# Europos Sąjungos L 174/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 174 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. liepos 7d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 174

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. liepos 7d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. birželio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1220, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Malatya Kayısısı (SKVN)] | 1 |
| | * | 2017 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1221, kuriuo dėl degalų garavimo išlakų kiekio nustatymo (IV tipo bandymas) metodikos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (
  1
  ) | 3 |
| | * | 2017 m. birželio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1222, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Kiełbasa biała parzona wielkopolska (SGN)] | 13 |
| | * | 2017 m. liepos 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1223, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Tomme de Savoie (SGN)] specifikacijos pakeitimas | 14 |
| | * | 2017 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1224, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių V priedas (
  1
  ) | 16 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1225, kuriuo panaikinimas Sprendimas 2010/288/ES dėl perviršinio deficito Portugalijoje | 19 |
| | * | 2017 m. birželio 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1226, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/544, kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411) | 22 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2017 m. birželio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1220, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Malatya Kayısısı (SKVN)]

Malatya Kayısısı

1

*

2017 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1221, kuriuo dėl degalų garavimo išlakų kiekio nustatymo (IV tipo bandymas) metodikos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (
  1
  )

1

3

*

2017 m. birželio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1222, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Kiełbasa biała parzona wielkopolska (SGN)]

Kiełbasa biała parzona wielkopolska

13

*

2017 m. liepos 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1223, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Tomme de Savoie (SGN)] specifikacijos pakeitimas

Tomme de Savoie

14

*

2017 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1224, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių V priedas (
  1
  )

1

16

SPRENDIMAI

*

2017 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1225, kuriuo panaikinimas Sprendimas 2010/288/ES dėl perviršinio deficito Portugalijoje

19

*

2017 m. birželio 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1226, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/544, kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 7 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 7 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1220

2017 m. birželio 16 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Malatya Kayısısı (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Turkijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Malatya Kayısısı“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Turkijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Malatya Kayısısı“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Malatya Kayısısı“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Malatya Kayısısı“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Malatya Kayısısı“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.6 klasei „Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 10, 2017 1 13, p. 11.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2017 7 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 7 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1221

2017 m. birželio 22 d.

kuriuo dėl degalų garavimo išlakų kiekio nustatymo (IV tipo bandymas) metodikos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto bei priežiūros informacijos prieigos (1), ypač į 14 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 reikalaujama, kad naujos lengvosios transporto priemonės atitiktų tam tikras išmetalų, taip pat degalų garavimo išlakų ribines vertes. Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos konkrečios techninės nuostatos buvo priimtos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 692/2008 (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 reikalaujama, kad naujos lengvosios transporto priemonės atitiktų tam tikras išmetalų, taip pat degalų garavimo išlakų ribines vertes. Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos konkrečios techninės nuostatos buvo priimtos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 692/2008 (2);

| (2) | 2011 m. kovo mėn. Komisija įsteigė darbo grupę, į kurią įtraukė visus suinteresuotuosius subjektus, kad jie persvarstytų dabartinę degalų garavimo išlakų kiekio matavimo metodiką ir parengtų naują, visų pirma įtraukdami tokius dalykus kaip prapūtimo metodas, etanolio poveikis filtro darbinei gebai, patvarumas, degalų skvarba ir degalų pildymo išlakų kiekis; |
| --- | --- |

(2)

2011 m. kovo mėn. Komisija įsteigė darbo grupę, į kurią įtraukė visus suinteresuotuosius subjektus, kad jie persvarstytų dabartinę degalų garavimo išlakų kiekio matavimo metodiką ir parengtų naują, visų pirma įtraukdami tokius dalykus kaip prapūtimo metodas, etanolio poveikis filtro darbinei gebai, patvarumas, degalų skvarba ir degalų pildymo išlakų kiekis;

| (3) | darbo grupė rėmėsi daugeliu dalykų, pateiktų dviejose Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitose „Naujos europinės degalų garavimo išlakų bandymo procedūros sąnaudų ir naudos analizė“ ir „Europinės degalų garavimo išlakų bandymo procedūros peržiūra. Pagrindinės problemos ir siūlomi sprendimai“; |
| --- | --- |

(3)

darbo grupė rėmėsi daugeliu dalykų, pateiktų dviejose Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitose „Naujos europinės degalų garavimo išlakų bandymo procedūros sąnaudų ir naudos analizė“ ir „Europinės degalų garavimo išlakų bandymo procedūros peržiūra. Pagrindinės problemos ir siūlomi sprendimai“;

| (4) | atlikusi analizę, darbo grupė nustatė keletą veiksmingos degalų garavimo išlakų kontrolės trūkumų, kuriuos būtina ištaisyti, siekiant užtikrinti tinkamą aplinkos apsaugos lygį. Todėl reikėtų nustatyti dvi naujas procedūras – dėl anglies filtro sendinimo ir dėl degalų sistemos pralaidumo apibrėžties pagal dabartinę tipo tvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

(4)

atlikusi analizę, darbo grupė nustatė keletą veiksmingos degalų garavimo išlakų kontrolės trūkumų, kuriuos būtina ištaisyti, siekiant užtikrinti tinkamą aplinkos apsaugos lygį. Todėl reikėtų nustatyti dvi naujas procedūras – dėl anglies filtro sendinimo ir dėl degalų sistemos pralaidumo apibrėžties pagal dabartinę tipo tvirtinimo procedūrą;

| (5) | į Europos benzininius degalus pridedamas etanolis turi įtakos degalų garų slėgiui, ypač purslinio maišymosi metu. Todėl, siekiant tinkamiau atsižvelgti į šiuo metu Sąjungoje naudojamus degalus, atliekant bandymus reikėtų naudoti etaloninius E10 degalus; |
| --- | --- |

(5)

į Europos benzininius degalus pridedamas etanolis turi įtakos degalų garų slėgiui, ypač purslinio maišymosi metu. Todėl, siekiant tinkamiau atsižvelgti į šiuo metu Sąjungoje naudojamus degalus, atliekant bandymus reikėtų naudoti etaloninius E10 degalus;

| (6) | Sąjungoje vis dar prekiaujama vienasluoksniais plastikiniais bakais, kurių skaičius, palyginti su bendru Europos automobilinių talpyklų skaičiumi, išliks nemažas iki 2030 m. Tačiau tokios talpyklos yra pralaidžios etanoliui, kuris dėl to patenka į aplinką. Todėl reikalinga speciali etanolio skvarbos išmatavimo procedūra, siekiant atsižvelgti į šį poveikį; |
| --- | --- |

(6)

Sąjungoje vis dar prekiaujama vienasluoksniais plastikiniais bakais, kurių skaičius, palyginti su bendru Europos automobilinių talpyklų skaičiumi, išliks nemažas iki 2030 m. Tačiau tokios talpyklos yra pralaidžios etanoliui, kuris dėl to patenka į aplinką. Todėl reikalinga speciali etanolio skvarbos išmatavimo procedūra, siekiant atsižvelgti į šį poveikį;

| (7) | Švedijos kelių administracijos ir „TUV Nord“ atlikti tyrimai taip pat patvirtino, kad pridėtas etanolis turi įtakos anglies filtrų patvarumui. Dėl šios priežasties turėtų būti įtraukta nauja filtro sendinimo procedūra. Tada, atliekant SHED bandymą, šis pasendintas filtras turėtų būti naudojamas bandomoje transporto priemonėje; |
| --- | --- |

(7)

Švedijos kelių administracijos ir „TUV Nord“ atlikti tyrimai taip pat patvirtino, kad pridėtas etanolis turi įtakos anglies filtrų patvarumui. Dėl šios priežasties turėtų būti įtraukta nauja filtro sendinimo procedūra. Tada, atliekant SHED bandymą, šis pasendintas filtras turėtų būti naudojamas bandomoje transporto priemonėje;

| (8) | transporto priemonėms Sąjungoje taikomi dabartiniai prapūtimo metodai nėra tinkami, ypač kalbant apie važiavimą mieste, todėl gali padidėti lėtųjų išlakų kiekis. Todėl buvo persvarstyta bandomojo važiavimo prieš SHED bandymą procedūra ir paros bandymo trukmė turėtų būti prailginta iki 48 valandų; |
| --- | --- |

(8)

transporto priemonėms Sąjungoje taikomi dabartiniai prapūtimo metodai nėra tinkami, ypač kalbant apie važiavimą mieste, todėl gali padidėti lėtųjų išlakų kiekis. Todėl buvo persvarstyta bandomojo važiavimo prieš SHED bandymą procedūra ir paros bandymo trukmė turėtų būti prailginta iki 48 valandų;

| (9) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Variklinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Variklinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 692/2008 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis papildomas šiais 45–48 punktais:
  „45.   „degalų laikymo sistema“– degalams laikyti naudojama įranga, įskaitant degalų baką, degalų pripildymo angą, šios angos dangtelį ir degalų siurblį;
  46.   „pralaidumo faktorius“ (PF)– išmetamų angliavandenilių kiekis, rodantis degalų saugyklos pralaidumą;
  47.   „vienasluoksnė talpykla“– degalų bakas, pagamintas iš vieno medžiagos sluoksnio;
  48.   „daugiasluoksnė talpykla“– degalų bakas, pagamintas iš ne mažiau kaip dviejų skirtingų medžiagų sluoksnių, iš kurių vienas yra nepralaidus angliavandeniliams, įskaitant etanolį.“ |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis papildomas šiais 45–48 punktais:

„45.   „degalų laikymo sistema“– degalams laikyti naudojama įranga, įskaitant degalų baką, degalų pripildymo angą, šios angos dangtelį ir degalų siurblį;

„degalų laikymo sistema“

46.   „pralaidumo faktorius“ (PF)– išmetamų angliavandenilių kiekis, rodantis degalų saugyklos pralaidumą;

„pralaidumo faktorius“ (PF)

47.   „vienasluoksnė talpykla“– degalų bakas, pagamintas iš vieno medžiagos sluoksnio;

„vienasluoksnė talpykla“

48.   „daugiasluoksnė talpykla“– degalų bakas, pagamintas iš ne mažiau kaip dviejų skirtingų medžiagų sluoksnių, iš kurių vienas yra nepralaidus angliavandeniliams, įskaitant etanolį.“

„daugiasluoksnė talpykla“

| 2) | 17 straipsnyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa:
  „VI priedas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) 2017/1221 (*1), taikomas nuo 2019 m. rugsėjo 1 d. visoms tą dieną ir vėliau užregistruotoms naujoms transporto priemonėms.

  (*1)  
  OL L 174, 2017 7 7, p. 3.“
  " |
| --- | --- |

2)

17 straipsnyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„VI priedas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) 2017/1221 (*1), taikomas nuo 2019 m. rugsėjo 1 d. visoms tą dieną ir vėliau užregistruotoms naujoms transporto priemonėms.

