# Az Európai Unió L 156/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 156 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. június 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 156

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. június 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1084 rendelete (2017. június 14.) a 651/2014/EU rendeletnek a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatás, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek, továbbá a legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint a 702/2014/EU rendeletnek a támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1085 végrehajtási rendelete (2017. június 19.) a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló 891/2009/EK rendelet módosításáról | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1086 végrehajtási rendelete (2017. június 19.) a 634/2007/EK rendeletnek a Saccharomyces cerevisiae NCYC R397-ből előállított szeleno-metionin jellemzése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2017/1087 határozata (2017. június 19.) a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/386/KKBP határozat módosításáról | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1088 határozata (2017. március 24.) a tejről és zsírról szóló törvény keretében finanszírozott egyes kutatási alintézkedésekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2017) 1863. számú dokumentummal történt) | 25 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1089 végrehajtási határozata (2017. június 16.) a 2006/766/EK határozat II. mellékletének – a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Grúziának és a Kiribati Köztársaságnak az emberi fogyasztásra szánt egyes halászati termékek behozatalára jogosult harmadik országok és területek jegyzékébe való felvétele tekintetében történő – módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 4049. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 34 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/1084 rendelete (2017. június 14.) a 651/2014/EU rendeletnek a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatás, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek, továbbá a legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint a 702/2014/EU rendeletnek a támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2017/1085 végrehajtási rendelete (2017. június 19.) a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló 891/2009/EK rendelet módosításáról

19

*

A Bizottság (EU) 2017/1086 végrehajtási rendelete (2017. június 19.) a 634/2007/EK rendeletnek a Saccharomyces cerevisiae NCYC R397-ből előállított szeleno-metionin jellemzése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

22

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2017/1087 határozata (2017. június 19.) a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/386/KKBP határozat módosításáról

24

*

A Bizottság (EU) 2017/1088 határozata (2017. március 24.) a tejről és zsírról szóló törvény keretében finanszírozott egyes kutatási alintézkedésekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2017) 1863. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 1863. számú dokumentummal történt)

25

*

A Bizottság (EU) 2017/1089 végrehajtási határozata (2017. június 16.) a 2006/766/EK határozat II. mellékletének – a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Grúziának és a Kiribati Köztársaságnak az emberi fogyasztásra szánt egyes halászati termékek behozatalára jogosult harmadik országok és területek jegyzékébe való felvétele tekintetében történő – módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 4049. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 4049. számú dokumentummal történt)

1

34

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 2004/107/EK és a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó szabályoknak a környezeti levegő minőségére vonatkozó kölcsönös információcsere és jelentéstétel tekintetében történő megállapításáról szóló, 2011. december 12-i 2011/850/EU bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 335., 2011.12.17. ) | 36 |
| | * | Helyesbítés a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 11., 2015.1.17. ) | 38 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 2004/107/EK és a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó szabályoknak a környezeti levegő minőségére vonatkozó kölcsönös információcsere és jelentéstétel tekintetében történő megállapításáról szóló, 2011. december 12-i 2011/850/EU bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 335., 2011.12.17. )

( HL L 335., 2011.12.17. )

36

*

Helyesbítés a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 11., 2015.1.17. )

( HL L 11., 2015.1.17. )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1084 RENDELETE

(2017. június 14.)

a 651/2014/EU rendeletnek a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatás, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek, továbbá a legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint a 702/2014/EU rendeletnek a támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1588 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának xiv. alpontjára és 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 651/2014/EU bizottsági rendelet (2) bizonyos támogatási kategóriákat a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánít, és e kategóriák mentesülnek az odaítélésük előtt a Bizottságnak történő bejelentésre vonatkozó kötelezettség alól. A 651/2014/EU rendelet hivatkozott arra, hogy a Bizottságnak szándékában áll az említett rendelet hatályát felülvizsgálni azzal a céllal, hogy egyéb támogatási kategóriákat – különös tekintettel a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákhoz nyújtott támogatás területére – is belefoglaljon a rendeletbe, miután az egyedi esetek fényében elegendő tapasztalat gyűlt össze. |
| --- | --- |

(1)

A 651/2014/EU bizottsági rendelet (2) bizonyos támogatási kategóriákat a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánít, és e kategóriák mentesülnek az odaítélésük előtt a Bizottságnak történő bejelentésre vonatkozó kötelezettség alól. A 651/2014/EU rendelet hivatkozott arra, hogy a Bizottságnak szándékában áll az említett rendelet hatályát felülvizsgálni azzal a céllal, hogy egyéb támogatási kategóriákat – különös tekintettel a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákhoz nyújtott támogatás területére – is belefoglaljon a rendeletbe, miután az egyedi esetek fényében elegendő tapasztalat gyűlt össze.

| (2) | A Bizottság által összegyűjtött tapasztalatok fényében és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok egyszerűbbé és egyértelműbbé tétele, valamint az egyszerű állami támogatási intézkedések bejelentésével kapcsolatos adminisztratív teher csökkentése és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság a potenciálisan legjelentősebb piactorzító hatást gyakorló ügyekre összpontosíthasson, a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatásokat a 651/2014/EU rendelet hatálya alá kell vonni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság által összegyűjtött tapasztalatok fényében és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok egyszerűbbé és egyértelműbbé tétele, valamint az egyszerű állami támogatási intézkedések bejelentésével kapcsolatos adminisztratív teher csökkentése és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság a potenciálisan legjelentősebb piactorzító hatást gyakorló ügyekre összpontosíthasson, a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatásokat a 651/2014/EU rendelet hatálya alá kell vonni.

