todettava, ettei tuki lisää tuotantokapasiteettia vaan auttaa optimoimaan markkinoilla jo olevaa kapasiteettia. Lisäksi on todettava, ettei Areva-konserni ole kehittänyt kyseistä liiketoimintaa kuluneen vuosikymmenen aikana [...]. |
| --- | --- |

(380)

Komissio toteaa ylikapasiteetin lisääntymisestä eurooppalaisilla rikastusmarkkinoilla, että Ranskan viranomaisten antaman sitoumuksen mukaan Areva-konserni ei rakenneuudistusjakson aikana lisää Georges Besse II -tehtaan kapasiteettia, lukuun ottamatta voimassa olevissa sopimuksissa määrättyä sentrifugien hankintaa ja asentamista [...]. Komissio katsoo siten, ettei Areva-konsernille myönnetyllä rakenneuudistustuella rahoiteta ylikapasiteetin lisääntymistä eurooppalaisilla rikastusmarkkinoilla. SWU-kaupan osalta on todettava, ettei tuki lisää tuotantokapasiteettia vaan auttaa optimoimaan markkinoilla jo olevaa kapasiteettia. Lisäksi on todettava, ettei Areva-konserni ole kehittänyt kyseistä liiketoimintaa kuluneen vuosikymmenen aikana [...].

| (381) | Komissio on osoittanut johdanto-osan 356–360 kappaleessa, että Nouvel Areva NP:n myynnillä on kielteisiä vaikutuksia sekaoksidipolttoaineketjun pitkän aikavälin kehittämiseen, sillä se lisää samassa suhteessa perinteisen ydinpolttoaineen tuottajien, kuten Urencon, ulottuvilla olevien markkinoiden kokoa. Näin ollen ei ole perusteltua määrätä lisätoimenpiteitä markkinoiden kyseisessä osassa. |
| --- | --- |

(381)

Komissio on osoittanut johdanto-osan 356–360 kappaleessa, että Nouvel Areva NP:n myynnillä on kielteisiä vaikutuksia sekaoksidipolttoaineketjun pitkän aikavälin kehittämiseen, sillä se lisää samassa suhteessa perinteisen ydinpolttoaineen tuottajien, kuten Urencon, ulottuvilla olevien markkinoiden kokoa. Näin ollen ei ole perusteltua määrätä lisätoimenpiteitä markkinoiden kyseisessä osassa.

| (382) | Komissio korostaa yleisesti sitä, että Nouvel Areva NP:n myynnistä seuraavat synergiaetujen menetykset luovat Nouvel Arevan kilpailijoille mahdollisuuksia rikastussegmentillä varsinkin johdanto-osan 353 ja 360 kappaleessa kuvatuissa käytännön tilanteissa. |
| --- | --- |

(382)

Komissio korostaa yleisesti sitä, että Nouvel Areva NP:n myynnistä seuraavat synergiaetujen menetykset luovat Nouvel Arevan kilpailijoille mahdollisuuksia rikastussegmentillä varsinkin johdanto-osan 353 ja 360 kappaleessa kuvatuissa käytännön tilanteissa.

| (383) | Komissio katsoo näiden seikkojen valossa, että Nouvel Areva NP:n myyntiä ja Ranskan sitoumuksia täydentävät vastasuoritteet eivät ole rikastussegmentillä perusteltuja. |
| --- | --- |

(383)

Komissio katsoo näiden seikkojen valossa, että Nouvel Areva NP:n myyntiä ja Ranskan sitoumuksia täydentävät vastasuoritteet eivät ole rikastussegmentillä perusteltuja.

| (384) | Ydinpolttoainekierron loppupään (jätteenkäsittely ja sekaoksidipolttoaineen tuotanto) osalta Areva-konsernilla on noin [50–100] prosentin (59) markkinaosuus jätteenkäsittelymarkkinoilla, ja se on nykyään ainoa toiminnanharjoittaja, joka hallitsee kaikki käytetyn ydinpolttoaineen käsittely- ja kierrätystoiminnot sekä sekaoksidipolttoaineen tuotannon. Rakenneuudistustuki ei aiheuta kovin selvää kilpailun vääristymää, koska Areva-konserni on yleisesti ottaen ainoa toiminnanharjoittaja tällä segmentillä. Komissio myöntää, että sekaoksidipolttoaine kilpailee perinteisen ydinpolttoaineen kanssa, jonka toimittamisessa Nouvel Arevalla on kilpailijoita. Edellä johdanto-osan 356–360 kappaleessa kuvatuista syistä ei vaikuta kuitenkaan perustellulta harkita lisätoimenpiteitä kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(384)

Ydinpolttoainekierron loppupään (jätteenkäsittely ja sekaoksidipolttoaineen tuotanto) osalta Areva-konsernilla on noin [50–100] prosentin (59) markkinaosuus jätteenkäsittelymarkkinoilla, ja se on nykyään ainoa toiminnanharjoittaja, joka hallitsee kaikki käytetyn ydinpolttoaineen käsittely- ja kierrätystoiminnot sekä sekaoksidipolttoaineen tuotannon. Rakenneuudistustuki ei aiheuta kovin selvää kilpailun vääristymää, koska Areva-konserni on yleisesti ottaen ainoa toiminnanharjoittaja tällä segmentillä. Komissio myöntää, että sekaoksidipolttoaine kilpailee perinteisen ydinpolttoaineen kanssa, jonka toimittamisessa Nouvel Arevalla on kilpailijoita. Edellä johdanto-osan 356–360 kappaleessa kuvatuista syistä ei vaikuta kuitenkaan perustellulta harkita lisätoimenpiteitä kyseisillä markkinoilla.