*1

(*1)  
  OL L 174, 2017 7 7, p. 3.“
  "

*1

| 3) | VI priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

3)

VI priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 171, 2007 6 29, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinantis ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).

2

---

PRIEDAS

„VI PRIEDAS

1.   Įvadas

1.1.   Šiame priede pateikiama 4 tipo bandymo procedūra, kurią taikant nustatomas angliavandenilių kiekis, išgaruojantis iš kibirkštinio uždegimo variklius turinčių transporto priemonių degalų sistemų.

2.   Techniniai reikalavimai

2.1.   Įvadas

Į šią procedūrą įtrauktas degalų garavimo išlakų bandymas ir du papildomi bandymai: anglies filtro sendinimo, aprašytas 5.1 punkte, ir degalų laikymo sistemos pralaidumo, aprašytas 5.2 punkte.

Degalų garavimo išlakų bandymo (1 pav.) tikslas – nustatyti angliavandenilių garų, išsiskiriančių dėl parinių temperatūros svyravimų, dėl kaitrinio degalų garavimo transporto priemonei stovint ir važiuojant mieste, kiekį.

2.2.   Degalų garavimo išlakų bandymo etapai:

| a) | bandomasis važiavimas, įskaitant važiavimo mieste (pirmoji dalis) ir užmiestyje (antroji dalis) ciklus, po kurių turi būti du važiavimo mieste (pirmoji dalis) ciklai; |
| --- | --- |

a)

bandomasis važiavimas, įskaitant važiavimo mieste (pirmoji dalis) ir užmiestyje (antroji dalis) ciklus, po kurių turi būti du važiavimo mieste (pirmoji dalis) ciklai;

| b) | kaitrinio degalų garavimo nuostolių nustatymas; |
| --- | --- |

b)

kaitrinio degalų garavimo nuostolių nustatymas;

| c) | nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų nustatymas. |
| --- | --- |

c)

nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų nustatymas.

Išmetamųjų angliavandenilių masės, susidarančios dėl kaitrinio degalų garavimo ir parinių temperatūros svyravimų, sudedamos, atsižvelgiant į pralaidumo faktorių, kad būtų gautas bendras bandymo rezultatas.

3.   Transporto priemonė ir degalai

3.1.   Transporto priemonė

3.1.1   Transporto priemonės mechaninė būklė turi būti gera, prieš bandymą transporto priemonė turi būti įvažinėta ir su ja turi būti nuvažiuota bent 3 000 km. Siekiant nustatyti degalų garavimo išlakų (išgaruojančiųjų teršalų) kiekį, užregistruojama sertifikavimo bandymams naudojamos transporto priemonės rida ir eksploatavimo trukmė. Turi būti prijungta ir per įvažinėjimo laikotarpį tinkamai veikti degalų garavimo išlakų kontrolės sistema, o įprastai naudojamfas anglies filtras (-ai) neturi būti kaip nors neįprastai valomas (-i) arba užpildomas (-i). Taikant 5.1 punkte nustatytą procedūrą sendinamas anglies filtras (-ai) turi būti prijungtas (-i) taip, kaip nurodyta 1 paveiksle.

3.2.   Degalai

3.2.1.   Naudojami Reglamento (EB) Nr. 692/2008 IX priede nurodyti I tipo etaloniniai E10 degalai. Šiame reglamente E10 reiškia I tipo etaloninius degalus, išskyrus tada, kai filtras yra sendinamas taip, kaip nurodyta 5.1 punkte.

4.   Garavimo išlakų bandymo įranga

4.1.   Traukos stendas (važiuoklės dinamometras)

Traukos stendas turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 4a priedo 1 priedėlio reikalavimus.

4.2.   Degalų garavimo išlakų matuoklių gaubtas

Degalų garavimo išlakų matuoklių gaubtas turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 4.2 punkto reikalavimus.

1 pav.

Degalų garavimo išlakų kiekio nustatymas

3 000 km įvažinėjimo laikotarpis (vengti per didelio valymo ir (arba) apkrovos)

Naudojamas pasendintas filtras (-ai)

Transporto priemonės valymas garais (jei būtina)

Foninių išmetalų (ne degalų) šaltinių poveikio mažinimas arba jų pašalinimas (jeigu susitarta)

Važiavimas pirminio kondicionavimo etapu

Degalų sistemos sendinimas

Trukmė – apie 5 mėn.

Kondicionuojama paskutines 6 val. esant 293 K temperatūrai

Kaitr. deg. garavimo bandymas MHS

Likus ne daugiau kaip 2 min. iki variklio išjungimo

Įkait. variklio užvedimas per < 2 min., tada du 1 dalies ciklai

Kondicionuojama 12–36 val. nuo 20 °C iki 30 °C

Kondicionuojama 12–36 val. nuo 20 °C iki 30 °C

Pabaiga

MHS + MD1 + MD2 + 2PF < 2,0 g per bandymą

Antrosios paros bandymas MD2

Pirmosios paros bandymas MD1

Pralaidumo faktorius, PF

293 ± 2 K (20 ± 2 °C)

Prad. temp. = 293 K (20 °C)

Tmin = 308 K; ΔT = 15 K

24 val., parinių bandymų skaičius = 2

Tmin = 296 K (23 °C)

Tmax = 304 K (31 °C)

60 min ± 0,5 min

Band. Važiavimas NEDC

1 tipas: 1 (1 dalies) + 1 (2 dalies) ciklas

Prad. Temp. = 293–303 K (20 – 30 °C)

Vėliau 2 (1dalies) ciklai

1 tipas: 1 (1 dalies) + 2 (2 dalies) ciklai

Prad. Temp. = 293–303 K (20 – 30 °C)

Degalų temp.: 291 ± 8 K (18 ± 8 °C)

40 ± 2 % vardinės talpyklos talpos

Aplinkos temp.: 293–303 K (20 – 30 °C)

6–36 h

Maks. 7 min.

Maks. 1 h

Pasendinto filtro užpildymas iki proveržio

Degalai išpilami ir vėl įpilami

Maks. 5 min.

Stendinis filtro sendinimas

Trukmė – apie 2 mėn.

Maks. 1 h

Pradžia

| Pastabos. | 1. | Degalų garavimo išlakų kontrolės šeimos (kaip nurodyta I priedo 3.2 punkte) |
| --- | --- | --- |

Pastabos.

1.

Degalų garavimo išlakų kontrolės šeimos (kaip nurodyta I priedo 3.2 punkte)

| 2. | Išmetalų kiekis gali būti matuojamas per I tipo bandymo važiavimą, tačiau taip gautos vertės nenaudojamos teisės aktuose nustatytais tikslais. Teisės aktais nustatytas išmetalų bandymas atliekamas atskirai. |
| --- | --- |

2.

Išmetalų kiekis gali būti matuojamas per I tipo bandymo važiavimą, tačiau taip gautos vertės nenaudojamos teisės aktuose nustatytais tikslais. Teisės aktais nustatytas išmetalų bandymas atliekamas atskirai.

4.3.   Analizės sistemos

Analizės sistemos turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 4.3 punkto reikalavimus.

4.4.   Temperatūros registravimas

Temperatūros registravimas turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 4.5 punkto reikalavimus.

4.5.   Slėgio registravimas

Slėgio registravimas turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 4.6 punkto reikalavimus.

4.6.   Ventiliatoriai

Ventiliatoriai turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 4.7 punkto reikalavimus.

4.7.   Dujos

Dujos turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 4.8 punkto reikalavimus.

4.8.   Papildoma įranga

Papildoma įranga turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 4.9 punkto reikalavimus.

5.   Bandymų procedūra

5.1.   Stendinis filtro (-ų) sendinimas

Prieš atliekant kaitrinio degalų garavimo nuostolių ir nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų nustatymą, filtras (-ai) turi būti sendinamas (-i) 2 paveiksle parodyta tvarka.

2 pav.

Stendinio filtro (-ų) sendinimo procedūra

2. Filtro kondicionavimo vibruojant bandymas: Filtras 12 val. kratomas išilgai vertikaliosios ašies. Bendroji Grms vertė > 1,5, dažnis: 30 ± 10 Hz

Bandymo pradžia

× 50

3. Sendinimas naudojant degalus: 300 ciklų (BSG)

1. Kondicionavimo nustatytos temperatūros sąlygomis bandymas: Filtras 210 min. veikiamas temperatūra nuo – 15 °C iki 60 °C; temp. skirtumas: 1 °C/min.

Atrenkamas naujas filtro pavyzdys

5.1.1.   Kondicionavimo nustatytos temperatūros sąlygomis bandymas

Specialioje temperatūros kameroje filtras (-ai) kondicionuojamas (-i) temperatūros nuo – 15 °C iki 60 °C ciklais, taikant 30 min. trukmės stabilizavimą, esant – 15 °C temperatūrai ir 60 °C temperatūrai. Kiekvienas ciklas trunka 210 min., kaip parodyta 3 paveiksle. Temperatūros skirtumas turi būti kuo artimesnis 1 °C/min. Filtre (-uose) neturėtų būti priverstinės oro traukos.

Ciklas kartojamas 50 kartų iš eilės. Iš viso ši procedūra turi tęstis 175 valandas.

3 pav.

Kondicionavimo nustatytos temperatūros sąlygomis ciklas

Temperatūros (°C) ir laiko (min.) funkcinė priklausomybė

5.1.2.   Filtro kondicionavimo vibruojant bandymas

Atlikus sendinimo nustatytos temperatūros sąlygomis procedūrą, filtras (-ai) įrengiamas (-i) tokia pat kryptimi kaip transporto priemonėje ir kratomas (-i) išilgai vertikaliosios ašies 30 ± 10 Hz, dažniu, kai bendroji Grms vertė (1) > 1,5 m/sec2. Bandymas turi tęstis 12 valandų.

5.1.3.   Filtro sendinimo naudojant degalus bandymas

5.1.3.1   300 ciklų trukmės sendinimas naudojant degalus

5.1.3.1.1.   Atlikus kondicionavimo nustatytos temperatūros sąlygomis bandymą ir vibracijos bandymą, filtras (-ai) sendinamas (-i) naudojant rinkoje parduodamų I tipo E10 degalų, nurodytų 5.1.3.1.1.1 punkte, ir azoto arba oro mišinį, kuriame degalų garų tūris yra 50 ± 15 % Degalų garavimo sparta turi būti 60 ± 20 g/h.

Filtras (-ai) užpildomas (-i) iki atitinkamo proveržio. Proveržis apibrėžiamas kaip taškas, kuriame bendra išgaravusiųjų angliavandenilių masė yra lygi 2 g. Užpildymas laikomas užbaigtu ir tuo atveju, jei lygiavertis koncentracijos lygis prie išleidimo angos pasiekia 3 000 ppm.