| (3) | A legfeljebb hárommillió fő átlagos éves utasforgalmat bonyolító regionális repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás – az egyes repülőterek sajátos jellemzői függvényében – javíthatja bizonyos régiók megközelíthetőségét és helyi fejlődését. Az ilyen beruházási támogatás tehát támogatja az Európa 2020 stratégiában meghatározott prioritásokat, amelyek hozzájárulnak a további gazdasági növekedéshez és a közös uniós érdekű célkitűzésekhez. A repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (3) alkalmazása során szerzett tapasztalatok arra mutatnak, hogy a regionális repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nem okoz indokolatlan kereskedelem- és versenytorzulást. Ezért a 651/2014/EU rendeletben foglalt csoportmentesség hatályát ki kell terjeszteni a regionális repülőtereknek nyújtott beruházási támogatásra, amennyiben az eleget tesz eme feltételeknek. Nem lenne helyénvaló a támogatás összege alapján megállapítani a bejelentési küszöbértéket, mivel a támogatási intézkedések versenypolitikai hatása elsősorban a repülőtér méretétől, nem pedig a támogatás összegétől függ. |
| --- | --- |

(3)

A legfeljebb hárommillió fő átlagos éves utasforgalmat bonyolító regionális repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás – az egyes repülőterek sajátos jellemzői függvényében – javíthatja bizonyos régiók megközelíthetőségét és helyi fejlődését. Az ilyen beruházási támogatás tehát támogatja az Európa 2020 stratégiában meghatározott prioritásokat, amelyek hozzájárulnak a további gazdasági növekedéshez és a közös uniós érdekű célkitűzésekhez. A repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (3) alkalmazása során szerzett tapasztalatok arra mutatnak, hogy a regionális repülőtereknek nyújtott beruházási támogatás – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nem okoz indokolatlan kereskedelem- és versenytorzulást. Ezért a 651/2014/EU rendeletben foglalt csoportmentesség hatályát ki kell terjeszteni a regionális repülőtereknek nyújtott beruházási támogatásra, amennyiben az eleget tesz eme feltételeknek. Nem lenne helyénvaló a támogatás összege alapján megállapítani a bejelentési küszöbértéket, mivel a támogatási intézkedések versenypolitikai hatása elsősorban a repülőtér méretétől, nem pedig a támogatás összegétől függ.

| (4) | A beruházási támogatás bejelentési kötelezettség alóli mentesítése feltételeinek az olyan versenytorzulás korlátozására kell irányulniuk, amely gátolná az egyenlő feltételek melletti versenyzést a belső piacon, elsősorban a támogatási összegek arányosságának biztosításával. Az arányosság érdekében a beruházási támogatásnak két feltételnek kell eleget tennie. A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a repülőtér nagyságától függő maximális megengedhető támogatási intenzitást. Továbbá a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A nagyon kicsi, évi 200 000 főnél alacsonyabb utasforgalmat bonyolító repülőterek esetében a beruházási támogatásnak az említett feltételek közül csak egyet kell teljesítenie. Az összeegyeztethetőségi feltételeknek biztosítaniuk kell az infrastruktúrához való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést. A mentesség nem alkalmazandó meglévő, menetrend szerinti légi járatokat üzemeltető repülőtér közelében elhelyezkedő repülőtérnek nyújtott beruházási támogatásra, mert az ilyen repülőtereknek biztosított támogatás esetében nagyobb a versenytorzulás kockázata. Ezért az ilyen támogatásokat be kell jelenteni a Bizottságnak, kivéve, ha azokat nagyon kicsi, évi 200 000 főnél alacsonyabb utasforgalmat bonyolító repülőtereknek nyújtják, amelyek esetében nem valószínű a jelentős versenytorzulás lehetősége. |
| --- | --- |

(4)

A beruházási támogatás bejelentési kötelezettség alóli mentesítése feltételeinek az olyan versenytorzulás korlátozására kell irányulniuk, amely gátolná az egyenlő feltételek melletti versenyzést a belső piacon, elsősorban a támogatási összegek arányosságának biztosításával. Az arányosság érdekében a beruházási támogatásnak két feltételnek kell eleget tennie. A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a repülőtér nagyságától függő maximális megengedhető támogatási intenzitást. Továbbá a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A nagyon kicsi, évi 200 000 főnél alacsonyabb utasforgalmat bonyolító repülőterek esetében a beruházási támogatásnak az említett feltételek közül csak egyet kell teljesítenie. Az összeegyeztethetőségi feltételeknek biztosítaniuk kell az infrastruktúrához való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést. A mentesség nem alkalmazandó meglévő, menetrend szerinti légi járatokat üzemeltető repülőtér közelében elhelyezkedő repülőtérnek nyújtott beruházási támogatásra, mert az ilyen repülőtereknek biztosított támogatás esetében nagyobb a versenytorzulás kockázata. Ezért az ilyen támogatásokat be kell jelenteni a Bizottságnak, kivéve, ha azokat nagyon kicsi, évi 200 000 főnél alacsonyabb utasforgalmat bonyolító repülőtereknek nyújtják, amelyek esetében nem valószínű a jelentős versenytorzulás lehetősége.

| (5) | A nagyon kicsi, évi 200 000 főnél alacsonyabb utasforgalmat bonyolító repülőtereknek nyújtott működési támogatás – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nem okoz indokolatlan kereskedelem- és versenytorzulást. Az összeegyeztethetőségi feltételeknek biztosítaniuk kell különösen, hogy a támogatási összeg nem haladja meg a működési veszteséget és az észszerű nyereséget, és hogy biztosított az infrastruktúrához való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés. Ezen túlmenően a támogatás nyújtását nem lehet olyan feltételhez kötni, hogy a repülőtér üzemeltetőjének megállapodást kell kötnie egy vagy több légitársasággal a repülőtéri díjakról, a marketing jellegű kifizetésekről vagy a légitársaság adott repülőtéren végzett tevékenységének egyéb pénzügyi vonatkozásairól. Egy állami forrásokkal rendelkező repülőtér és egy légitársaság közötti megállapodás bizonyos körülmények között az érintett légitársaságnak nyújtott állami támogatásnak minősülhet (4), és az ilyen támogatásnak továbbra is teljes mértékben a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alá kell tartoznia. |
| --- | --- |

(5)