59

| (385) | Areva-konsernilla on suhteellisen vaatimaton osuus logistiikka- ja käytöstäpoistomarkkinoista, eikä sillä ole niillä kovin merkittävää asemaa rakenneuudistuksen päättyessä. Mitä tulee esimerkiksi logistiikkaan, Areva-konsernilla oli vuonna 2013 noin [0–50] prosentin määrällinen markkinaosuus kuivavarastoinnissa ja käytetyn ydinpolttoaineen kuljetussäiliöiden (casks) tuotannossa, kun saksalaisella GNS:llä oli [50–100] prosentin osuus kyseisistä markkinoista. Nouvel Arevalla on käytöstäpoistomarkkinoilla noin [0–20] prosentin markkinaosuus, ja se kilpailee niillä monien muiden toimijoiden kanssa (Onet, Vinci, Bouygues, Westinghouse, Amec, Nukem, Iberdrola jne.). Komission tietoon ei ole tutkinnan aikana saatettu mitään merkittävää kilpailun vääristymää kyseisillä markkinoilla, joilla ei ole ylikapasiteettia. Erityiset lisätoimenpiteet kyseisillä markkinoilla eivät siten vaikuta perustelluilta. |
| --- | --- |

(385)

Areva-konsernilla on suhteellisen vaatimaton osuus logistiikka- ja käytöstäpoistomarkkinoista, eikä sillä ole niillä kovin merkittävää asemaa rakenneuudistuksen päättyessä. Mitä tulee esimerkiksi logistiikkaan, Areva-konsernilla oli vuonna 2013 noin [0–50] prosentin määrällinen markkinaosuus kuivavarastoinnissa ja käytetyn ydinpolttoaineen kuljetussäiliöiden (casks) tuotannossa, kun saksalaisella GNS:llä oli [50–100] prosentin osuus kyseisistä markkinoista. Nouvel Arevalla on käytöstäpoistomarkkinoilla noin [0–20] prosentin markkinaosuus, ja se kilpailee niillä monien muiden toimijoiden kanssa (Onet, Vinci, Bouygues, Westinghouse, Amec, Nukem, Iberdrola jne.). Komission tietoon ei ole tutkinnan aikana saatettu mitään merkittävää kilpailun vääristymää kyseisillä markkinoilla, joilla ei ole ylikapasiteettia. Erityiset lisätoimenpiteet kyseisillä markkinoilla eivät siten vaikuta perustelluilta.

| (386) | Komissio päättelee edellä sanotun valossa, että sen jälkeen, kun Areva-konserni on myynyt Nouvel Areva NP:n – ja ottaen huomioon Ranskan viranomaisten antamat sitoumukset – markkinoilla, joilla Areva-konsernilla on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema, ei ole sellaisia kilpailun vääristymiä, joiden vuoksi lisätoimenpide olisi perusteltu. |
| --- | --- |

(386)

Komissio päättelee edellä sanotun valossa, että sen jälkeen, kun Areva-konserni on myynyt Nouvel Areva NP:n – ja ottaen huomioon Ranskan viranomaisten antamat sitoumukset – markkinoilla, joilla Areva-konsernilla on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema, ei ole sellaisia kilpailun vääristymiä, joiden vuoksi lisätoimenpide olisi perusteltu.

| (387) | Tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä koskevan analyysin päätteeksi komissio ottaa huomioon suuntaviivojen 84 kohdan a ja b alakohdan noudattamista koskevat Ranskan viranomaisten sitoumukset. |
| --- | --- |

(387)

Tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä koskevan analyysin päätteeksi komissio ottaa huomioon suuntaviivojen 84 kohdan a ja b alakohdan noudattamista koskevat Ranskan viranomaisten sitoumukset.

| (388) | Suuntaviivojen 84 kohdan a alakohdassa täsmennetään tältä osin, että rakenneuudistustuen saajien on pidättäydyttävä hankkimasta ”yritysten osakkeita rakenneuudistuksen aikana, paitsi jos se on välttämätöntä tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi”. Kyseinen velvollisuus koskee osakkuushankintoja, joiden ansiosta tuensaajan läsnäoloa sen nykyisillä markkinoilla tai muilla markkinoilla voidaan laajentaa ulkoisen kasvun avulla. Se ei koske rationalisointia ja olemassa olevien tuotantovälineiden käyttöä eli läsnäolon laajentamista sisäisen kasvun avulla. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa osakkuushankintoina ei pidetä sellaisten tuotannollisten yhteisyritysten perustamista, joiden yksinomainen tarkoitus on tuotannon rationalisointi olemassa olevien omaisuuserien avulla eikä uusien omaisuuserien hankinta ja käyttö, sikäli kuin yhteisyrityksen osakkailla ei ole oman rahoitusosuutensa ylittäviä nosto-oikeuksia. |
| --- | --- |

(388)

Suuntaviivojen 84 kohdan a alakohdassa täsmennetään tältä osin, että rakenneuudistustuen saajien on pidättäydyttävä hankkimasta ”yritysten osakkeita rakenneuudistuksen aikana, paitsi jos se on välttämätöntä tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi”. Kyseinen velvollisuus koskee osakkuushankintoja, joiden ansiosta tuensaajan läsnäoloa sen nykyisillä markkinoilla tai muilla markkinoilla voidaan laajentaa ulkoisen kasvun avulla. Se ei koske rationalisointia ja olemassa olevien tuotantovälineiden käyttöä eli läsnäolon laajentamista sisäisen kasvun avulla. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa osakkuushankintoina ei pidetä sellaisten tuotannollisten yhteisyritysten perustamista, joiden yksinomainen tarkoitus on tuotannon rationalisointi olemassa olevien omaisuuserien avulla eikä uusien omaisuuserien hankinta ja käyttö, sikäli kuin yhteisyrityksen osakkailla ei ole oman rahoitusosuutensa ylittäviä nosto-oikeuksia.