5.1.3.1.1.1.   Šiam bandymui atlikti naudojami rinkoje parduodami E10 degalai turi atitikti tuos pačius reikalavimus kaip ir etaloniniai E10 degalai, būtent šiuos kriterijus:

| — | tankio 15 °C; |
| --- | --- |

—

tankio 15 °C;

| — | garų slėgio (DVPE); |
| --- | --- |

—

garų slėgio (DVPE);

| — | distiliavimo (tik garų); |
| --- | --- |

—

distiliavimo (tik garų);

| — | angliavandenilių analizės (tik alkenų, aromatinių medžiagų, benzeno); |
| --- | --- |

—

angliavandenilių analizės (tik alkenų, aromatinių medžiagų, benzeno);

| — | deguonies kiekio; |
| --- | --- |

—

deguonies kiekio;

| — | etanolio kiekio. |
| --- | --- |

—

etanolio kiekio.

5.1.3.1.2.   Filtras (-ai) prapučiamas (-i) JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.1.3.8. punkte nustatyta tvarka. Standartinės sąlygos – 273,2 K ir 101,33 kPa.

Po užpildymo filtras turi būti prapučiamas nuo 5 min. iki daugiausia 1 val.

5.1.3.1.3.   5.1.3.1.1 ir 5.1.3.1.2 punktuose nustatyti procedūros veiksmai kartojami 50 kartų, vėliau, atlikus 5 butano įpylimo ciklus, kaip aprašyta 5.1.3.1.4 punkte, išmatuojama butano sugerties geba (BSG), reiškianti aktyviosios anglies filtro gebėjimą nustatytomis sąlygomis sugerti butaną iš sauso oro ir jį atskirti. Sendinimas degalų garais turi būti tęsiamas tol, kol bus atlikta 300 ciklų. Po 300 ciklų, atlikus 5 butano įpylimo ciklus, kaip aprašyta 5.1.3.1.4 punkte, išmatuojama BSG.

5.1.3.1.4.   Po 50 ir 300 sendinimo naudojant degalus ciklų išmatuojama BSG. Atliekant šį matavimą, filtras užpildomas iki proveržio vadovaujantis JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.1.6.3 punktu. Užregistruojama BSG vertė.

Vėliau filtras (-ai) prapučiamas (-i) JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.1.3.8. punkte nustatyta tvarka.

Po užpildymo filtras turi būti prapučiamas nuo 5 min. iki daugiausia 1 val.

Butano įpylimo procedūra kartojama 5 kartus. Po kiekvienos butano įpylimo operacijos užregistruojama BSG vertė. Apskaičiuojamas 5 BSG verčių vidurkis ir užregistruojamas kaip BSG50 vertė.

Iš viso filtras (-ai) sendinamas (-i) taikant 300 ciklų naudojant degalus ir 10 butano įpylimo ciklų ir laikomas (-i) stabilizuotu (-ais).

5.1.3.2.   Jeigu filtrą (-us) pateikia tiekėjai, gamintojai iš anksto praneša tipo patvirtinimo institucijoms, kad jos galėtų dalyvauti bet kuriame sendinimo procedūros etape tiekėjo patalpose.

5.1.3.3.   Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijai bandymų ataskaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:

| — | aktyviosios anglies rūšis; |
| --- | --- |

—

aktyviosios anglies rūšis;

| — | užpildymo sparta; |
| --- | --- |

—

užpildymo sparta;

| — | degalų specifikacijos; |
| --- | --- |

—

degalų specifikacijos;

| — | išmatuotos BSG vertės. |
| --- | --- |

—

išmatuotos BSG vertės.

5.2.   Degalų sistemos pralaidumo faktoriaus nustatymas (4 pav.)

4 pav.

Pralaidumo faktoriaus nustatymas

Kondicionuojama 3 sav. esant 40 °C ± 2 °C

40 % talpyklos talpos pri-pildoma naujų etal. degalų

Bandymo pradžia

Talpykla ištuštinama ir 40 % jos talpos pripildoma etal. degalų

Pralaidumo faktorius = HC20s – HC3s

HC kiekis matuojamas kaip per parinių temp. svyravimų nustatymo bandymą: HC3s

HC kiekis matuojamas kaip per parinių temp. svyravimų nustatymo bandymą: HC20s

Talpykla ištuštinama ir 40 % jos talpos pripildoma etal. degalų

Kondicionuojama likusias 17 sav. esant 40 °C ± 2 °C

Atrenkama ir prie įrenginio pritvirtinama tipinė konkrečios šeimos degalų laikymo sistema, tada ji 20 savaičių kondicionuojama naudojant etaloninius E10 degalus esant 40 ± 2 °C temperatūrai. Degalų laikymo sistema prie įrenginio tvirtinama tokia pat pirmine kryptimi kaip transporto priemonėje.

5.2.1.   Talpykla pripildoma naujų etaloninių E10 degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 8 °C. Pripildoma 40 ± 2 % vardinės talpyklos talpos. Tada įrenginys su degalų sistema 3 savaites laikomas nustatytoje saugioje patalpoje, kurioje temperatūra siekia 40 ± 2 °C ir yra kontroliuojama.

5.2.2.   Baigiantis trečiai savaitei, talpykla ištuštinama, ir 40 ± 2 % vardinės jos talpos vėl pripildoma naujų etaloninių E10 degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 8 °C.

Paskutines 6 valandas per 6–36 val. laikotarpį, esant 20 ± 2 °C temperatūrai, įrenginys su degalų sistema laikomas VT-SHED įrenginyje, kuriame JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.7 punkte aprašyta tvarka per 24 valandas atliekama nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų nustatymo procedūra. Degalų sistema VT-SHED įrenginyje sujungiama su išleidimo į išorę anga, kad išlakos iš talpyklos nebūtų priskaičiuotos prie prasiskverbusių išlakų. Išmatuojamas išmetamų angliavandenilių kiekis, ir ši vertė užregistruojama kaip HC3S.

5.2.3.   Tada įrenginys su degalų sistema vėl 17 savaičių laikomas nustatytoje saugioje patalpoje, kurioje temperatūra siekia 40 ± 2 °C ir yra kontroliuojama.

5.2.4.   Baigiantis 17 savaitei, talpykla ištuštinama, ir 40 ± 2 % vardinės jos talpos vėl pripildoma naujų etaloninių degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 8 °C.

Paskutines 6 valandas per 6–36 val. laikotarpį, esant 20 ± 2 °C temperatūrai, įrenginys su degalų sistema laikomas VT-SHED įrenginyje, kuriame JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.7 punkte aprašyta tvarka per 24 valandas atliekama nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų nustatymo procedūra. Degalų sistema VT-SHED įrenginyje sujungiama su išleidimo į išorę anga, kad išlakos iš talpyklos nebūtų priskaičiuotos prie prasiskverbusių išlakų. Išmatuojamas išmetamų angliavandenilių kiekis, ir ši vertė užregistruojama kaip HC20S.

5.2.5.   Pralaidumo faktorius – tai trimis skaitmenimis išreikštas HC20S ir HC3S verčių skirtumas gramais per 24 val.

5.2.6.   Jeigu pralaidumo faktorių nustato tiekėjai, gamintojai iš anksto praneša tipo patvirtinimo institucijoms, kad jos galėtų dalyvauti bandymuose tiekėjo patalpose.

5.2.7.   Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijai bandymų ataskaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:

| a) | išsamus išbandytos degalų laikymo sistemos aprašas, įskaitant informaciją apie išbandytos talpyklos rūšį, ar talpykla yra vienasluoksnė, ar daugiasluoksnė, iš kokių medžiagų pagaminta talpykla ir degalų laikymo sistema; |
| --- | --- |

a)

išsamus išbandytos degalų laikymo sistemos aprašas, įskaitant informaciją apie išbandytos talpyklos rūšį, ar talpykla yra vienasluoksnė, ar daugiasluoksnė, iš kokių medžiagų pagaminta talpykla ir degalų laikymo sistema;

| b) | vidutinė savaitė temperatūra, kuriai esant vyko sendinimo procedūros; |
| --- | --- |

b)

vidutinė savaitė temperatūra, kuriai esant vyko sendinimo procedūros;

| c) | angliavandenilių kiekis, išmatuotas trečiąją savaitę (HC3S); |
| --- | --- |

c)

angliavandenilių kiekis, išmatuotas trečiąją savaitę (HC3S);

| d) | angliavandenilių kiekis, išmatuotas dvidešimtąją savaitę (HC20S); |
| --- | --- |

d)

angliavandenilių kiekis, išmatuotas dvidešimtąją savaitę (HC20S);

| e) | nustatytas pralaidumo faktorius (PF). |
| --- | --- |

e)

nustatytas pralaidumo faktorius (PF).

5.2.8.   Nukrypstant nuo 5.2.1–5.2.7 punktų, daugiasluoksnes talpyklas naudojantys gamintojai gali nuspręsti taikyti toliau nurodytą priskirtąjį pralaidumo faktorių (PPF), užuot atlikę visą pirmiau minėtą matavimo procedūrą:

daugiasluoksnės talpyklos PPF = 120 mg/24 val.

5.2.8.1.   Jeigu gamintojas nusprendžia taikyti priskirtuosius pralaidumo faktorius, gamintojas tipo patvirtinimo institucijai aiškiai nurodo talpyklos rūšį ir naudotas medžiagas.

5.3.   Kaitrinio degalų garavimo nuostolių ir nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų matavimo seka

Transporto priemonė parengiama pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.1.1 ir 5.1.2 punktus. Gamintojui paprašius ir gavus atsakingos institucijos patvirtinimą, prieš bandymą galima sumažinti foninių teršalų (ne degalų) šaltinių poveikį arba juos pašalinti (pvz., padangos ar transporto priemonės išdegimas, plovimo skysčio pašalinimas).

5.3.1.   Kondicionavimas

Transporto priemonė laikoma kondicionavimo vietoje mažiausiai 12 valandų, bet ne ilgiau kaip 36 valandas. Šio laikotarpio pabaigoje variklio alyvos ir aušinimo skysčio temperatūra turi susilyginti su tos vietos temperatūra arba nuo jos neturi skirtis daugiau kaip ± 3 °C.

5.3.2.   Degalų išleidimas ir įpylimas

Degalai išleidžiami ir įpilami pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.1.7 punktą.

5.3.3.   Važiavimas pirminio kondicionavimo etapu

Per pirmąją valandą nuo degalų išleidimo ir įpylimo transporto priemonė pastatoma ant traukos stendo, po to, vadovaujantis JT EEK taisyklės Nr. 83 4a priedo nuostatomis, su ja atliekamas vienas pirmosios dalies ir du antrosios dalies I tipo važiavimo ciklai.

Atliekant šią procedūrą išmetalų mėginiai neimami.