A nagyon kicsi, évi 200 000 főnél alacsonyabb utasforgalmat bonyolító repülőtereknek nyújtott működési támogatás – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nem okoz indokolatlan kereskedelem- és versenytorzulást. Az összeegyeztethetőségi feltételeknek biztosítaniuk kell különösen, hogy a támogatási összeg nem haladja meg a működési veszteséget és az észszerű nyereséget, és hogy biztosított az infrastruktúrához való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés. Ezen túlmenően a támogatás nyújtását nem lehet olyan feltételhez kötni, hogy a repülőtér üzemeltetőjének megállapodást kell kötnie egy vagy több légitársasággal a repülőtéri díjakról, a marketing jellegű kifizetésekről vagy a légitársaság adott repülőtéren végzett tevékenységének egyéb pénzügyi vonatkozásairól. Egy állami forrásokkal rendelkező repülőtér és egy légitársaság közötti megállapodás bizonyos körülmények között az érintett légitársaságnak nyújtott állami támogatásnak minősülhet (4), és az ilyen támogatásnak továbbra is teljes mértékben a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alá kell tartoznia.

| (6) | A tengeri kikötők stratégiai fontossággal bírnak az Európa 2020 stratégiában és az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című bizottsági fehér könyvben (5) meghatározott célkitűzéseknek – például a belső piac zökkenőmentes működésének, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítésének – elérése tekintetében. Amint „A kikötők mint a növekedés motorjai” című közlemény (6) is hangsúlyozza, hatékony köz- és magánfinanszírozás szükséges a valamennyi uniós tengeri régióban található kikötők hatékony működtetéséhez. Beruházásokra van szükség különösen ahhoz, hogy a kikötők megközelítését biztosító infrastruktúrákat, valamint a kikötői infrastruktúrákat hozzá lehessen igazítani a flották méretének és összetettségének növekedéséhez, az alternatív üzemanyagok használatára irányuló infrastruktúrához, valamint a környezeti teljesítménnyel kapcsolatos követelmények szigorúbbá válásához. A jó minőségű kikötői infrastruktúra hiánya zsúfoltságot és többletköltségeket eredményez a közlekedési vállalkozók, a fuvarozók és a fogyasztók számára egyaránt. |
| --- | --- |

(6)

A tengeri kikötők stratégiai fontossággal bírnak az Európa 2020 stratégiában és az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című bizottsági fehér könyvben (5) meghatározott célkitűzéseknek – például a belső piac zökkenőmentes működésének, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítésének – elérése tekintetében. Amint „A kikötők mint a növekedés motorjai” című közlemény (6) is hangsúlyozza, hatékony köz- és magánfinanszírozás szükséges a valamennyi uniós tengeri régióban található kikötők hatékony működtetéséhez. Beruházásokra van szükség különösen ahhoz, hogy a kikötők megközelítését biztosító infrastruktúrákat, valamint a kikötői infrastruktúrákat hozzá lehessen igazítani a flották méretének és összetettségének növekedéséhez, az alternatív üzemanyagok használatára irányuló infrastruktúrához, valamint a környezeti teljesítménnyel kapcsolatos követelmények szigorúbbá válásához. A jó minőségű kikötői infrastruktúra hiánya zsúfoltságot és többletköltségeket eredményez a közlekedési vállalkozók, a fuvarozók és a fogyasztók számára egyaránt.

| (7) | A belvízi kikötők fejlesztése és a multimodális közlekedésbe való integrálása az uniós közlekedéspolitika fontos célkitűzése. Az uniós jogszabályok kifejezetten a közlekedés intermodalitásának megerősítésére és a környezetbarátabb közlekedési módokra, például a vasúti és a tengeri, illetve belvízi közlekedés felé való elmozdulásra törekednek. |
| --- | --- |

(7)

A belvízi kikötők fejlesztése és a multimodális közlekedésbe való integrálása az uniós közlekedéspolitika fontos célkitűzése. Az uniós jogszabályok kifejezetten a közlekedés intermodalitásának megerősítésére és a környezetbarátabb közlekedési módokra, például a vasúti és a tengeri, illetve belvízi közlekedés felé való elmozdulásra törekednek.

| (8) | A kikötőknek nyújtott támogatások bejelentési kötelezettség alóli mentesítése feltételeinek az olyan versenytorzulás korlátozására kell irányulniuk, amely gátolná az egyenlő feltételek melletti versenyzést a belső piacon, elsősorban a támogatási összegek arányosságának biztosításával. Az arányosság érdekében a támogatásnak két feltételnek kell eleget tennie. A támogatási intenzitás nem haladhatja meg maximális megengedhető támogatási intenzitást, amely a tengeri kikötők esetében a beruházási projekt nagyságától függ. Továbbá a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét, a rendkívül alacsony támogatási összegek kivételével, amelyek tekintetében az adminisztratív teher csökkentése érdekében helyénvaló az egyszerűsített megközelítés. Az összeegyeztethetőségi feltételeknek biztosítaniuk kell továbbá, hogy a támogatott kikötői infrastruktúra megépítésének, korszerűsítésének, működtetésének vagy bérbeadásának koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli módon végezzék, adott esetben a közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó uniós szabályok sérelme nélkül. Biztosítani kell továbbá az infrastruktúrához való egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést. |
| --- | --- |

(8)

A kikötőknek nyújtott támogatások bejelentési kötelezettség alóli mentesítése feltételeinek az olyan versenytorzulás korlátozására kell irányulniuk, amely gátolná az egyenlő feltételek melletti versenyzést a belső piacon, elsősorban a támogatási összegek arányosságának biztosításával. Az arányosság érdekében a támogatásnak két feltételnek kell eleget tennie. A támogatási intenzitás nem haladhatja meg maximális megengedhető támogatási intenzitást, amely a tengeri kikötők esetében a beruházási projekt nagyságától függ. Továbbá a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét, a rendkívül alacsony támogatási összegek kivételével, amelyek tekintetében az adminisztratív teher csökkentése érdekében helyénvaló az egyszerűsített megközelítés. Az összeegyeztethetőségi feltételeknek biztosítaniuk kell továbbá, hogy a támogatott kikötői infrastruktúra megépítésének, korszerűsítésének, működtetésének vagy bérbeadásának koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli módon végezzék, adott esetben a közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó uniós szabályok sérelme nélkül. Biztosítani kell továbbá az infrastruktúrához való egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést.