| (389) | Osakkuushankintoina ei suuntaviivojen 84 kohdan a alakohdan soveltamiseksi pidetä tässä tapauksessa myöskään yritysostoja yritysten hallussa mahdollisesti olevien omaisuuserien käytöstä poistamiseksi. Käytöstäpoistomarkkinoilla [...], jos yrityksellä on hallussaan käytöstä poistettavia omaisuuseriä, esimerkiksi vanha ydinvoimalaitos, yrityksen omistaja voi pyytää käytöstäpoistopalvelujen tarjoajia muodostamaan konsortion, jonka tehtävänä on ostaa yritys ja sen käytöstäpoistoa varten tekemät varaukset sekä poistaa omaisuuserät käytöstä kyseisiä varauksia käyttämällä. Hankkijakonsortion yritysten ja erityisesti Areva-konsernin kannalta tässä on kyseessä erityinen menettely nykyisten palvelujen tarjoamiseksi eikä sellainen osakkuushankinta, jonka ansiosta Areva-konserni voi laajentaa läsnäoloaan markkinoilla ulkoisen kasvun avulla. |
| --- | --- |

(389)

Osakkuushankintoina ei suuntaviivojen 84 kohdan a alakohdan soveltamiseksi pidetä tässä tapauksessa myöskään yritysostoja yritysten hallussa mahdollisesti olevien omaisuuserien käytöstä poistamiseksi. Käytöstäpoistomarkkinoilla [...], jos yrityksellä on hallussaan käytöstä poistettavia omaisuuseriä, esimerkiksi vanha ydinvoimalaitos, yrityksen omistaja voi pyytää käytöstäpoistopalvelujen tarjoajia muodostamaan konsortion, jonka tehtävänä on ostaa yritys ja sen käytöstäpoistoa varten tekemät varaukset sekä poistaa omaisuuserät käytöstä kyseisiä varauksia käyttämällä. Hankkijakonsortion yritysten ja erityisesti Areva-konsernin kannalta tässä on kyseessä erityinen menettely nykyisten palvelujen tarjoamiseksi eikä sellainen osakkuushankinta, jonka ansiosta Areva-konserni voi laajentaa läsnäoloaan markkinoilla ulkoisen kasvun avulla.

| (390) | Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat Ranskan viranomaiset sitoutuvat siihen, että rakenneuudistusjakson aikana Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) ja sen määräysvallassa olevat yritykset pidättyvät hankkimasta suoraan tai välillisesti osakkuuksia yrityksissä, jotka eivät ole ennestään konsernin määräysvallassa, lukuun ottamatta seuraavia hankkeita:






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

(390)

Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat Ranskan viranomaiset sitoutuvat siihen, että rakenneuudistusjakson aikana Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) ja sen määräysvallassa olevat yritykset pidättyvät hankkimasta suoraan tai välillisesti osakkuuksia yrityksissä, jotka eivät ole ennestään konsernin määräysvallassa, lukuun ottamatta seuraavia hankkeita:

a)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

| f) | [...] |
| --- | --- |

f)

[...]

| g) | [...] |
| --- | --- |

g)

[...]

| h) | [...] |
| --- | --- |

h)

[...]

| i) | [...] |
| --- | --- |

i)

[...]

| j) | [...] |
| --- | --- |

j)

[...]

| k) | [...] |
| --- | --- |

k)

[...]

| l) | [...] |
| --- | --- |

l)

[...]

| m) | [...] |
| --- | --- |

m)

[...]

| n) | [...] |
| --- | --- |

n)

[...]

| o) | [...] |
| --- | --- |

o)

[...]

| p) | [...] |
| --- | --- |

p)

[...]

| q) | [...] |
| --- | --- |

q)

[...]

| (391) | Komissio katsoo, että kyseiset hankkeet ovat jäljempänä esitetyistä syistä välttämättömiä Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(391)

Komissio katsoo, että kyseiset hankkeet ovat jäljempänä esitetyistä syistä välttämättömiä Areva-konsernin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (392) | Ensinnäkin komissio toteaa, että kyseiset hankkeet edistävät [...] euron määrällä Areva-konsernin pitkän aikavälin (2017–2025) elinkelpoisuuden palauttamista. Koska tämä luku vastaa vuotuista käyttökatetta kyseisenä ajanjaksona, komissio katsoo, että kyseiset hankkeet ovat olennaisen tärkeitä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(392)

Ensinnäkin komissio toteaa, että kyseiset hankkeet edistävät [...] euron määrällä Areva-konsernin pitkän aikavälin (2017–2025) elinkelpoisuuden palauttamista. Koska tämä luku vastaa vuotuista käyttökatetta kyseisenä ajanjaksona, komissio katsoo, että kyseiset hankkeet ovat olennaisen tärkeitä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi.

| (393) | Toiseksi osa [...] hankkeista koskee Areva-konsernin kaivosliiketoimintaa. Areva-konserni joutuu tilanteeseen, jossa tietyt tärkeät kaivokset, muun muassa [...], suljetaan. [...] kaivosliiketoiminta edistää Nouvel Arevan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, kuten johdanto-osan 371 kappaleessa on jo todettu. Kun otetaan huomioon tämän alan taloudellisten syklien hyvin pitkä kesto, jokaisella yrityksellä, joka haluaa pitkällä aikavälillä pysyä aktiivisena alalla, on oltava jatkuvasti omistuksessaan eri vaiheissa olevia kaivoshankkeita. Edellä johdanto-osan 390 kappaleen a–d kohtaan sisältyvien Areva-konsernin kaivoshankkeiden tarkoituksena on ensisijaisesti korvata menetetty kapasiteetti [...]. |
| --- | --- |

(393)

Toiseksi osa [...] hankkeista koskee Areva-konsernin kaivosliiketoimintaa. Areva-konserni joutuu tilanteeseen, jossa tietyt tärkeät kaivokset, muun muassa [...], suljetaan. [...] kaivosliiketoiminta edistää Nouvel Arevan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, kuten johdanto-osan 371 kappaleessa on jo todettu. Kun otetaan huomioon tämän alan taloudellisten syklien hyvin pitkä kesto, jokaisella yrityksellä, joka haluaa pitkällä aikavälillä pysyä aktiivisena alalla, on oltava jatkuvasti omistuksessaan eri vaiheissa olevia kaivoshankkeita. Edellä johdanto-osan 390 kappaleen a–d kohtaan sisältyvien Areva-konsernin kaivoshankkeiden tarkoituksena on ensisijaisesti korvata menetetty kapasiteetti [...].