5.3.4.   Kondicionavimas

Per pirmąsias penkias minutes nuo pirminio kondicionavimo etapo pabaigos transporto priemonė laikoma kondicionavimo vietoje mažiausiai 12 valandų, bet ne ilgiau kaip 36 valandas. Šio laikotarpio pabaigoje variklio alyvos ir aušinimo skysčio temperatūra turi susilyginti su tos vietos temperatūra arba nuo jos neturi skirtis daugiau kaip ± 3 °C.

5.3.5.   Filtro proveržis

Taikant 5.1 punkte aprašytą procedūrą pasendintas filtras (-ai) užpildomas (-i) iki atitinkamo proveržio JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.1.4 punkte nustatyta tvarka.

5.3.6.   Traukos stendo (dinamometro) bandymas

5.3.6.1.   Per pirmąją valandą nuo filtro užpildymo transporto priemonė pastatoma ant traukos stendo, po to, vadovaujantis JT EEK taisyklės Nr. 83 4a priedo nuostatomis, su ja atliekamas vienas pirmosios dalies ir vienas antrosios dalies I tipo važiavimo ciklai. Tada variklis išjungiamas. Atliekant aprašytus veiksmus, išmetalų mėginius galima imti, tačiau gautų rezultatų negalima naudoti siekiant gauti tipo patvirtinimą, atsižvelgiant į išmetalų kiekį.

5.3.6.2.   Baigus 5.3.6.1 punkte nurodytą I tipo bandymo važiavimą, per 2 minutes atliekamas dar vienas transporto priemonės kondicionavimo važiavimas, sudarytas iš dviejų pirmosios dalies I tipo važiavimo ciklų (įšilus varikliui). Tada variklis vėl išjungiamas. Atliekant aprašytus veiksmus, išmetalų mėginiai neimami.

5.3.7.   Kaitrinis degalų garavimas

Po traukos stendo bandymo atliekamas kaitrinio degalų garavimo bandymas pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.5 punktą. Kaitrinio degalų garavimo nuostoliai apskaičiuojami pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 6 punktą ir užregistruojami kaip MHS.

5.3.8.   Kondicionavimas

Po kaitrinio degalų garavimo bandymo atliekamas kondicionavimas pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.6 punktą.

5.3.9.   Parinių temperatūros svyravimų nustatymo bandymas

5.3.9.1.   Po kondicionavimo atliekama pirmoji nuostolių dėl parinių (per 24 val.) temperatūros svyravimų apskaičiavimo procedūra pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.7 punktą. Nuostoliai apskaičiuojami pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 6 dalies nuostatas. Gauta vertė užregistruojama kaip MD1.

5.3.9.2.   Po pirmosios nuostolių dėl parinių (per 24 val.) temperatūros svyravimų apskaičiavimo procedūros atliekama antroji nuostolių dėl parinių (per 24 val.) temperatūros svyravimų apskaičiavimo procedūra pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 5.7 punktą. Nuostoliai apskaičiuojami pagal JT EEK taisyklės Nr. 83 7 priedo 6 dalies nuostatas. Gauta vertė užregistruojama kaip MD2.

5.3.10.   Apskaičiavimas

MHS + MD1 + MD2 + 2PF suma turi būti mažesnė nei Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 3 lentelėje nurodyta riba.

5.3.11.   Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijoms bandymų ataskaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:

| a) | kondicionavimo laikotarpių, įskaitant laiką ir vidutinę temperatūrą, aprašas; |
| --- | --- |

a)

kondicionavimo laikotarpių, įskaitant laiką ir vidutinę temperatūrą, aprašas;

| b) | sendinto naudojamo filtro aprašas ir tiksli sendinimo procedūros ataskaitos nuoroda; |
| --- | --- |

b)

sendinto naudojamo filtro aprašas ir tiksli sendinimo procedūros ataskaitos nuoroda;

| c) | vidutinė temperatūra atliekant kaitrinio garavimo bandymą; |
| --- | --- |

c)

vidutinė temperatūra atliekant kaitrinio garavimo bandymą;

| d) | atliekant kaitrinio garavimo bandymą išmatuota vertė HSL; |
| --- | --- |

d)

atliekant kaitrinio garavimo bandymą išmatuota vertė HSL;

| e) | išmatuota pirmosios nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų apskaičiavimo procedūros vertė DL1 diena; |
| --- | --- |

e)

išmatuota pirmosios nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų apskaičiavimo procedūros vertė DL1 diena;

| f) | išmatuota antrosios nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų apskaičiavimo procedūros vertė DL2 diena; |
| --- | --- |

f)

išmatuota antrosios nuostolių dėl parinių temperatūros svyravimų apskaičiavimo procedūros vertė DL2 diena;

| g) | galutinis garavimo išlakų bandymo rezultatas, apskaičiuotas kaip MHS + MD1 + MD2 + 2PF. |
| --- | --- |

g)

galutinis garavimo išlakų bandymo rezultatas, apskaičiuotas kaip MHS + MD1 + MD2 + 2PF.

---

(1)

1

Grms: efektinė vibracijos signalo vertė (rms) apskaičiuojama pakeliant kvadratu signalo dydį kiekviename taške, nustatant kvadratu pakelto dydžio vidutinę vertę, o vėliau iš vidutinės vertės ištraukiant kvadratinę šaknį. Gautas skaičius yra Grms vertė.

Grms

---

| 2017 7 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 7 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/13

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1222

2017 m. birželio 26 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Kiełbasa biała parzona wielkopolska (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Lenkijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Kiełbasa biała parzona wielkopolska“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Lenkijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Kiełbasa biała parzona wielkopolska“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Kiełbasa biała parzona wielkopolska“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Kiełbasa biała parzona wielkopolska“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Kiełbasa biała parzona wielkopolska“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.2 klasei „Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 73, 2017 3 9, p. 25.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2017 7 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 7 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1223

2017 m. liepos 5 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Tomme de Savoie (SGN)] specifikacijos pakeitimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Tomme de Savoie“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Tomme de Savoie“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | 2015 m. lapkričio 23 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 4 dalį Prancūzijoje įsisteigusiems veiklos vykdytojams, kurie atitinka minėto straipsnio sąlygas, 2015 m. spalio 29 d. Nutarimu dėl saugomos geografinės nuorodos „Tomme de Savoie“, paskelbtu 2015 m. lapkričio 7 d.Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, iki 2017 m. gruodžio 31 d. ir 2025 m. spalio 31 d. buvo suteikti pereinamieji laikotarpiai. Per nacionalinę prieštaravimų procedūrą vienas veiklos vykdytojas pateikė prieštaravimą, susijusį su reikalavimu, kad pieninėms karvėms duodamas pagrindinis davinys turi būti sudarytas iš ne mažiau nei 50 % stambiųjų žaliųjų pašarų ne trumpiau kaip 150 dienų per metus, o keturi veiklos vykdytojai pateikė prieštaravimą, susijusį su reikalavimu, kad ne mažiau nei 75 % gamintojų ūkiuose esančių pieninių karvių turi priklausyti Abondance, Montbéliarde ar Tarentaise veislių tipams ir nurodė, kad jų ūkiams reikia laiko prisitaikyti prie tokių reikalavimų. Šie veiklos vykdytojai teisėtai nuolat prekiavo „Tomme de Savoie“ ne mažiau kaip penkerius metus iki paraiškos pateikimo. Veiklos vykdytojas, kuriam pereinamasis laikotarpis baigiasi 2017 m. gruodžio 31 d., yra GAEC Le Seysselan, Vallod, 74910 SEYSSEL, o veiklos vykdytojai, kuriems pereinamasis laikotarpis baigiasi 2025 m. spalio 31 d., yra EARL la Ferme de Combette, GAEC Les Airelles, EARL La Ferme des 3 Quartiers, GAEC La Ferme de la Ville; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. lapkričio 23 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 4 dalį Prancūzijoje įsisteigusiems veiklos vykdytojams, kurie atitinka minėto straipsnio sąlygas, 2015 m. spalio 29 d. Nutarimu dėl saugomos geografinės nuorodos „Tomme de Savoie“, paskelbtu 2015 m. lapkričio 7 d.Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, iki 2017 m. gruodžio 31 d. ir 2025 m. spalio 31 d. buvo suteikti pereinamieji laikotarpiai. Per nacionalinę prieštaravimų procedūrą vienas veiklos vykdytojas pateikė prieštaravimą, susijusį su reikalavimu, kad pieninėms karvėms duodamas pagrindinis davinys turi būti sudarytas iš ne mažiau nei 50 % stambiųjų žaliųjų pašarų ne trumpiau kaip 150 dienų per metus, o keturi veiklos vykdytojai pateikė prieštaravimą, susijusį su reikalavimu, kad ne mažiau nei 75 % gamintojų ūkiuose esančių pieninių karvių turi priklausyti Abondance, Montbéliarde ar Tarentaise veislių tipams ir nurodė, kad jų ūkiams reikia laiko prisitaikyti prie tokių reikalavimų. Šie veiklos vykdytojai teisėtai nuolat prekiavo „Tomme de Savoie“ ne mažiau kaip penkerius metus iki paraiškos pateikimo. Veiklos vykdytojas, kuriam pereinamasis laikotarpis baigiasi 2017 m. gruodžio 31 d., yra GAEC Le Seysselan, Vallod, 74910 SEYSSEL, o veiklos vykdytojai, kuriems pereinamasis laikotarpis baigiasi 2025 m. spalio 31 d., yra EARL la Ferme de Combette, GAEC Les Airelles, EARL La Ferme des 3 Quartiers, GAEC La Ferme de la Ville;

| (3) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (4) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(4)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Tomme de Savoie“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Pagal 1 straipsnį suteiktai apsaugai taikomas pereinamasis laikotarpis, kurį Prancūzija, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 4 dalimi, to straipsnio sąlygas atitinkantiems veiklos vykdytojams suteikė 2015 m. spalio 29 d. Nutarimu dėl saugomos geografinės nuorodos „Tomme de Savoie“, paskelbtu 2015 m. lapkričio 7 d.Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  1996 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka (OL L 148, 1996 6 21, p. 1).

2

(3)  
  OL C 58, 2017 2 23, p. 30.