| (9) | Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott törzshálózati folyosókra vonatkozó munkatervekben szereplő beruházások az Unió számára kiemelt stratégiai érdeket képviselő közös érdekű projektek. Az e hálózatok részét képező tengeri kikötők jelentik az Unióba behozott és onnan kivitt áruk be- és kilépési pontjait. Az e hálózatok részét képező belvízi kikötők kulcsfontosságú tényezők a hálózat multimodalitásának lehetővé tétele szempontjából. Az ilyen kikötők teljesítményének növelését célzó beruházások esetében ezért magasabb bejelentési küszöböt indokolt alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott törzshálózati folyosókra vonatkozó munkatervekben szereplő beruházások az Unió számára kiemelt stratégiai érdeket képviselő közös érdekű projektek. Az e hálózatok részét képező tengeri kikötők jelentik az Unióba behozott és onnan kivitt áruk be- és kilépési pontjait. Az e hálózatok részét képező belvízi kikötők kulcsfontosságú tényezők a hálózat multimodalitásának lehetővé tétele szempontjából. Az ilyen kikötők teljesítményének növelését célzó beruházások esetében ezért magasabb bejelentési küszöböt indokolt alkalmazni.

| (10) | A 651/2014/EU rendelet és a 702/2014/EU bizottsági rendelet (8) alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében szintén indokolt eme rendeletek bizonyos rendelkezéseinek kiigazítása. |
| --- | --- |

(10)

A 651/2014/EU rendelet és a 702/2014/EU bizottsági rendelet (8) alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében szintén indokolt eme rendeletek bizonyos rendelkezéseinek kiigazítása.

| (11) | A legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok esetében a gyakorlatban gondot okozott, hogy eltérő szabályokat kellett alkalmazni a kiegészítő szállítási költségekért, illetve az egyéb kiegészítő költségekért nyújtott kompenzáció kapcsán, és ez a megközelítés nem is megfelelő a Szerződés 349. cikkében említett strukturális hátrányok – úgy mint távoli fekvés, szigetjelleg, kis méret, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyok és néhány terméktől való gazdasági függés – kezelésére, amelyek állandó megléte és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket. Ennélfogva ezeket a rendelkezéseket olyan módszerrel kell helyettesíteni, amely az összes kiegészítő költségre alkalmazandó. A legkülső régiókban biztosított regionális beruházási és működési támogatási intézkedéseket – amelyeknek többek között a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozások a kedvezményezettjei – az Uniónak az azon nemzetközi megállapodások értelmében ráháruló kötelezettségekkel összhangban kell végrehajtani, amelyeknek a részes fele. Következésképpen az ilyen regionális beruházási és működési támogatási intézkedéseknek nem lehetnek kedvezményezettjei olyan hajók, amelyek jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytatnak, illetve túlhalászásban vagy a hajók halászati kapacitásának növelésében közreműködnek. |
| --- | --- |

(11)

A legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok esetében a gyakorlatban gondot okozott, hogy eltérő szabályokat kellett alkalmazni a kiegészítő szállítási költségekért, illetve az egyéb kiegészítő költségekért nyújtott kompenzáció kapcsán, és ez a megközelítés nem is megfelelő a Szerződés 349. cikkében említett strukturális hátrányok – úgy mint távoli fekvés, szigetjelleg, kis méret, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyok és néhány terméktől való gazdasági függés – kezelésére, amelyek állandó megléte és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket. Ennélfogva ezeket a rendelkezéseket olyan módszerrel kell helyettesíteni, amely az összes kiegészítő költségre alkalmazandó. A legkülső régiókban biztosított regionális beruházási és működési támogatási intézkedéseket – amelyeknek többek között a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozások a kedvezményezettjei – az Uniónak az azon nemzetközi megállapodások értelmében ráháruló kötelezettségekkel összhangban kell végrehajtani, amelyeknek a részes fele. Következésképpen az ilyen regionális beruházási és működési támogatási intézkedéseknek nem lehetnek kedvezményezettjei olyan hajók, amelyek jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytatnak, illetve túlhalászásban vagy a hajók halászati kapacitásának növelésében közreműködnek.

| (12) | A kultúra és a kulturális örökség megőrzéséhez, valamint a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatások versenyre gyakorolt negatív hatásának korlátozott jellegére tekintettel növelni kell az említett területeken nyújtott támogatások bejelentési küszöbértékét. |
| --- | --- |

(12)

A kultúra és a kulturális örökség megőrzéséhez, valamint a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatások versenyre gyakorolt negatív hatásának korlátozott jellegére tekintettel növelni kell az említett területeken nyújtott támogatások bejelentési küszöbértékét.

| (13) | Azon műveletek tekintetében, amelyeket legalább részben olyan uniós alapból finanszíroznak, amely lehetővé teszi az egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek igénybevételét, a 651/2014/EU és a 702/2014/EU rendelet szerint elszámolható költségek kiszámításának megkönnyítése érdekében szükséges az elszámolható költségekre vonatkozó rendelkezések kiigazítása. |
| --- | --- |

(13)

Azon műveletek tekintetében, amelyeket legalább részben olyan uniós alapból finanszíroznak, amely lehetővé teszi az egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek igénybevételét, a 651/2014/EU és a 702/2014/EU rendelet szerint elszámolható költségek kiszámításának megkönnyítése érdekében szükséges az elszámolható költségekre vonatkozó rendelkezések kiigazítása.

| (14) | Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a Horizont 2020 keretprogram kkv-támogató eszköze révén a projektek megkaphatják a Bizottság „kiválósági pecsét” minőségi védjegyét. Tekintettel arra, hogy az ilyen projektek esetében a támogatási összeg projektenként legfeljebb 2,5 millió EUR-ra korlátozódik és hogy azok kizárólag kkv-kre irányulnak, a szóban forgó projektek a 651/2014/EU rendeletben foglalt szabályoknak megfelelően mentesülhetnek a bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(14)

Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a Horizont 2020 keretprogram kkv-támogató eszköze révén a projektek megkaphatják a Bizottság „kiválósági pecsét” minőségi védjegyét. Tekintettel arra, hogy az ilyen projektek esetében a támogatási összeg projektenként legfeljebb 2,5 millió EUR-ra korlátozódik és hogy azok kizárólag kkv-kre irányulnak, a szóban forgó projektek a 651/2014/EU rendeletben foglalt szabályoknak megfelelően mentesülhetnek a bejelentési kötelezettség alól.

| (15) | A 651/2014/EU és a 702/2014/EU rendeleteket ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

A 651/2014/EU és a 702/2014/EU rendeleteket ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 651/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | A k) és l) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „k) | sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

A k) és l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„k)

sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás;

| l) | helyi infrastruktúrára irányuló támogatás;”. |
| --- | --- |

l)

helyi infrastruktúrára irányuló támogatás;”.

| ii. | A szöveg a következő m) és n) ponttal egészül ki:






  „m) | regionális repülőterekre irányuló támogatás; |
| --- | --- | --- |

ii.

A szöveg a következő m) és n) ponttal egészül ki:

„m)

regionális repülőterekre irányuló támogatás;

| n) | kikötőkre irányuló támogatás.” |
| --- | --- |

n)

kikötőkre irányuló támogatás.”

| b) | A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „E rendelet nem alkalmazandó a következőkre:






  a) | az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott támogatás, kivéve a képzési támogatást, a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatást, a kutatás-fejlesztés területén nyújtott támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást, a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást és a regionális működési támogatási programokat; |
| --- | --- | --- |

b)

A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„E rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

a)

az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott támogatás, kivéve a képzési támogatást, a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatást, a kutatás-fejlesztés területén nyújtott támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást, a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást és a regionális működési támogatási programokat;

| b) | az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában nyújtott támogatás, kivéve a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást, a regionális működési támogatási programokat, a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatást, a kockázatfinanszírozási támogatást, a kutatás-fejlesztési támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a környezetvédelmi támogatást, a képzési támogatást, valamint a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást; |
| --- | --- |

b)

az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában nyújtott támogatás, kivéve a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást, a regionális működési támogatási programokat, a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatást, a kockázatfinanszírozási támogatást, a kutatás-fejlesztési támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a környezetvédelmi támogatást, a képzési támogatást, valamint a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást;

| c) | a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának ágazatában nyújtott támogatás, a következő esetekben:






  i. | amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalomba hozott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre; |
| --- | --- | --- |

c)

a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának ágazatában nyújtott támogatás, a következő esetekben:

i.

amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalomba hozott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre;

| ii. | amennyiben a támogatás feltétele, hogy azt teljesen vagy részben továbbítsák az elsődleges termelőknek; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a támogatás feltétele, hogy azt teljesen vagy részben továbbítsák az elsődleges termelőknek;

| d) | a 2010/787/EU (*2) tanácsi határozat hatálya alá tartozó, versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő támogatás; |
| --- | --- |

d)

a 2010/787/EU (*2) tanácsi határozat hatálya alá tartozó, versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő támogatás;

| e) | a regionális támogatás 13. cikkben említett kategóriái. |
| --- | --- |

e)

a regionális támogatás 13. cikkben említett kategóriái.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1379/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.)."

(*2)  A Tanács 2010/787/EU határozata (2010. december 10.) a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról (HL L 336., 2010.12.21., 24. o.).”
  "

| c) | A (4) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás olyan vállalkozás javára történő kifizetését, amellyel szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben olyan korábbi bizottsági határozat nyomán, amely valamely, ugyanazon tagállam által nyújtott támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított, a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok kivételével;”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A (4) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

| ii. | A c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, kivéve az olyan természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programokat, induló vállalkozásoknak biztosított támogatási programokat, valamint regionális működési támogatási programokat, amely programok az egyéb vállalkozásokkal szemben nem biztosítanak kedvezőbb elbánást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára.” |
| --- | --- | --- |

ii.

A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A 39. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „39.   »működési eredmény«: a beruházás gazdasági élettartama alatti diszkontált bevételek és diszkontált működési költségek közötti különbség, amennyiben ez a különbség pozitív. A működési költségek közé tartoznak az olyan költségek, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak, az adminisztrációs költségek, de nem tartoznak bele az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha azokat beruházási támogatásból fedezték. A bevételek és működési költségek megfelelő leszámítolási kamatláb használatával történő diszkontálása lehetővé teszi az észszerű nyereség elérését;”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

A 39. pont helyébe a következő szöveg lép:

„39.   »működési eredmény«: a beruházás gazdasági élettartama alatti diszkontált bevételek és diszkontált működési költségek közötti különbség, amennyiben ez a különbség pozitív. A működési költségek közé tartoznak az olyan költségek, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak, az adminisztrációs költségek, de nem tartoznak bele az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha azokat beruházási támogatásból fedezték. A bevételek és működési költségek megfelelő leszámítolási kamatláb használatával történő diszkontálása lehetővé teszi az észszerű nyereség elérését;”.

| b) | A 42. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „42.   »regionális működési támogatás«: valamely vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás. Kiterjed az olyan költségkategóriákra, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak, az adminisztrációs költségek, de nem tartoznak ebbe a kategóriába az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha a beruházási támogatás nyújtásakor ezek elszámolható költségnek minősültek;”. |
| --- | --- |

b)

A 42. pont helyébe a következő szöveg lép:

„42.   »regionális működési támogatás«: valamely vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás. Kiterjed az olyan költségkategóriákra, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak, az adminisztrációs költségek, de nem tartoznak ebbe a kategóriába az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha a beruházási támogatás nyújtásakor ezek elszámolható költségnek minősültek;”.