| (394) | Areva-konserni on luonut kunnianhimoisen strategian ydinenergian kehittämiseksi, joten [...] toimintojen kehittäminen on samaten välttämätöntä sen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. [...]. Kyseiset hankkeet toteutetaan yhteisyritysten muodossa [...] yrityksen kanssa. Arvioituaan johdanto-osan 390 kappaleen a, d, e, g, h, j ja q kohdassa luetellut hankkeet [...] komissio katsoo, että ne ovat olennaisen tärkeitä Areva-konsernin kehittämisstrategian kannalta [...], ja strategia itsessään on välttämätön yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(394)

Areva-konserni on luonut kunnianhimoisen strategian ydinenergian kehittämiseksi, joten [...] toimintojen kehittäminen on samaten välttämätöntä sen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. [...]. Kyseiset hankkeet toteutetaan yhteisyritysten muodossa [...] yrityksen kanssa. Arvioituaan johdanto-osan 390 kappaleen a, d, e, g, h, j ja q kohdassa luetellut hankkeet [...] komissio katsoo, että ne ovat olennaisen tärkeitä Areva-konsernin kehittämisstrategian kannalta [...], ja strategia itsessään on välttämätön yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kannalta.

| (395) | Vastaavanlainen logiikka pätee myös Areva-konsernin kehittämishankkeisiin [...].[...]. Kyseisiin [...] hankkeisiin viitataan johdanto-osan 390 kappaleen o ja p kohdassa. |
| --- | --- |

(395)

Vastaavanlainen logiikka pätee myös Areva-konsernin kehittämishankkeisiin [...].[...]. Kyseisiin [...] hankkeisiin viitataan johdanto-osan 390 kappaleen o ja p kohdassa.

| (396) | Toinen hankeryhmä [...] koskee [...] dynaamisia markkinoita, joilla Areva-konsernin on pysyttävä läsnä varmistaakseen rakenneuudistussuunnitelmansa onnistumisen. Kyseisiin hankkeisiin viitataan johdanto-osan 390 kappaleen i–n kohdassa. |
| --- | --- |

(396)

Toinen hankeryhmä [...] koskee [...] dynaamisia markkinoita, joilla Areva-konsernin on pysyttävä läsnä varmistaakseen rakenneuudistussuunnitelmansa onnistumisen. Kyseisiin hankkeisiin viitataan johdanto-osan 390 kappaleen i–n kohdassa.

| (397) | Lisäksi edellä olevan johdanto-osan 390 kappaleen f kohdassa tarkoitettu hanke, joka koskee [...]. |
| --- | --- |

(397)

Lisäksi edellä olevan johdanto-osan 390 kappaleen f kohdassa tarkoitettu hanke, joka koskee [...].

| (398) | Komissio voi hyväksyä minkä tahansa osakkuuden, joka osoittautuu välttämättömäksi Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja jolla ei kierretä velvollisuutta rajoittaa Areva-konsernin läsnäoloa nykyisillä markkinoilla. Rakenneuudistussuunnitelman seurannan yhteydessä komissiolle on ilmoitettava kohtuullisen ajan kuluessa aikomuksesta toteuttaa tällainen hankinta ja toimitettava tiedot, joiden avulla komissio voi tarkistaa, täyttyvätkö kyseiset edellytykset, jotta komissio voi tarvittaessa hyväksyä hankinnan tai päättää olla vastustamatta sitä. |
| --- | --- |

(398)

Komissio voi hyväksyä minkä tahansa osakkuuden, joka osoittautuu välttämättömäksi Areva-konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja jolla ei kierretä velvollisuutta rajoittaa Areva-konsernin läsnäoloa nykyisillä markkinoilla. Rakenneuudistussuunnitelman seurannan yhteydessä komissiolle on ilmoitettava kohtuullisen ajan kuluessa aikomuksesta toteuttaa tällainen hankinta ja toimitettava tiedot, joiden avulla komissio voi tarkistaa, täyttyvätkö kyseiset edellytykset, jotta komissio voi tarvittaessa hyväksyä hankinnan tai päättää olla vastustamatta sitä.

| (399) | Suuntaviivojen 84 kohdan b alakohdan mukaisesti Ranskan viranomaiset sitoutuvat toiseksi myös siihen, että Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) pidättyy esittämästä valtiontukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan. |
| --- | --- |

(399)

Suuntaviivojen 84 kohdan b alakohdan mukaisesti Ranskan viranomaiset sitoutuvat toiseksi myös siihen, että Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) pidättyy esittämästä valtiontukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan.

5.2.8   Tuen läpinäkyvyys

Tuen läpinäkyvyys

| (400) | Suuntaviivojen 38 kohdan g alakohdan mukaan jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut myönnettyä tukea koskevat tarpeelliset tiedot. Avoimuutta koskevia suuntaviivojen 96 kohdan määräyksiä on näin ollen noudatettava. |
| --- | --- |

(400)

Suuntaviivojen 38 kohdan g alakohdan mukaan jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut myönnettyä tukea koskevat tarpeelliset tiedot. Avoimuutta koskevia suuntaviivojen 96 kohdan määräyksiä on näin ollen noudatettava.

| (401) | Komissio toteaa Ranskan viranomaisten vakuuttaneen, että suuntaviivojen 96 kohdassa määrättyjä avoimuuskriteerejä noudatetaan. Ranskan viranomaiset sitoutuvat erityisesti julkaisemaan ja antamaan suuren yleisön saataville tiedonannossa (60) edellytetyt avoimuutta koskevat tiedot. Tiedot ovat saatavilla internetsivustolla https://www.legifrance.gouv.fr tai internetsivustolla http://www.economie.gouv.fr/agence-participations-etat. |
| --- | --- |

(401)

Komissio toteaa Ranskan viranomaisten vakuuttaneen, että suuntaviivojen 96 kohdassa määrättyjä avoimuuskriteerejä noudatetaan. Ranskan viranomaiset sitoutuvat erityisesti julkaisemaan ja antamaan suuren yleisön saataville tiedonannossa (60) edellytetyt avoimuutta koskevat tiedot. Tiedot ovat saatavilla internetsivustolla https://www.legifrance.gouv.fr tai internetsivustolla http://www.economie.gouv.fr/agence-participations-etat.