3

---

| 2017 7 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 7 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1224

2017 m. liepos 6 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių V priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių (1), ypač į jo 31 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | cheminę medžiagą 2-metil-2H-izotiazol-3-oną, kuriam pagal Tarptautinę kosmetikos ingredientų nomenklatūrą (INCI) priskirtas metilizotiazolinono pavadinimas, CAS Nr. 2682-20-4, šiuo metu leidžiama naudoti kaip konservantą nuplaunamuose kosmetikos gaminiuose, jei jo koncentracija yra ne didesnė nei 0,01 % masės (100 ppm), pagal Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedo 57 įrašą; |
| --- | --- |

(1)

cheminę medžiagą 2-metil-2H-izotiazol-3-oną, kuriam pagal Tarptautinę kosmetikos ingredientų nomenklatūrą (INCI) priskirtas metilizotiazolinono pavadinimas, CAS Nr. 2682-20-4, šiuo metu leidžiama naudoti kaip konservantą nuplaunamuose kosmetikos gaminiuose, jei jo koncentracija yra ne didesnė nei 0,01 % masės (100 ppm), pagal Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedo 57 įrašą;

| (2) | 2015 m. gruodžio 15 d. Vartotojų saugos mokslinis komitetas (VSMK) priėmė nuomonę dėl metilizotiazolinono saugos (2). VSMK priėjo prie išvados, kad nuplaunamuose kosmetikos gaminiuose saugia vartotojams kontaktinės alergijos sukėlimo atžvilgiu laikoma ne didesnė kaip 0,0015 % (15 ppm) metilizotiazolinono koncentracija; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. gruodžio 15 d. Vartotojų saugos mokslinis komitetas (VSMK) priėmė nuomonę dėl metilizotiazolinono saugos (2). VSMK priėjo prie išvados, kad nuplaunamuose kosmetikos gaminiuose saugia vartotojams kontaktinės alergijos sukėlimo atžvilgiu laikoma ne didesnė kaip 0,0015 % (15 ppm) metilizotiazolinono koncentracija;

| (3) | atsižvelgiant į tą VSMK nuomonę, būtina spręsti padažnėjusių metilizotiazolinono sukeliamos alergijos atvejų problemą ir todėl reikėtų nustatyti dar griežtesnius šios medžiagos naudojimo nuplaunamuose gaminiuose apribojimus; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į tą VSMK nuomonę, būtina spręsti padažnėjusių metilizotiazolinono sukeliamos alergijos atvejų problemą ir todėl reikėtų nustatyti dar griežtesnius šios medžiagos naudojimo nuplaunamuose gaminiuose apribojimus;

| (4) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | pramonei turėtų būti suteikta pakankamai laiko atlikti reikiamus gaminių sudėties pakeitimus, kad juos būtų galima pateikti rinkai, ir reikalavimų neatitinkantiems gaminiams pašalinti iš rinkos; |
| --- | --- |

(5)

pramonei turėtų būti suteikta pakankamai laiko atlikti reikiamus gaminių sudėties pakeitimus, kad juos būtų galima pateikti rinkai, ir reikalavimų neatitinkantiems gaminiams pašalinti iš rinkos;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Nuo 2018 m. sausio 27 d. Sąjungos rinkai pateikiami tik šio reglamento nuostatas atitinkantys kosmetikos gaminiai.

Nuo 2018 m. balandžio 27 d. Sąjungos rinkai tiekiami tik šio reglamento nuostatas atitinkantys kosmetikos gaminiai.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 342, 2009 12 22, p. 59.

1

(2)  SCCS/1557/15 (III dokumentai)

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 V priedo 57 įrašas pakeičiamas taip:

| Nuorodos numeris | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| --- | --- | --- | --- |
| Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija paruoštame naudoti preparate | Kita | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „57 | 2-metil-2H-izotiazol-3-onas | Metilizotiazolinonas (*1) | 2682-20-4 | 220-239-6 | Nuplaunami gaminiai | 0,0015 % | | |

Nuorodos numeris

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija paruoštame naudoti preparate

Kita

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„57

2-metil-2H-izotiazol-3-onas

Metilizotiazolinonas (*1)

2682-20-4

220-239-6

Nuplaunami gaminiai

0,0015 %

---

(*1)  Metilizotiazolinonas taip pat reglamentuojamas V priedo 39 įraše, kuriame pateiktas metilchlorizotiazolinono bei metilizotiazolinono mišinys. Šie du įrašai yra tarpusavyje nesuderinami: metilchlorizotiazolinono (ir) metilizotiazolinono mišinio naudojimas yra nesuderinamas su atskiro metilizotiazolinono naudojimu tame pačiame gaminyje.“

*1

---

SPRENDIMAI

| 2017 7 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 7 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1225

2017 m. birželio 16 d.

kuriuo panaikinimas Sprendimas 2010/288/ES dėl perviršinio deficito Portugalijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/288/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Portugalijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad 2009 m. planuotas valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,9 %, taigi viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Numatyta, kad valdžios sektoriaus bendroji skola (kuri nuo 2005 m. viršijo 60 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę) 2009 m. sieks 74,5 % BVP; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/288/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Portugalijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad 2009 m. planuotas valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,9 %, taigi viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Numatyta, kad valdžios sektoriaus bendroji skola (kuri nuo 2005 m. viršijo 60 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę) 2009 m. sieks 74,5 % BVP;

| (2) | 2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Portugalijai skirtą rekomendaciją siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2013 m. Taryba taip pat nustatė 2010 m. birželio 2 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Portugalijai skirtą rekomendaciją siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2013 m. Taryba taip pat nustatė 2010 m. birželio 2 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių;

| (3) | Portugalijos valdžios institucijoms paprašius Sąjungos, valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansinės pagalbos, Taryba suteikė finansinę pagalbą Portugalijai (3). Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų Komisija ir Portugalijos valdžios institucijos pasirašė 2011 m. gegužės 17 d. Vėliau Taryba 2012 m. spalio 9 d. ir 2013 m. birželio 21 d. pateikė dvi naujas Portugalijai skirtas rekomendacijas pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, kuriomis pratęsė perviršinio deficito panaikinimo terminą atitinkamai iki 2014 ir 2015 m. Abiem atvejais Taryba laikėsi nuomonės, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 (4) 10 straipsnio 2 dalies a punktą Portugalijai netaikyta pareiga pateikti atskirą ataskaitą pagal perviršinio deficito procedūrą ir ji pateikė ataskaitą pagal savo makroekonominio koregavimo programą (5); |
| --- | --- |

(3)

Portugalijos valdžios institucijoms paprašius Sąjungos, valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansinės pagalbos, Taryba suteikė finansinę pagalbą Portugalijai (3). Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų Komisija ir Portugalijos valdžios institucijos pasirašė 2011 m. gegužės 17 d. Vėliau Taryba 2012 m. spalio 9 d. ir 2013 m. birželio 21 d. pateikė dvi naujas Portugalijai skirtas rekomendacijas pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, kuriomis pratęsė perviršinio deficito panaikinimo terminą atitinkamai iki 2014 ir 2015 m. Abiem atvejais Taryba laikėsi nuomonės, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 (4) 10 straipsnio 2 dalies a punktą Portugalijai netaikyta pareiga pateikti atskirą ataskaitą pagal perviršinio deficito procedūrą ir ji pateikė ataskaitą pagal savo makroekonominio koregavimo programą (5);

| (4) | 2016 m. liepos 12 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Portugalija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją. 2016 m. rugpjūčio 8 d. Taryba priėmė sprendimą pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį, kuriuo Portugalija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, ir jame nustatė naują deficito padėties ištaisymo terminą (2016 m.). Taryba taip pat nustatė 2016 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių; |
| --- | --- |

(4)

2016 m. liepos 12 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Portugalija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją. 2016 m. rugpjūčio 8 d. Taryba priėmė sprendimą pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį, kuriuo Portugalija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, ir jame nustatė naują deficito padėties ištaisymo terminą (2016 m.). Taryba taip pat nustatė 2016 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių;

| (5) | 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija padarė išvadą, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių laikydamasi 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimo pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. lapkričio 16 d. Komisija padarė išvadą, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių laikydamasi 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimo pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį;

| (6) | pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus statistinius duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (6) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos statistinius duomenis ir kitus susijusius kintamuosius; |
| --- | --- |

(6)

pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus statistinius duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (6) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos statistinius duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

| (7) | Taryba turi priimti sprendimą panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais statistiniais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės (7); |
| --- | --- |

(7)

Taryba turi priimti sprendimą panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais statistiniais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės (7);

| (8) | remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, Portugalijai 2017 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą ir remiantis 2017–2021 m. stabilumo programa ir Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:






  — | 2015 m. 4,4 % BVP (3,1 % BVP atėmus vienkartines priemones) pasiekęs valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. buvo sumažintas iki 2,0 % BVP (2,3 % BVP atėmus vienkartines priemones). Palyginti su 2016 m. biudžete nustatytais tikslais, 2016 m. deficito sumažinimą iš esmės lėmė einamųjų išlaidų, visų pirma tarpinio vartojimo, apribojimas (– 0,9 % BVP) ir kapitalo išlaidų planų nevykdymas (– 0,5 % BVP), kurie su kaupu kompensavo pajamų (ir mokestinių, ir nemokestinių) trūkumą (1,1 % BVP); |
| --- | --- | --- |

(8)

remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, Portugalijai 2017 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą ir remiantis 2017–2021 m. stabilumo programa ir Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:

—

2015 m. 4,4 % BVP (3,1 % BVP atėmus vienkartines priemones) pasiekęs valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. buvo sumažintas iki 2,0 % BVP (2,3 % BVP atėmus vienkartines priemones). Palyginti su 2016 m. biudžete nustatytais tikslais, 2016 m. deficito sumažinimą iš esmės lėmė einamųjų išlaidų, visų pirma tarpinio vartojimo, apribojimas (– 0,9 % BVP) ir kapitalo išlaidų planų nevykdymas (– 0,5 % BVP), kurie su kaupu kompensavo pajamų (ir mokestinių, ir nemokestinių) trūkumą (1,1 % BVP);

| — | 2017–2021 m. stabilumo programoje, kurią Portugalijos Vyriausybė pateikė 2017 m. balandžio 28 d., planuojama, kad 2017 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,5 % BVP, o 2018 m. – iki 1,0 % BVP. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2017 m. deficitas bus 1,8 % BVP, o 2018 m. – 1,9 %, t. y. programos laikotarpiu liks mažesnis už 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Tos projekcijos neapima bankų paramos priemonių, kurios neturi kelti pavojaus tvariam deficito sumažinimui, galimo deficitą didinančio poveikio; |
| --- | --- |

—

2017–2021 m. stabilumo programoje, kurią Portugalijos Vyriausybė pateikė 2017 m. balandžio 28 d., planuojama, kad 2017 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,5 % BVP, o 2018 m. – iki 1,0 % BVP. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2017 m. deficitas bus 1,8 % BVP, o 2018 m. – 1,9 %, t. y. programos laikotarpiu liks mažesnis už 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Tos projekcijos neapima bankų paramos priemonių, kurios neturi kelti pavojaus tvariam deficito sumažinimui, galimo deficitą didinančio poveikio;

| — | struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2016 m. pagerėjo 0,3 % BVP; |
| --- | --- |

—

struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2016 m. pagerėjo 0,3 % BVP;

| — | dėl skolą didinančio atsargų ir srautų koregavimo bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 129 % BVP 2015 m. padidėjo iki 130,4 % BVP 2016 m. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad dėl pirminio pertekliaus skolos santykis sumažės iki 128,5 % 2017 m. ir iki 126,2 % 2018 m.; |
| --- | --- |

—

dėl skolą didinančio atsargų ir srautų koregavimo bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 129 % BVP 2015 m. padidėjo iki 130,4 % BVP 2016 m. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad dėl pirminio pertekliaus skolos santykis sumažės iki 128,5 % 2017 m. ir iki 126,2 % 2018 m.;

| (9) | pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma; |
| --- | --- |

(9)

pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma;

| (10) | Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Portugalijoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2010/288/ES turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(10)

Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Portugalijoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2010/288/ES turėtų būti panaikintas;

| (11) | nuo 2017 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito panaikinimo, Portugalija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį, |
| --- | --- |

(11)

nuo 2017 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito panaikinimo, Portugalija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Portugalijoje ištaisyta.