| c) | A 48. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „48.   »ritkán lakott területek«: a négyzetkilométerenként kevesebb mint 8 lakossal rendelkező NUTS 2 régiók vagy a négyzetkilométerenként kevesebb mint 12,5 lakossal rendelkező NUTS 3 régiók, vagy a Bizottságnak egy regionális támogatási térképről szóló, a támogatásnyújtás időpontjában hatályos egyedi döntése által ekként elismert területek;”. |
| --- | --- |

c)

A 48. pont helyébe a következő szöveg lép:

„48.   »ritkán lakott területek«: a négyzetkilométerenként kevesebb mint 8 lakossal rendelkező NUTS 2 régiók vagy a négyzetkilométerenként kevesebb mint 12,5 lakossal rendelkező NUTS 3 régiók, vagy a Bizottságnak egy regionális támogatási térképről szóló, a támogatásnyújtás időpontjában hatályos egyedi döntése által ekként elismert területek;”.

| d) | A szöveg a következő 48a. ponttal egészül ki:
  „48a.   »rendkívül ritkán lakott területek«: a négyzetkilométerenként kevesebb mint 8 lakossal rendelkező NUTS 2 régiók vagy a Bizottságnak regionális támogatási térképről szóló, a támogatásnyújtás időpontjában hatályos egyedi döntése által ekként elismert területek;”. |
| --- | --- |

d)

A szöveg a következő 48a. ponttal egészül ki:

„48a.   »rendkívül ritkán lakott területek«: a négyzetkilométerenként kevesebb mint 8 lakossal rendelkező NUTS 2 régiók vagy a Bizottságnak regionális támogatási térképről szóló, a támogatásnyújtás időpontjában hatályos egyedi döntése által ekként elismert területek;”.

| e) | Az 55. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „55.   »működési támogatásra jogosult területek«: a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régió vagy ritkán lakott terület, illetve rendkívül ritkán lakott terület.” |
| --- | --- |

e)

Az 55. pont helyébe a következő szöveg lép:

„55.   »működési támogatásra jogosult területek«: a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régió vagy ritkán lakott terület, illetve rendkívül ritkán lakott terület.”

| f) | A szöveg a következő 61a. ponttal egészül ki:
  „61a.   »áttelepítés«: egy azonos vagy hasonló tevékenységnek vagy annak egy részének áthelyezése az EGT-megállapodás egyik szerződő felének területén található létesítményből (eredeti létesítmény) az EGT-megállapodás egy másik szerződő felének területén található azon létesítménybe, ahol a támogatott beruházásra sor kerül (támogatott létesítmény). Áthelyezés akkor valósul meg, ha az eredeti és a támogatott létesítményben előállított termék vagy nyújtott szolgáltatás legalább részben ugyanazokat a célokat szolgálja és ugyanazon fogyasztói típus keresletét vagy igényeit elégíti ki, valamint a kedvezményezett valamely az EGT-n belüli eredeti létesítményében folytatott azonos vagy hasonló tevékenység körében munkahelyek szűnnek meg;”. |
| --- | --- |

f)

A szöveg a következő 61a. ponttal egészül ki:

„61a.   »áttelepítés«: egy azonos vagy hasonló tevékenységnek vagy annak egy részének áthelyezése az EGT-megállapodás egyik szerződő felének területén található létesítményből (eredeti létesítmény) az EGT-megállapodás egy másik szerződő felének területén található azon létesítménybe, ahol a támogatott beruházásra sor kerül (támogatott létesítmény). Áthelyezés akkor valósul meg, ha az eredeti és a támogatott létesítményben előállított termék vagy nyújtott szolgáltatás legalább részben ugyanazokat a célokat szolgálja és ugyanazon fogyasztói típus keresletét vagy igényeit elégíti ki, valamint a kedvezményezett valamely az EGT-n belüli eredeti létesítményében folytatott azonos vagy hasonló tevékenység körében munkahelyek szűnnek meg;”.

| g) | A 143. pontot követően a szöveg a következő címekkel és 144–165. ponttal egészül ki:


  „A regionális repülőterekre irányuló támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások

  144.   »repülőtéri infrastruktúra«: a repülőtéri szolgáltatások nyújtása érdekében a repülőtér által a légitársaságok és a különböző szolgáltatók rendelkezésére bocsátott infrastruktúra és felszerelés, beleértve a kifutópályákat, a terminálokat, a forgalmi előtereket, a gurulópályákat, a központosított földi kiszolgáló infrastruktúrát és bármely más berendezést, amely közvetlen támogatást nyújt a repülőtéri szolgáltatásokhoz, kivéve azt az infrastruktúrát és felszerelést, amely elsődlegesen a nem repüléstechnikai tevékenységek céljára szükségesek;
  145.   »légitársaság«: az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) alapján valamely tagállam vagy az európai közös légtér tagja által kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légitársaság;
  146.   »repülőtér«: a légitársaságok számára nyújtott repülőtéri szolgáltatásokat felölelő gazdasági tevékenységet végző jogalany vagy jogalanyok csoportja;
  147.   »repülőtéri szolgáltatások«: a repülőtér vagy leányvállalatai által a légitársaságoknak nyújtott szolgáltatások: a repülőgép kezelése a leszállás és a felszállás között, az utasok és a rakomány kezelése, ami lehetővé teszi, hogy a légitársaságok légi szállítási szolgáltatásokat nyújtsanak; a repülőtéri szolgáltatások magukba foglalják a földi kiszolgálás és a központosított földi kiszolgálási infrastruktúra biztosítását is;
  148.   »átlagos éves utasforgalom«: a támogatás nyújtását megelőző két pénzügyi év folyamán érkező és távozó utasforgalom alapján kerül meghatározásra;
  149.   »központosított földi kiszolgálási infrastruktúra«: rendszerint a repülőtér-üzembentartó által üzemeltetett és díjfizetés ellenében a repülőtéren földi kiszolgálást végző különböző szolgáltatók rendelkezésére bocsátott infrastruktúra, kivéve a földi kiszolgálást végző szolgáltatók tulajdonában lévő vagy azok által üzemeltetett berendezéseket;
  150.   »nagysebességű vasút«: 200 km/h-nál magasabb sebességet elérni képes vonat;
  151.   »földi kiszolgálás«: a repülőtereken a repülőtér-használóknak nyújtott, a 96/67/EK tanácsi irányelv (*4) mellékletében meghatározott szolgáltatások;
  152.   »nem repüléstechnikai tevékenységek«: a légitársaságoknak vagy a repülőtér egyéb használóinak nyújtott kereskedelmi szolgáltatások, így például az utasoknak, szállítmányozóknak vagy egyéb szolgáltatóknak nyújtott kiegészítő szolgáltatások, irodák és boltok bérlete, gépjárműparkolók és szállodák;
  153.   »regionális repülőtér«: olyan repülőtér, amelynek átlagos éves utasforgalma legfeljebb 3 millió fő;