60

6.   RANSKAN SITOUMUKSET

RANSKAN SITOUMUKSET

| (402) | Komissio palauttaa mieliin Ranskan tämän menettelyn yhteydessä tekemät sitoumukset. |
| --- | --- |

(402)

Komissio palauttaa mieliin Ranskan tämän menettelyn yhteydessä tekemät sitoumukset.

| (403) | Ranskan viranomaiset sitoutuivat siihen, että






  a) | Areva-konsernin reaktoriliiketoiminta myydään kokonaisuudessaan, mikä merkitsee, ettei Areva SA:lla ja Nouvel Arevalla ole enää mitään pääomayhteyksiä Nouvel Areva NP:n kanssa ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman päätyttyä; |
| --- | --- | --- |

(403)

Ranskan viranomaiset sitoutuivat siihen, että

a)

Areva-konsernin reaktoriliiketoiminta myydään kokonaisuudessaan, mikä merkitsee, ettei Areva SA:lla ja Nouvel Arevalla ole enää mitään pääomayhteyksiä Nouvel Areva NP:n kanssa ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman päätyttyä;

| b) | Areva-konserni ei rakenneuudistusjakson aikana lisää Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia, lukuun ottamatta voimassa olevissa sopimuksissa määrättyä sentrifugien hankintaa ja asentamista [...]; |
| --- | --- |

b)

Areva-konserni ei rakenneuudistusjakson aikana lisää Georges Besse II -laitoksen kapasiteettia, lukuun ottamatta voimassa olevissa sopimuksissa määrättyä sentrifugien hankintaa ja asentamista [...];

| c) | Areva SA ei harjoita muuta kuin komissiolle ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvää toimintaa; |
| --- | --- |

c)

Areva SA ei harjoita muuta kuin komissiolle ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvää toimintaa;

| d) | EDF:n määräysvallassa oleva Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva eivät rakenneuudistusjakson aikana aloita strategista kumppanuutta eivätkä perusta muutakaan sopimuskehystä, jossa määrätään kaupallisesta yhteistyöstä. Tämä koskee tilanteita, joissa kumppanuuden tai sopimusyhteistyön tarkoituksena olisi asettaa Nouvel Areva etusijalle silloin, kun Nouvel Areva NP haluaa tarjota asiakkaalle ydinpolttoaineiden toimittajan kanssa integroidun tarjouksen johdanto-osan 344 ja 347 kappaleessa määritellyillä markkinoilla, jotka koskevat polttoaine-elementtien toimittamista ja uusien reaktoreiden rakentamista. Tämä sitoumus ei estä Nouvel Arevaa ja Nouvel Areva NP:tä muotoilemasta yhteisiä tarjouksia sillä edellytyksellä, että Nouvel Areva on valittu kaupallisin ja teknisin perustein; |
| --- | --- |

d)

EDF:n määräysvallassa oleva Nouvel Areva NP ja Nouvel Areva eivät rakenneuudistusjakson aikana aloita strategista kumppanuutta eivätkä perusta muutakaan sopimuskehystä, jossa määrätään kaupallisesta yhteistyöstä. Tämä koskee tilanteita, joissa kumppanuuden tai sopimusyhteistyön tarkoituksena olisi asettaa Nouvel Areva etusijalle silloin, kun Nouvel Areva NP haluaa tarjota asiakkaalle ydinpolttoaineiden toimittajan kanssa integroidun tarjouksen johdanto-osan 344 ja 347 kappaleessa määritellyillä markkinoilla, jotka koskevat polttoaine-elementtien toimittamista ja uusien reaktoreiden rakentamista. Tämä sitoumus ei estä Nouvel Arevaa ja Nouvel Areva NP:tä muotoilemasta yhteisiä tarjouksia sillä edellytyksellä, että Nouvel Areva on valittu kaupallisin ja teknisin perustein;

| e) | Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) ja sen määräysvallassa olevat yritykset pidättyvät rakenneuudistusjakson aikana hankkimasta suoraan tai välillisesti osakkuuksia yrityksissä, jotka eivät ole ennestään konsernin määräysvallassa, lukuun ottamatta johdanto-osan 390 kappaleessa tarkoitettuja hankkeita. Sitoumusta ei sovelleta Nouvel Arevan ja sen määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevien yritysten osakkuuksiin, joita hankitaan varainhoitotarkoituksiin i) käytöstäpoistorahastosta, jota Areva-konsernin on määrä hoitaa lakiin tai sääntelyyn perustuvan velvoitteen soveltamiseksi; ii) Areva-konsernin henkilöstön eläkerahastosta; iii) sen käteisvarojen sijoittamiseksi; |
| --- | --- |

e)

Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) ja sen määräysvallassa olevat yritykset pidättyvät rakenneuudistusjakson aikana hankkimasta suoraan tai välillisesti osakkuuksia yrityksissä, jotka eivät ole ennestään konsernin määräysvallassa, lukuun ottamatta johdanto-osan 390 kappaleessa tarkoitettuja hankkeita. Sitoumusta ei sovelleta Nouvel Arevan ja sen määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevien yritysten osakkuuksiin, joita hankitaan varainhoitotarkoituksiin i) käytöstäpoistorahastosta, jota Areva-konsernin on määrä hoitaa lakiin tai sääntelyyn perustuvan velvoitteen soveltamiseksi; ii) Areva-konsernin henkilöstön eläkerahastosta; iii) sen käteisvarojen sijoittamiseksi;

| f) | Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) pidättyy esittämästä saamaansa tukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan. |
| --- | --- |

f)

Areva-konserni (Areva SA ja Nouvel Areva) pidättyy esittämästä saamaansa tukea kilpailuetuna, kun se markkinoi tuotteitaan ja palveluitaan.