2 straipsnis

Sprendimas 2010/288/ES panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2017 m. birželio 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. SCICLUNA

---

(1)  
  2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2010/288/ES dėl perviršinio deficito Portugalijoje (OL L 125, 2010 5 21, p. 44).

1

(2)  
  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

2

(3)  
  2011 m. gegužės 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai (OL L 159, 2011 6 17, p. 88).

3

(4)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (OL L 140, 2013 5 27, p. 1).

4

(5)  Visi dokumentai, susiję su perviršinio deficito procedūra, pateikti adresu https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en.

5

(6)  
  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

6

(7)  Atsižvelgiant į „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“, kurias Ekonomikos ir finansų komitetas priėmė 2016 m. liepos 5 d. ir kurios pateikiamos: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

7

---

| 2017 7 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 7 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/22

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2017/1226

2017 m. birželio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/544, kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2015 m. liepos 16 d. Europos stabilumo mechanizmo (ESM) Valdytojų taryba paragino Komisiją, bendradarbiaujant su Europos Centriniu Banku (ECB), ESM, Graikijos valdžios institucijomis ir prireikus Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), susitarti dėl Graikijos makroekonominio koregavimo programos paskolos forma. Programa buvo parengta laikantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 1 dalyje numatytos procedūros. 2015 m. rugpjūčio 11 d. tos institucijos techniniu lygmeniu pasiekė susitarimą su Graikijos Vyriausybe dėl makroekonominio koregavimo programos (toliau – Programa). Remdamasi Komisijos pasiūlymu, Programą Taryba priėmė kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimą (2); |
| --- | --- |

(1)

2015 m. liepos 16 d. Europos stabilumo mechanizmo (ESM) Valdytojų taryba paragino Komisiją, bendradarbiaujant su Europos Centriniu Banku (ECB), ESM, Graikijos valdžios institucijomis ir prireikus Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), susitarti dėl Graikijos makroekonominio koregavimo programos paskolos forma. Programa buvo parengta laikantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 1 dalyje numatytos procedūros. 2015 m. rugpjūčio 11 d. tos institucijos techniniu lygmeniu pasiekė susitarimą su Graikijos Vyriausybe dėl makroekonominio koregavimo programos (toliau – Programa). Remdamasi Komisijos pasiūlymu, Programą Taryba priėmė kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimą (2);

| (2) | pasiekus tą susitarimą, Graikija patvirtino išsamų politikos priemonių paketą, kuris turi būti įgyvendintas per trejus ESM makroekonominio koregavimo programos metus nuo 2015 m. trečiojo ketvirčio iki 2018 m. trečiojo ketvirčio; |
| --- | --- |

(2)

pasiekus tą susitarimą, Graikija patvirtino išsamų politikos priemonių paketą, kuris turi būti įgyvendintas per trejus ESM makroekonominio koregavimo programos metus nuo 2015 m. trečiojo ketvirčio iki 2018 m. trečiojo ketvirčio;

| (3) | išsamiu politikos priemonių paketu, kuris išdėstytas 2015 m. rugpjūčio 19 d. ESM susitarimo memorandume dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas), siekiama atkurti finansų rinkos pasitikėjimą, patikimą makroekonominį balansą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Jis grindžiamas keturiais ramsčiais: fiskalinio tvarumo atkūrimu, finansinio stabilumo išsaugojimu, konkurencingumo ir augimo skatinimu ir valstybės bei viešojo administravimo atnaujinimu; |
| --- | --- |

(3)

išsamiu politikos priemonių paketu, kuris išdėstytas 2015 m. rugpjūčio 19 d. ESM susitarimo memorandume dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas), siekiama atkurti finansų rinkos pasitikėjimą, patikimą makroekonominį balansą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Jis grindžiamas keturiais ramsčiais: fiskalinio tvarumo atkūrimu, finansinio stabilumo išsaugojimu, konkurencingumo ir augimo skatinimu ir valstybės bei viešojo administravimo atnaujinimu;

| (4) | užbaigus pirmą Programos peržiūrą, 2016 m. gegužės 25 d. euro grupei pateikus pareiškimą, Komisijai ir ECB teigiamai įvertinus Programos įgyvendinimą ir gavus ESM patvirtinimą, 2016 m. birželio 16 d. Graikija ir Komisija ESM vardu pasirašė papildomą susitarimo memorandumą. Papildomame susitarimo memorandume yra atnaujintos susitarimo memorandume nustatytos politikos sąlygos, kad būtų atsižvelgta į pažangą, padarytą įgyvendinant Programą; |
| --- | --- |

(4)

užbaigus pirmą Programos peržiūrą, 2016 m. gegužės 25 d. euro grupei pateikus pareiškimą, Komisijai ir ECB teigiamai įvertinus Programos įgyvendinimą ir gavus ESM patvirtinimą, 2016 m. birželio 16 d. Graikija ir Komisija ESM vardu pasirašė papildomą susitarimo memorandumą. Papildomame susitarimo memorandume yra atnaujintos susitarimo memorandume nustatytos politikos sąlygos, kad būtų atsižvelgta į pažangą, padarytą įgyvendinant Programą;

| (5) | be to, 2016 m. gegužės 25 d. Graikijos skolos tvarumo klausimą svarstė euro grupė. Ji sutarė dėl laipsniško skolos priemonių paketo įgyvendinimo ir kad būtų laikomasi sutartos bendrųjų finansavimo poreikių ribos. euro grupė sutarė, kad pirmasis priemonių rinkinys bus įgyvendinamas artimiausiu metu, t. y. nuo pirmos peržiūros užbaigimo iki Programos pabaigos. 2017 m. sausio 23 d. ESM ir Europos finansinio stabilumo fondo direktorių valdybos priėmė taisykles, susijusias su trumpalaikėmis Graikijos skolos mažinimo priemonėmis, kurios pradėtos įgyvendinti. 2016 m. gegužės 25 d. euro grupė taip pat sutarė, kad tikisi, jog, iki 2018 m. vidurio sėkmingai įgyvendinus Programą, bus įgyvendinamas galimas antras priemonių rinkinys, jei prireiks siekiant laikytis sutartų skolos tvarumo kriterijų; |
| --- | --- |

(5)

be to, 2016 m. gegužės 25 d. Graikijos skolos tvarumo klausimą svarstė euro grupė. Ji sutarė dėl laipsniško skolos priemonių paketo įgyvendinimo ir kad būtų laikomasi sutartos bendrųjų finansavimo poreikių ribos. euro grupė sutarė, kad pirmasis priemonių rinkinys bus įgyvendinamas artimiausiu metu, t. y. nuo pirmos peržiūros užbaigimo iki Programos pabaigos. 2017 m. sausio 23 d. ESM ir Europos finansinio stabilumo fondo direktorių valdybos priėmė taisykles, susijusias su trumpalaikėmis Graikijos skolos mažinimo priemonėmis, kurios pradėtos įgyvendinti. 2016 m. gegužės 25 d. euro grupė taip pat sutarė, kad tikisi, jog, iki 2018 m. vidurio sėkmingai įgyvendinus Programą, bus įgyvendinamas galimas antras priemonių rinkinys, jei prireiks siekiant laikytis sutartų skolos tvarumo kriterijų;

| (6) | 2016 m. gegužės 25 d. euro grupė pasidžiaugė TVF vadovybės ketinimu TVF vykdomajai valdybai rekomenduoti patvirtinti Graikijai skirtą finansinį susitarimą. 2016 m. gruodžio 5 d. euro grupė patvirtino tą poziciją ir pabrėžė, kad sąlygos, dėl kurių susitartų visos institucijos ir Graikija, turi būti bendros. 2016 m. gruodžio 5 d. euro grupė taip pat paragino institucijas ir Graikiją nedelsiant (kuo greičiau remiantis tokiomis bendromis sąlygomis) atnaujinti derybas, kad būtų pasiektas personalo lygmens susitarimas, ir įgaliojo euro grupės darbo grupę įvertinti tą personalo lygmens susitarimą. Tos sąlygos apima rengiamo fiskalinio paketo, kuris padėtų vidutiniu laikotarpiu užtikrinti 3,5 % BVP pirminį perteklių, priėmimą; |
| --- | --- |

(6)

2016 m. gegužės 25 d. euro grupė pasidžiaugė TVF vadovybės ketinimu TVF vykdomajai valdybai rekomenduoti patvirtinti Graikijai skirtą finansinį susitarimą. 2016 m. gruodžio 5 d. euro grupė patvirtino tą poziciją ir pabrėžė, kad sąlygos, dėl kurių susitartų visos institucijos ir Graikija, turi būti bendros. 2016 m. gruodžio 5 d. euro grupė taip pat paragino institucijas ir Graikiją nedelsiant (kuo greičiau remiantis tokiomis bendromis sąlygomis) atnaujinti derybas, kad būtų pasiektas personalo lygmens susitarimas, ir įgaliojo euro grupės darbo grupę įvertinti tą personalo lygmens susitarimą. Tos sąlygos apima rengiamo fiskalinio paketo, kuris padėtų vidutiniu laikotarpiu užtikrinti 3,5 % BVP pirminį perteklių, priėmimą;

| (7) | didesnio netikrumo ir kapitalo kontrolės taikymo sąlygomis Graikijos ekonomika pasirodė esanti labai atspari: 2015 m. BVP susitraukė tik 0,2 %. 2016 m. Graikijos ekonomika patyrė sąstingį: atsigaunantį privataus vartojimo augimą atsvėrė valdžios sektoriaus vartojimo ir grynojo eksporto sumažėjimas. Pagal Komisijos 2017 m. pavasario prognozę numatoma, kad gerėjant ekonominėms nuotaikoms, dėl kurių gerės investavimo ir vartojimo rodikliai, 2017 ir 2018 m. Graikijos ekonomika išaugs atitinkamai 2,1 ir 2,5 %; |
| --- | --- |