  A kikötőkre irányuló támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások

  154.   »kikötő«: olyan vízi és szárazföldi részből álló terület, amely infrastruktúrája és berendezései révén lehetővé teszi vízi járművek fogadását, azok ki- és berakodását, az áruk tárolását, fogadását és feladását, illetve az utasok, a legénység és egyéb személyek fel- és leszállását, beleértve minden egyéb olyan infrastruktúrát is, amelyre a kikötőben a közlekedési vállalkozóknak szükségük van;
  155.   »tengeri kikötő«: elsősorban tengeren közlekedő vízi járművek fogadására szolgáló kikötő;
  156.   »belvízi kikötő«: belvízi járművek fogadására kialakított nem tengeri kikötő;
  157.   »kikötői infrastruktúra«: azon infrastruktúra és létesítmények – például a hajók kikötésére szolgáló horgonyzóhelyek, rakodópartok, kikötőgátak és pontonrámpák árapályos területeken, belső medencék, feltöltött és hasznosított területek, alternatív üzemanyagokra irányuló infrastruktúra, valamint a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok összegyűjtését szolgáló infrastruktúra –, amelyek szállítmányozással kapcsolatos kikötői szolgáltatásokat nyújtanak;
  158.   »kikötői felépítmény«: a szállítmányozással kapcsolatos kikötői szolgáltatások céljára szolgáló, a kikötőben található felszíni műtárgyak (például tárolás céljára), rögzített berendezések (például raktárak vagy terminálépületek), valamint mozgatható berendezések (például emelődaruk);
  159.   »hozzáférési infrastruktúra«: a kikötőhasználók számára a szárazföldről, tengerről vagy folyóról a kikötőhöz való hozzáférést vagy a kikötőn belüli közlekedést biztosító, bármely típusú infrastruktúra, például közutak, vasúti pályák, csatornák és zsilipek;
  160.   »kotrás«: az üledék eltávolítása a kikötőkhöz vezető vízi útvonal fenekéről vagy a kikötő területén belül;
  161.   »alternatív üzemanyagok infrastruktúrája«: olyan rögzített, mozgatható vagy offshore kikötői infrastruktúra, amely lehetővé teszi a kikötő számára a közlekedés energiaellátásában a fosszilis tüzelőanyagokat legalább részben helyettesítő, így a közlekedés széntelenítését elősegítő és a közlekedési ágazat környezeti teljesítményét javító üzemanyagokat – például a villamos energiát, hidrogént, a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének i. pontjában meghatározott bioüzemanyagokat, szintetikus és paraffinos üzemanyagokat, földgázt, ideértve a biometánt, gáznemű (sűrített földgáz – CNG) és cseppfolyósított (cseppfolyósított földgáz – LNG) formában, valamint a cseppfolyósított propán-bután gázt (LPG) – használó hajók energiaellátását;
  162.   »hajó«: egy vagy több felszíni vízkiszorító hajótesttel rendelkező, önjáró vagy nem önjáró úszószerkezet;
  163.   »tengeri hajó«: olyan hajó, amely nem kizárólag vagy elsősorban belvizeken, illetve védett vizeken vagy azok közvetlen közelében hajózik;
  164.   »belvízi hajó«: olyan hajó, amely kizárólag vagy elsősorban belvizeken, illetve védett vizeken vagy azok közvetlen közelében történő hajózásra szolgál;
  165.   »a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok összegyűjtését szolgáló infrastruktúra«: olyan rögzített, úszó vagy mozgatható kikötői létesítmény, amely alkalmas a 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*5) meghatározottak szerinti, hajókon keletkező hulladék és rakománymaradványok fogadására.

  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.)."


  (*4)  A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25., 36. o.)."


  (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/59/EK irányelve (2000. november 27.) a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről (HL L 332., 2000.12.28., 81. o.).”
  " |
| --- | --- |

g)

A 143. pontot követően a szöveg a következő címekkel és 144–165. ponttal egészül ki:

„A regionális repülőterekre irányuló támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások

144.   »repülőtéri infrastruktúra«: a repülőtéri szolgáltatások nyújtása érdekében a repülőtér által a légitársaságok és a különböző szolgáltatók rendelkezésére bocsátott infrastruktúra és felszerelés, beleértve a kifutópályákat, a terminálokat, a forgalmi előtereket, a gurulópályákat, a központosított földi kiszolgáló infrastruktúrát és bármely más berendezést, amely közvetlen támogatást nyújt a repülőtéri szolgáltatásokhoz, kivéve azt az infrastruktúrát és felszerelést, amely elsődlegesen a nem repüléstechnikai tevékenységek céljára szükségesek;

145.   »légitársaság«: az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) alapján valamely tagállam vagy az európai közös légtér tagja által kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légitársaság;

146.   »repülőtér«: a légitársaságok számára nyújtott repülőtéri szolgáltatásokat felölelő gazdasági tevékenységet végző jogalany vagy jogalanyok csoportja;

147.   »repülőtéri szolgáltatások«: a repülőtér vagy leányvállalatai által a légitársaságoknak nyújtott szolgáltatások: a repülőgép kezelése a leszállás és a felszállás között, az utasok és a rakomány kezelése, ami lehetővé teszi, hogy a légitársaságok légi szállítási szolgáltatásokat nyújtsanak; a repülőtéri szolgáltatások magukba foglalják a földi kiszolgálás és a központosított földi kiszolgálási infrastruktúra biztosítását is;