7.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (404) | Ranskan valtion merkitsemä osuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksestä on valtion rakenneuudistustukea, jonka määrä on 4,5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(404)

Ranskan valtion merkitsemä osuus Areva SA:n ja Nouvel Arevan pääomanlisäyksestä on valtion rakenneuudistustukea, jonka määrä on 4,5 miljardia euroa.

| (405) | Tuki on suuntaviivoissa esitettyjen kriteerien mukaista ja soveltuu näin ollen sisämarkkinoille, kun oman rahoitusosuuden voidaan todeta olevan todellinen ja konkreettinen ja määrältään vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista eli kun tämän päätöksen johdanto-osan 318 kappaleessa yksilöidyt ja 2 artiklassa esitetyt lykkäävät ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(405)

Tuki on suuntaviivoissa esitettyjen kriteerien mukaista ja soveltuu näin ollen sisämarkkinoille, kun oman rahoitusosuuden voidaan todeta olevan todellinen ja konkreettinen ja määrältään vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista eli kun tämän päätöksen johdanto-osan 318 kappaleessa yksilöidyt ja 2 artiklassa esitetyt lykkäävät ehdot täyttyvät.

| (406) | Näin ollen tukea ei saa panna täytäntöön ennen kuin kyseiset kaksi ehtoa täyttyvät, |
| --- | --- |

(406)

Näin ollen tukea ei saa panna täytäntöön ennen kuin kyseiset kaksi ehtoa täyttyvät,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määrältään 4,5 miljardin euron valtiontuki, jonka Ranskan valtio aikoo toteuttaa Areva-konsernin hyväksi, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla tämän päätöksen 2 artiklassa säädetyin edellytyksin.

2 artikla

Tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun tuen toteuttaminen edellyttää seuraavaa:

| a) | ASN on antanut päätelmät Flamanville 3 -hankkeen EPR-reaktorin paineastian osissa havaittuja hiilen segregoitumisongelmia koskevan lujuusanalyysiohjelman tuloksista kyseenalaistamatta ongelmien vuoksi paineastian osien soveltuvuutta käyttöön, tai vaihtoehtoisesti EDF on päättänyt poistaa Nouvel Areva NP:n myynnille asetetun lykkäävän ehdon, joka koskee Flamanville 3 -hankkeen EPR-reaktorin paineastian osissa havaittua hiilen segregoitumisongelmaa, ja antanut päätöksen tiedoksi Areva-konsernille; |
| --- | --- |

a)

ASN on antanut päätelmät Flamanville 3 -hankkeen EPR-reaktorin paineastian osissa havaittuja hiilen segregoitumisongelmia koskevan lujuusanalyysiohjelman tuloksista kyseenalaistamatta ongelmien vuoksi paineastian osien soveltuvuutta käyttöön, tai vaihtoehtoisesti EDF on päättänyt poistaa Nouvel Areva NP:n myynnille asetetun lykkäävän ehdon, joka koskee Flamanville 3 -hankkeen EPR-reaktorin paineastian osissa havaittua hiilen segregoitumisongelmaa, ja antanut päätöksen tiedoksi Areva-konsernille;

| b) | komissio on hyväksynyt EDF:n ja Nouvel Areva NP:n välisen sulautumissopimuksen. |
| --- | --- |

b)

komissio on hyväksynyt EDF:n ja Nouvel Areva NP:n välisen sulautumissopimuksen.

3 artikla

1.   Areva-konsernin rakenneuudistussuunnitelma, sellaisena kuin Ranska on siitä ilmoittanut, on toteutettava kokonaisuudessaan.

2.   Ranskan on raportoitava komissiolle puolivuosittain rakenneuudistussuunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta, Areva-konsernin asemasta markkinoilla, joilla se toimii, ja Ranskan tämän päätöksen puitteissa antamien sitoumusten täyttämisestä. Raportit on toimitettava koko rakenneuudistusjakson ajalta tämän päätöksen tiedoksiantamisesta alkaen. Ensimmäinen raportti on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

3.   Ranskan on ilmoitettava komissiolle heti, kun jompikumpi tämän päätöksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista seikoista on toteutunut.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 301, 19.8.2016, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Tämä yksikkö on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 33 kappaleessa.

3

(4)  Ydinreaktorista poistettu käytetty polttoaine sisältää 94–95 prosenttia (köyhdytettyä) uraania ja 1 prosentin plutoniumia; molemmat voidaan kierrättää ydinvoimaloiden tuoreeksi sekaoksidipolttoaineeksi (Mixed Oxyde Fuel, MOX).

4

(5)  Jäljempänä päätöksessä reaktoriliiketoiminta käsittää myös polttoaine-elementtien valmistuksen, jollei toisin ilmoiteta.

5

(6)  Koska Areva NP:n, Areva TA:n ja Canberran liiketoiminnoista kuitenkin luovutaan lähiaikoina, ne eivät ole mukana Areva-konsernin vuoden 2015 konsolidoidussa liikevaihdossa.

6

(7)  Vuoden 2015 lopun arvio.

7

(*1)  Luottamuksellinen tieto.

*1

(8)  Sopimuksessa Provisional Take Over Date. Se tarkoittaa päivämäärää, jona sopimuksen mukaiset käytettävyys- ja suoritusehdot on täytetty ja asiakas ottaa voimalan vastaan ja käynnistää tuotannon.

8

(9)  Eriyttäminen tarkoittaa toimenpidettä, jonka tarkoituksena on erottaa myytävästä yrityksestä myynnin piiriin kuulumattomat omaisuuserät tai liiketoiminnat ja antaa niille tarvittaessa oikeudellinen ja operatiivinen itsenäisyys, jota niillä ei aiemmin ollut. [...].