(7)

didesnio netikrumo ir kapitalo kontrolės taikymo sąlygomis Graikijos ekonomika pasirodė esanti labai atspari: 2015 m. BVP susitraukė tik 0,2 %. 2016 m. Graikijos ekonomika patyrė sąstingį: atsigaunantį privataus vartojimo augimą atsvėrė valdžios sektoriaus vartojimo ir grynojo eksporto sumažėjimas. Pagal Komisijos 2017 m. pavasario prognozę numatoma, kad gerėjant ekonominėms nuotaikoms, dėl kurių gerės investavimo ir vartojimo rodikliai, 2017 ir 2018 m. Graikijos ekonomika išaugs atitinkamai 2,1 ir 2,5 %;

| (8) | pagal tą prognozę skolos ir BVP santykis sudarytų 179,0 % 2016 m., 178,8 % 2017 m., 174,6 % 2018 m. ir 165,2 % 2019 m. Taigi skolos ir BVP santykis nuo 2017 m. pradėtų mažėti. Graikija pasiekė šiuos pirminio pertekliaus rodiklius: 0,5 % BVP 2015 m. ir 4,2 % BVP 2016 m. ir viršijo Programos tikslus, kurie buvo atitinkamai – 0,25 % ir 0,5 % BVP. Graikijos valdžios institucijos turi laikytis fiskalinio plano, grindžiamo šiais pirminio pertekliaus tikslais: 1,75 % BVP 2017 m. ir 3,5 % BVP 2018 m. ir vidutiniu laikotarpiu. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomus Graikijos ekonomikos augimo tempus jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio; |
| --- | --- |

(8)

pagal tą prognozę skolos ir BVP santykis sudarytų 179,0 % 2016 m., 178,8 % 2017 m., 174,6 % 2018 m. ir 165,2 % 2019 m. Taigi skolos ir BVP santykis nuo 2017 m. pradėtų mažėti. Graikija pasiekė šiuos pirminio pertekliaus rodiklius: 0,5 % BVP 2015 m. ir 4,2 % BVP 2016 m. ir viršijo Programos tikslus, kurie buvo atitinkamai – 0,25 % ir 0,5 % BVP. Graikijos valdžios institucijos turi laikytis fiskalinio plano, grindžiamo šiais pirminio pertekliaus tikslais: 1,75 % BVP 2017 m. ir 3,5 % BVP 2018 m. ir vidutiniu laikotarpiu. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomus Graikijos ekonomikos augimo tempus jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio;

| (9) | atsižvelgiant į atnaujintas Komisijos tarnybų prognozes ir Komisijos, bendradarbiaujant su ECB ir prireikus TVF, atliktos antros peržiūros rezultatus, esamą Programą reikėtų atnaujinti, kad būtų atsižvelgta į reformas, kurių Graikijos valdžios institucijos ėmėsi iki 2017 m. pirmojo ketvirčio pabaigos. Tuo pagrindu atnaujinant sąlygas reikėtų nurodyti politikos priemones, reikalingas sėkmingam Programos įgyvendinimui ateityje, kad Graikijos ekonomika vėl pradėtų tvariai augti. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Tarybos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/544; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į atnaujintas Komisijos tarnybų prognozes ir Komisijos, bendradarbiaujant su ECB ir prireikus TVF, atliktos antros peržiūros rezultatus, esamą Programą reikėtų atnaujinti, kad būtų atsižvelgta į reformas, kurių Graikijos valdžios institucijos ėmėsi iki 2017 m. pirmojo ketvirčio pabaigos. Tuo pagrindu atnaujinant sąlygas reikėtų nurodyti politikos priemones, reikalingas sėkmingam Programos įgyvendinimui ateityje, kad Graikijos ekonomika vėl pradėtų tvariai augti. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Tarybos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/544;

| (10) | bet kokia Graikijos gaunama finansinė pagalba jos Programos politikos priemonėms įgyvendinti turėtų atitikti Sąjungos teisinius reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos valdymo sistemą ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija). Jei kokiomis nors makroekonominio koregavimo programoje numatytomis priemonėmis ribojamas Chartijos pripažintų teisių ir laisvių įgyvendinimas, tie apribojimai atitinka jos 52 straipsnio 1 dalį. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turėtų būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija turėtų užtikrinti, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės, susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį sprendimą, |
| --- | --- |

(10)

bet kokia Graikijos gaunama finansinė pagalba jos Programos politikos priemonėms įgyvendinti turėtų atitikti Sąjungos teisinius reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos valdymo sistemą ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija). Jei kokiomis nors makroekonominio koregavimo programoje numatytomis priemonėmis ribojamas Chartijos pripažintų teisių ir laisvių įgyvendinimas, tie apribojimai atitinka jos 52 straipsnio 1 dalį. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turėtų būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija turėtų užtikrinti, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės, susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį sprendimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Tarybos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2016/544 2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

1.   Graikija vykdo fiskalinį konsolidavimą įgyvendindama aukštos kokybės nuolatines priemones, kartu užtikrindama, kad tų priemonių poveikis palankių sąlygų neturintiems asmenims būtų kuo mažesnis. Graikijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti tvarius viešuosius finansus ir per vidutinį laikotarpį pasiekti didelį ir tvarų pirminį perteklių, kuris tolygiai mažintų skolos ir BVP santykį. Taigi, Graikija laikosi fiskalinio plano, grindžiamo šiais pirminio pertekliaus tikslais: 1,75 % BVP 2017 m. ir 3,5 % BVP 2018 m. ir vidutiniu laikotarpiu. Siekdamos laikytis tikslinio pirminio pertekliaus plano, Graikijos valdžios institucijos įsipareigoja ne vėliau kaip 2018 m. imtis papildomų struktūrinių priemonių, kurių poveikis sudarytų 0,3 % BVP. Tiems pirminio pertekliaus tikslams pasiekti skirtos priemonės, dėl kurių susitarta per antrą peržiūrą, apima: socialinių išmokų racionalizavimą ir mokesčių išlaidų panaikinimą remiantis Pasaulio banko socialinės paramos peržiūros rekomendacijomis; sveikatos priežiūros išlaidų racionalizavimą išplečiant uždaro biudžeto sistemos taikymo sritį ir mažinant lėšų susigrąžinimo viršutines ribas; mokesčio už trumpalaikę turistų apgyvendinimo vietų nuomą įvedimą; tam tikrų su rezultatais susietų paskatų ir lengvatų viešajame sektoriuje racionalizavimą.

2.   Siekdamos biudžetą perbalansuoti taip, kad politika būtų palankesnė augimui ir jos nauda pasiskirstytų teisingiau, kartu užtikrindamos, kad būtų pasiekti vidutinio laikotarpio fiskaliniai tikslai, Graikijos valdžios institucijos imasi šių teisėkūros veiksmų:

| i) | priima 2018–2021 m. vidutinio laikotarpio fiskalinę strategiją, atitinkančią sutartus vidutinio laikotarpio tikslus, kurie turėtų būti pasiekti nesiimant augimui nepalankių priemonių; |
| --- | --- |

i)

priima 2018–2021 m. vidutinio laikotarpio fiskalinę strategiją, atitinkančią sutartus vidutinio laikotarpio tikslus, kurie turėtų būti pasiekti nesiimant augimui nepalankių priemonių;

| ii) | įgyvendina pensijų reforma, pagal kurią grynasis sutaupytų lėšų rodiklis 2019–2022 m. sudarytų 1 % BVP, ir gyventojų pajamų mokesčio reforma, pagal kurią grynasis sutaupytų lėšų rodiklis 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. sudarytų 1 % BVP; |
| --- | --- |

ii)

įgyvendina pensijų reforma, pagal kurią grynasis sutaupytų lėšų rodiklis 2019–2022 m. sudarytų 1 % BVP, ir gyventojų pajamų mokesčio reforma, pagal kurią grynasis sutaupytų lėšų rodiklis 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. sudarytų 1 % BVP;

| iii) | priima augimą skatinantį mokesčių paketą, kurio grynasis poveikis atitiktų gyventojų pajamų mokesčio reformos poveikį; paketas turi apimti: i) gyventojų pajamų mokesčio tarifų ir solidarumo pridėtinio mokesčio sumažinimą, kurio poveikis biudžetui vidutiniu laikotarpiu sudarytų 0,8 % BVP; ii) įmonių pelno mokesčio tarifų sumažinimą, kurio poveikis biudžetui vidutiniu laikotarpiu sudarytų 0,1 % BVP; ir iii) turto mokesčio (ENFIA) sumažinimą, kurio poveikis sudarytų 0,1 % BVP; |
| --- | --- |

iii)

priima augimą skatinantį mokesčių paketą, kurio grynasis poveikis atitiktų gyventojų pajamų mokesčio reformos poveikį; paketas turi apimti: i) gyventojų pajamų mokesčio tarifų ir solidarumo pridėtinio mokesčio sumažinimą, kurio poveikis biudžetui vidutiniu laikotarpiu sudarytų 0,8 % BVP; ii) įmonių pelno mokesčio tarifų sumažinimą, kurio poveikis biudžetui vidutiniu laikotarpiu sudarytų 0,1 % BVP; ir iii) turto mokesčio (ENFIA) sumažinimą, kurio poveikis sudarytų 0,1 % BVP;

| iv) | priima tikslinių išlaidų paketą, kurio grynasis poveikis atitiktų pensijų reformos poveikį ir kurį sudarytų: i) tikslinių socialinių išmokų išlaidų (būsto pašalpų; išmokų vaikui; maitinimo mokyklose; ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros ir (arba) priešmokyklinio ugdymo; pacientų priemokų už sveikatos priežiūrą sumažinimo pagal materialinę padėtį) padidinimas 0,7 % BVP; ii) 0,15 % BVP investicijos į aukštos kokybės viešąją infrastruktūrą; ir iii) 0,15 % BVP aktyvios darbo rinkos politikos priemonės; |
| --- | --- |

iv)

priima tikslinių išlaidų paketą, kurio grynasis poveikis atitiktų pensijų reformos poveikį ir kurį sudarytų: i) tikslinių socialinių išmokų išlaidų (būsto pašalpų; išmokų vaikui; maitinimo mokyklose; ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros ir (arba) priešmokyklinio ugdymo; pacientų priemokų už sveikatos priežiūrą sumažinimo pagal materialinę padėtį) padidinimas 0,7 % BVP; ii) 0,15 % BVP investicijos į aukštos kokybės viešąją infrastruktūrą; ir iii) 0,15 % BVP aktyvios darbo rinkos politikos priemonės;

| v) | įgyvendina gyventojų pajamų mokesčio priemones 2019 m., jei, remiantis galutinės programos peržiūros perspektyviniu vertinimu, reikalingas paankstintas įgyvendinimas, kad be augimui nepalankių priemonių 2019 m. būtų pasiektas sutartas 3,5 % BVP pirminio pertekliaus fiskalinis tikslas; |
| --- | --- |

v)

įgyvendina gyventojų pajamų mokesčio priemones 2019 m., jei, remiantis galutinės programos peržiūros perspektyviniu vertinimu, reikalingas paankstintas įgyvendinimas, kad be augimui nepalankių priemonių 2019 m. būtų pasiektas sutartas 3,5 % BVP pirminio pertekliaus fiskalinis tikslas;

| vi) | ekspansinių priemonių paketas turi būti įgyvendintas nuo 2019 m., vykdant skaidrų procesą, o jo įgyvendinimo mastas turi atitikti institucijų numatomą sutartų Graikijos vidutinio laikotarpio tikslų viršijimą užtikrinant, kad tie tikslai būtų pasiekti, priklausomai nuo per galutinę programos peržiūrą skaidriai atlikto vertinimo ir pasiekto susitarimo. |
| --- | --- |

vi)

ekspansinių priemonių paketas turi būti įgyvendintas nuo 2019 m., vykdant skaidrų procesą, o jo įgyvendinimo mastas turi atitikti institucijų numatomą sutartų Graikijos vidutinio laikotarpio tikslų viršijimą užtikrinant, kad tie tikslai būtų pasiekti, priklausomai nuo per galutinę programos peržiūrą skaidriai atlikto vertinimo ir pasiekto susitarimo.

3.   Graikijos valdžios institucijos užbaigia sistemą, reikalingą, kad būtų visiškai įgyvendintos sąlygos įsteigti nepriklausomą valstybės pajamų instituciją ir jai veiksmingai veikti. Jos imasi papildomų mokestinių prievolių vykdymo gerinimo priemonių, įskaitant teisės aktų dėl elektroninių mokėjimų naudojimo skatinimo ir lengvinimo priėmimą. Kovos su mokesčių slėpimu stiprinimo priemonėmis, be kita ko, siekiama pagerinti teisingumo institucijų ir mokesčių administratorių bendradarbiavimo modelį.

4.   Graikijos valdžios institucijos imasi priemonių, kuriomis toliau stiprinamas biudžeto rengimo procesas ir viešųjų finansų valdymas. Jos užtikrina, kad nacionalinės teisės aktai visiškai atitiktų Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (fiskalinį susitarimą). Graikijos valdžios institucijos taip pat pateikia vidutinio laikotarpio veiksmų planą, kuriuo užtikrinama, kad mokėjimai būtų atliekami laikantis. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/7/ES (*1). Jos sustiprina viešųjų pirkimų sistemą, be kita ko, skatindamos centralizuotus viešuosius pirkimus.

5.   Graikijos valdžios institucijos visiškai įgyvendina 2016 m. visapusiškos pensijų reformos naujas teisės aktų nuostatas. Viešosioms sveikatos priežiūros išlaidoms racionalizuoti Graikijos valdžios institucijos imasi struktūrinių priemonių, daugiausia dėmesio skirdamos efektyvumui gerinti, įskaitant uždarą biudžetą (lėšų susigrąžinimo viršutinę ribą), apimantį straipsnius, kuriems lėšų susigrąžinimas anksčiau netaikytas. Jos paskelbia atnaujintą kainų leidinį vaistų kainoms mažinti, reguliariai atnaujina ir skelbia teigiamus ir neigiamus sąrašus ir imasi papildomų priemonių generinių vaistų naudojimui didinti.

6.   Graikijos valdžios institucijos užtikrina sklandų socialinio solidarumo pajamų programos įdiegimą ir įgyvendinimą. Remdamosi Pasaulio banko pateiktomis atitinkamomis socialinės paramos peržiūros rekomendacijomis, jos imasi esminės gerovės sistemos reformos. Ta reforma siekiama racionalizuoti sistemą ir geriau tenkinti pažeidžiamiausių asmenų poreikius, be kita ko, išteklius perskiriant nacionaliniam naujos socialinio solidarumo pajamų programos įdiegimui finansuoti.

7.   Nepagrįstai nedelsdamos ir nesukeldamos grėsmės finansiniam stabilumui, jam išsaugoti Graikijos valdžios institucijos paskelbia kapitalo kontrolės švelninimo veiksmų planą. Jos įvertina ir šalina neveiksnių paskolų antrinės rinkos veikimo kliūtis, nustatytas Įstatymo 4354/2015 įgyvendinimo peržiūros ataskaitoje, kad būtų racionalizuotas neveiksnių paskolų tvarkytojų licencijų išdavimo procesas. Graikijos valdžios institucijos nustato neteisminio neveiksnių paskolų restruktūrizavimo programą ir užtikrina sklandų jos įgyvendinimą. Pagal programą skolos restruktūrizavimo mechanizmą turi būti galima taikyti ir dideliems, ir mažesniems skolininkams, kurių skola viršija mažiausią ribą, ir skolos restruktūrizavimo mechanizmas gali būti taikomas visiems skolos, įskaitant privačiojo ir viešojo sektorių skolą, elementams, neįskaitant socialinio draudimo įmokų ir išskaičiuojamų mokesčių. Graikijos valdžios institucijos taip pat modernizuoja įmonių nemokumo sistemą ir užtikrina veiksmingą jos įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skirdamos nemokumo specialistų vaidmeniui. Graikijos valdžios institucijos peržiūri Civilinio proceso kodeksą, kad jis būtų suderintas su geriausia Sąjungos patirtimi.

8.   Augimui, konkurencingumui ir investicijoms skatinti Graikijos valdžios institucijos toliau rengia ir įgyvendina įvairias produktų rinkų reformas, Šiomis reformomis siekiama pasiekti geriausią Sąjungos patirtį. Reformos apima: tolesnį EBPO priemonių rinkinio rekomendacijų įgyvendinimą siekiant šalinti konkurencijos kliūtis įvairiuose sektoriuose; reformas, kuriomis siekiama liberalizuoti investavimo licencijų išdavimą ir sumažinti administracinę naštą norint pradėti verslą; tolesnius reglamentuojamųjų profesijų liberalizavimo veiksmus; reformas, kuriomis siekiama modernizuoti žemės naudojimo sistemą, įskaitant teritorijų planavimą ir žemės kadastrą; vandens ir transporto sektorių veikimo gerinimo priemones.

9.   Kiek tai susiję su darbo rinkomis, Graikija priima teisės aktus, kuriais paaiškinama, kad 2011 m. kolektyvinių derybų reformos bus pratęstos iki Programos pabaigos. Graikijos valdžios institucijos dabartinę administracinę kolektyvinio atleidimo iš darbo sistemą pakeičia ne ilgesne kaip trijų mėnesių įspėjimo procedūra, pagal kurią nereikia išankstinio patvirtinimo, ir iš dalies pakeičia teisės aktus dėl kolektyvinių veiksmų. Graikijos valdžios institucijos taip pat imasi tolesnių veiksmų siekdamos kovoti su nedeklaruojamu darbu, stiprinti profesinį rengimą ir mokymą ir įgyvendinti trejų metų švietimo veiksmų planą.

10.   Graikijos valdžios institucijos energetikos rinkose toliau įgyvendina plataus masto reformas, kad tos rinkos atitiktų Sąjungos teisės aktus ir politiką, taptų šiuolaikiškesnės ir konkurencingesnės, kad būtų sumažintas monopolistinis pelnas ir neveiksmingumas, skatinamos inovacijos, sudaromos palankios sąlygos plačiau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius bei dujas ir užtikrintas visų tų pokyčių naudos perdavimas vartotojams. Kad rinkos senbuvio užimama rinkos dalis pasiektų sutartus dydžius, Graikijos valdžios institucijos elektros energijos rinkoje toliau įgyvendina elektros energijos aukcionus ir pasiūlo besąlyginių struktūrinių priemonių rinkos senbuvio gamybos pajėgumų daliai parduoti, laikydamosi atitinkamų Komisijos sprendimų (*2); kurie buvo patvirtinti Bendrojo Teismo. Graikijos valdžios institucijos taip pat tęsia procesą, kuriuo perdavimo sistemos operatoriaus nuosavybė būtų visiškai atskirta nuo rinkos senbuvio, toliau įgyvendina atsinaujinančiosios energijos paskatų reformą ir užtikrina, kad būtų laiku įgyvendintos kitos rinkos reformos. Toliau įgyvendinant dabartines reformas dujų rinkoje, be kita ko, turėtų būti pasiekta, kad pagal planą ne vėliau kaip 2018 m. būtų sudarytos sąlygos visiems klientams keisti tiekėją. Graikijos valdžios institucijos imasi papildomų veiksmų, kad būtų pašalintos likusios veiksmingos konkurencijos kliūtys didmeninėse ir mažmeninėse dujų rinkose ir skatinamas tiekimo tinklų sujungimas ir tiekimo šaltinių įvairinimas.

11.   Graikijos valdžios institucijos toliau įgyvendina plataus užmojo privatizavimo programą ir politiką, kuria remiamos investicijos. Graikijos valdžios institucijos įsipareigoja palengvinti privatizavimo procesą ir užbaigti visus būtinus valdžios veiksmus, kad konkursai galėtų būti vykdomi sėkmingai. Šiuo požiūriu Graikijos valdžios institucijos užbaigia visus būtinus veiksmus, dėl kurių kas ketvirtį susitaria Graikijos Respublikos turto plėtros fondas (HRADF), institucijos ir Graikijos Vyriausybė. Vyriausybės vykdytinų veiksmų sąrašą patvirtino HRADF Direktorių valdyba. Įsteigus Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonę (HCAP), kuriai priklauso vertingas Graikijos turtas, Graikijos valdžios institucijos užtikrina, kad HCAP valdymas ir vidaus taisyklės atitiktų tarptautinius standartus ir geriausią patirtį, įskaitant EBPO valstybės valdomų įmonių valdymo gaires. Visa apimantis HCAP tikslas – valdyti vertingą Graikijos turtą, jį saugoti, kurti ir galiausiai didinti jo vertę, kurią ji pavers pinigais privatizacijos ir kitais būdais.

12.   Pagrindinis Programos prioritetas tebėra šiuolaikinis valstybės ir viešasis administravimas. Graikijos valdžios institucijos itin daug dėmesio skiria viešojo sektoriaus efektyvumo tiekiant esmines viešąsias gėrybes ir paslaugas didinimo priemonėms, kurių jau imtasi pagal Programą, įgyvendinti, visų pirma kiek tai susiję su vadovų įdarbinimu ir depolitizavimu, rezultatų vertinimu ir judumu. Imamasi priemonių teismų sistemos efektyvumui didinti, be kita ko, sudarant sąlygas elektroniniams aukcionams įgyvendinti, ir kovai su korupcija stiprinti. Toliau įgyvendinant jau priimtas reformas stiprinamas tokių svarbiausių institucijų kaip pajamų administracija ir statistikos institutas (Elstat) institucinis ir veiklos nepriklausomumas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 30 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

H. DALLI

---

(1)  
  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

1

(2)  
  2016 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/544, kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411) (OL L 91, 2016 4 7, p. 27).

2

---