9

(10)  Areva-konserni on esimerkiksi alkanut uudenaikaistaa konversio- ja rikastuslaitoksiaan Comurhex II ja Georges Besse II.

10

(11)  Tämä luku vastaa Areva-konsernin bruttovelkaa eli velkaa, jossa ei ole huomioitu lyhyellä aikavälillä käytettävissä olevaa rahavirtaa.

11

(12)  [...].

12

(13)  Ks. EDF:n ja Areva-konsernin lehdistötiedote, 13.4.2016: https://www.edf.fr/en/edf/flamanville-epr-advancement-of-reactor-vessel-testing-programme-areva ja http://www.areva.com/EN/news-10753/flamanville-epr-advancement-of-reactor-vessel-testing-programme.html

13

(14)  Areva-konsernin ja Ranskan viranomaisten laskelmien mukaan Nouvel Arevan S&P-suhdeluku nettovelka/käyttökate on vuoden 2019 lopussa [...] ja S&P-suhdeluku liiketoiminnan rahavirta / nettovelka [...].

14

(15)  Kustannusten tarkka määrä ja tuen määrän riittävyys niiden kattamiseen eritellään tämän päätöksen 5.2.3.2 kohdassa.

15

(16)  
  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

16

(17)  [...].

17

(18)  Ks. esim. komission päätös (EU) 2016/2068, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.35611 (13/C), jonka Ranska aikoo myöntää PSA Peugeot Citroën SA -konsernin hyväksi (EUVL L 325, 30.11.2016, s. 1).

18

(19)  Komission päätös (EU) 2015/119, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2014, valtiontuesta SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N), jonka Puola aikoo myöntää yritykselle LOT Polish Airlines SA, sekä toimenpiteestä SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP), jonka Puola on myöntänyt yritykselle LOT Polish Airlines SA, johdanto-osan 269 kappale (EUVL L 25, 30.1.2015, s. 1); komission päätös 2012/397/EU, annettu 24 päivänä lokakuuta 2011, valtiontuesta SA.32600 (2011/C) – Ranska – SNCF:n SeaFrance SA:lle myöntämä rakenneuudistustuki, johdanto-osan 155 kappale (EUVL L 195, 21.7.2012, s. 1).

19

(20)  Suuntaviivojen 87 kohta (alleviivaus Ranskan viranomaisten lisäämä).

20

(21)  Komission päätös 2009/174/EY, tehty 21 päivänä lokakuuta 2008, Unkarin tasavallan Postabank és Takarékpénztár Rt:n / Erste Bank Hungary Nyrt:n hyväksi toteuttamasta toimenpiteestä C 35/04, johdanto-osan 57 kappale (EUVL L 62, 6.3.2009, s. 14); komission päätös 2008/214/EY, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2007, valtiontuesta C 27/2004, jonka Tšekin tasavalta on myöntänyt yhtiöille GE Capital Bank a.s. ja GE Capital International Holdings Corporation, USA, johdanto-osan 86 kappale (EUVL L 67, 11.3.2008, s. 3).

21

(22)  Komission päätös 2014/189/EU, annettu 28 päivänä joulukuuta 2012, valtiontuista SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N), SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N), SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N), SA.30521 (MC 2/10), SA.26653 (C9/09), SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N), SA.34927 (12 N-2, 12/C, 12/N), SA.34928 (12 N-2, 12/C, 12/N), jotka Belgian kuningaskunta, Ranskan tasavalta ja Luxemburgin suurherttuakunta ovat myöntäneet Dexian, DBB/Belfiuksen ja DMA:n hyväksi, johdanto-osan 213 kappale (EUVL L 110, 12.4.2014, s. 1).

22

(23)  Ks. muun muassa komission päätös 19 päivänä syyskuuta 2006 asiassa M.4153, Toshiba/Westinghouse, johdanto-osan 37–50 kappale.

23

(24)  Unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2012, Euroopan komissio vastaan Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:UE:C:2012:318, 84 ja 104 kohta.

24

(25)  EBITDA (earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation) eli tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia.

25

(26)  Komission päätös (EU) 2016/154, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2015, valtiontuesta SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002), jonka Ranska on myöntänyt EDF:lle: Ranskan suurjänniteverkon uudistamista varten tehtyjen verottomien varausten muuttaminen pääomaksi, johdanto-osan 182–189 kappale (EUVL L 34, 10.2.2016, s. 152). Ks. myös unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 3.7.2014, Espanjan kuningaskunta, Ciudad de la Luz, SAU ja Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana, SAU v. Euroopan komissio, T-319/12, ECLI:EU:T:2014:604, 48–66 kohta.

26

(27)  Ks. erityisesti Euratomin perustamissopimuksen 1, 2 ja 52 artikla.

27

(28)  Ks. komission päätös 2005/407/EY, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle (EUVL L 142, 6.6.2005, s. 26) ja komission päätös (EU) 2015/658, annettu 8 päivänä lokakuuta 2014, tukitoimenpiteestä SA.34947(2013/C) (ex 2013/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa tukeakseen Hinkley Point C -ydinvoimalaitosta (EUVL L 109, 28.4.2015, s. 44).

28

(29)  Markkinaosuudet ovat Areva-konsernin arvioita.

29

(30)  Ks. esim. UxC-konsulttitoimiston ennusteet, jotka sisältyvät ilmoitukseen.

30

(31)  Ks. johdanto-osan 147 kappale.

31

(32)  Nouvel Areva NP:n yhtiön koko pääomasta 2,5 miljardia euroa ja Adwenin myynnistä 60 miljoonaa euroa.

32

(33)  EDF:n ja Areva-konsernin välisessä osakkeidenostosopimuksessa määrätään, että 2,5 miljardin euron hintaa voidaan tarkistaa ylöspäin, jos Nouvel Areva NP saavuttaa tietyt tavoitteet, kuten käyttöpääomatarpeen vähentäminen kaupan toteutumispäivänä tai vuodelle 2019 määritetyn käyttökatetavoitteen saavuttaminen. Ranskan viranomaiset odottavat Nouvel Areva NP:n tilanteen olevan ensin kaupan toteutumispäivänä ja sitten vuonna 2019 sellainen, että nämä tarkistuslausekkeet aktivoituvat, mikä merkitsee yhteensä [200–700 miljoonan] euron lisähinnan maksamista.

33

(34)  Perustelujen pohjana on olettama, että Nouvel Areva NP myydään EDF:lle 15 päivänä marraskuuta 2016 allekirjoitetun osakkeidenostosopimuksen ehdoin.

34

(35)  Areva TA:n myyntituottoa ei ole laskettu mukaan Areva SA:n maksuvalmiussuunnitelmaan, sillä sen vaikutus on rahavirran kannalta neutraali. Tuotolla maksetaan suoraan takaisin [0–1 miljardia] euroa asiakasennakoita, jotka Areva-konserni oli hankkinut Areva TA:n kautta.

35

(36)  http://www.areva.com/EN/news-10858/olkiluoto-3-epr-new-milestones-achieved.html

36

(37)  Toisin sanoen 3,4 miljardin euron pankkivelka, luovutettavaksi suunniteltuihin liiketoimintoihin liittyvät [0–1 miljardin] euron kustannukset ja varaukset sekä OL3-hankkeen valmistumiseen (juridista riskiä lukuun ottamatta) liittyvä liiketoiminnan rahavirta, joka on [0,5–1,5 miljardia] euroa negatiivinen. [...].

37

(38)  Sen mukaan, maksetaanko Nouvel Areva NP:stä lisähintaa vai ei.

38

(39)  Tämä koskee esimerkiksi koko sitä vahingonkorvausta, jonka Areva-konserni joutuisi konsortion osana maksamaan TVO:lle välitystuomion annettua tuomionsa, sillä sitä odotetaan vasta [...].

39

(40)  Neuvoston direktiivi 2009/71/Euratom, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta (EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18).

40

(41)  Neuvoston direktiivi 2014/87/Euratom, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta annetun direktiivin 2009/71/Euratom muuttamisesta (EUVL L 219, 25.7.2014, s. 42).

41

(42)  Määräaikojen pituudesta johtuu, että Nouvel Areva NP:tä ei voida luovuttaa EDF:lle ennen vuoden 2017 loppua eli noin puolentoista vuoden tutkinnan jälkeen. Määräaikaa on voitu lyhentää tässä nimenomaisessa tapauksessa, koska EDF ja Areva-konserni käyttävät jo kiinteitä ydinlaitoksia Ranskassa ja ASN tuntee ne siten perusteellisesti, toisin kuin muun mahdollisen toiminnanjatkajan tapauksessa.

42

(43)  Ks. kiinteistä ydinlaitoksista ja aineiden kuljetuksesta ydinturvallisuuden valvonnan kannalta 2 päivänä marraskuuta 2007 annetun asetuksen nro 2007-1557 4 § (Décret no2007-1557 du 2 novembre 2007 relatif aux installations nucléaires de base et au contrôle, en matière de sûreté nucléaire, du transport de substances).

43

o

(44)  Areva-konsernin julkaisemasta tilinpäätöksestä 2014 saatujen tietojen perusteella käyttökate on 711 miljoonaa euroa ja nettovelat 5,8 miljardia euroa.

44

(45)  Näiden kahden määrän ero johtuu lisähinnasta, jonka EDF voi tietyin edellytyksin maksaa Nouvel Areva NP:stä.

45

(46)  Vähemmistöosakkaat ovat merkittävyyden mukaan alenevassa järjestyksessä KIA (Kuwait Investment Authority) (5 prosenttia), julkinen sektori (4 prosenttia), EDF (2 prosenttia), työntekijät (1 prosenttia), Total (1 prosenttia) ja Areva (< 1 prosenttia).

46

(47)  Eurodif on Areva-konsernin tytäryhtiö, joka vastaa konversioliiketoiminnasta.

47

(48)  Ks. esim. päätös (EU) 2016/2068.

48

(49)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (’EY:n sulautuma-asetus’) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

49

(50)  Varsinkin Areva TA:n, Canberran, Adwenin ja Eltan myynti.

50

(51)  Näiden tytäryhtiöiden yhteenlaskettu osuus Areva-konsernin rakenneuudistusta edeltävästä taseesta on 5 prosenttia, ja niillä on vain mitätön osuus sen liikevaihdosta, kun taas suunnitellun valtiontuen osuus on lähes 20 prosenttia taseesta 31 päivänä joulukuuta 2015, ja se vastaa puolen vuoden liikevaihtoa ennen rakenneuudistusta.

51

(52)  Société Généralen laatima Areva NP:n arvonmääritys tammikuulta 2016.

52

(53)  Pelkästään OL3-hankkeessa, joka koskee ensimmäistä EPR-tekniikan sarjatuotantovaihetta, syntyy noin 5,5 miljardin euron tappiot valmistumiseen mennessä.

53

(54)  Société Généralen laatima Areva NP:n arvonmääritys tammikuulta 2016.

54

(55)  Joulukuussa 2016 Urencon luottoluokitus oli BBB+ (S&P).

55

(56)  Markkinaosuudet ovat Areva-konsernin arvioita.

56

(57)  Markkinaosuudet ovat Areva-konsernin arvioita.

57

(58)  CNNC:llä ja Centrusilla (entinen Usec) on kummallakin noin [0–20] prosentin markkinaosuus, mutta täsmennetään, että Centrus toimii enää välittäjänä, ei tuottajana. Markkinaosuudet ovat Areva-konsernin arvioita [...].

58

(59)  Markkinaosuus on Areva-konsernin arvio.

59

(60)  
  EUVL C 198, 27.6.2014, s. 30.

60

---