148.   »átlagos éves utasforgalom«: a támogatás nyújtását megelőző két pénzügyi év folyamán érkező és távozó utasforgalom alapján kerül meghatározásra;

149.   »központosított földi kiszolgálási infrastruktúra«: rendszerint a repülőtér-üzembentartó által üzemeltetett és díjfizetés ellenében a repülőtéren földi kiszolgálást végző különböző szolgáltatók rendelkezésére bocsátott infrastruktúra, kivéve a földi kiszolgálást végző szolgáltatók tulajdonában lévő vagy azok által üzemeltetett berendezéseket;

150.   »nagysebességű vasút«: 200 km/h-nál magasabb sebességet elérni képes vonat;

151.   »földi kiszolgálás«: a repülőtereken a repülőtér-használóknak nyújtott, a 96/67/EK tanácsi irányelv (*4) mellékletében meghatározott szolgáltatások;

152.   »nem repüléstechnikai tevékenységek«: a légitársaságoknak vagy a repülőtér egyéb használóinak nyújtott kereskedelmi szolgáltatások, így például az utasoknak, szállítmányozóknak vagy egyéb szolgáltatóknak nyújtott kiegészítő szolgáltatások, irodák és boltok bérlete, gépjárműparkolók és szállodák;

153.   »regionális repülőtér«: olyan repülőtér, amelynek átlagos éves utasforgalma legfeljebb 3 millió fő;

A kikötőkre irányuló támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások

154.   »kikötő«: olyan vízi és szárazföldi részből álló terület, amely infrastruktúrája és berendezései révén lehetővé teszi vízi járművek fogadását, azok ki- és berakodását, az áruk tárolását, fogadását és feladását, illetve az utasok, a legénység és egyéb személyek fel- és leszállását, beleértve minden egyéb olyan infrastruktúrát is, amelyre a kikötőben a közlekedési vállalkozóknak szükségük van;

155.   »tengeri kikötő«: elsősorban tengeren közlekedő vízi járművek fogadására szolgáló kikötő;

156.   »belvízi kikötő«: belvízi járművek fogadására kialakított nem tengeri kikötő;

157.   »kikötői infrastruktúra«: azon infrastruktúra és létesítmények – például a hajók kikötésére szolgáló horgonyzóhelyek, rakodópartok, kikötőgátak és pontonrámpák árapályos területeken, belső medencék, feltöltött és hasznosított területek, alternatív üzemanyagokra irányuló infrastruktúra, valamint a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok összegyűjtését szolgáló infrastruktúra –, amelyek szállítmányozással kapcsolatos kikötői szolgáltatásokat nyújtanak;

158.   »kikötői felépítmény«: a szállítmányozással kapcsolatos kikötői szolgáltatások céljára szolgáló, a kikötőben található felszíni műtárgyak (például tárolás céljára), rögzített berendezések (például raktárak vagy terminálépületek), valamint mozgatható berendezések (például emelődaruk);

159.   »hozzáférési infrastruktúra«: a kikötőhasználók számára a szárazföldről, tengerről vagy folyóról a kikötőhöz való hozzáférést vagy a kikötőn belüli közlekedést biztosító, bármely típusú infrastruktúra, például közutak, vasúti pályák, csatornák és zsilipek;

160.   »kotrás«: az üledék eltávolítása a kikötőkhöz vezető vízi útvonal fenekéről vagy a kikötő területén belül;

161.   »alternatív üzemanyagok infrastruktúrája«: olyan rögzített, mozgatható vagy offshore kikötői infrastruktúra, amely lehetővé teszi a kikötő számára a közlekedés energiaellátásában a fosszilis tüzelőanyagokat legalább részben helyettesítő, így a közlekedés széntelenítését elősegítő és a közlekedési ágazat környezeti teljesítményét javító üzemanyagokat – például a villamos energiát, hidrogént, a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének i. pontjában meghatározott bioüzemanyagokat, szintetikus és paraffinos üzemanyagokat, földgázt, ideértve a biometánt, gáznemű (sűrített földgáz – CNG) és cseppfolyósított (cseppfolyósított földgáz – LNG) formában, valamint a cseppfolyósított propán-bután gázt (LPG) – használó hajók energiaellátását;

162.   »hajó«: egy vagy több felszíni vízkiszorító hajótesttel rendelkező, önjáró vagy nem önjáró úszószerkezet;

163.   »tengeri hajó«: olyan hajó, amely nem kizárólag vagy elsősorban belvizeken, illetve védett vizeken vagy azok közvetlen közelében hajózik;

164.   »belvízi hajó«: olyan hajó, amely kizárólag vagy elsősorban belvizeken, illetve védett vizeken vagy azok közvetlen közelében történő hajózásra szolgál;

165.   »a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok összegyűjtését szolgáló infrastruktúra«: olyan rögzített, úszó vagy mozgatható kikötői létesítmény, amely alkalmas a 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*5) meghatározottak szerinti, hajókon keletkező hulladék és rakománymaradványok fogadására.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.)."

(*4)  A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25., 36. o.)."

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/59/EK irányelve (2000. november 27.) a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről (HL L 332., 2000.12.28., 81. o.).”
  "

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | A z) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „z) | a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító beruházási támogatás esetében: projektenként 150 millió EUR; a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító működési támogatás esetében: vállalkozásonként évente 75 millió EUR;”. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

A z) pont helyébe a következő szöveg lép:

„z)

| b) | A bb) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „bb) | sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott beruházási támogatás esetében: projektenként 30 millió EUR vagy 100 millió EUR-t meghaladó összköltség; sportlétesítményekre nyújtott működési támogatás esetében: létesítményenként évente 2 millió EUR;”. |
| --- | --- | --- |

b)

A bb) pont helyébe a következő szöveg lép:

„bb)

| c) | A szöveg a következő dd), ee) és ff) ponttal egészül ki:






  „dd) | regionális repülőterekre irányuló támogatás esetében: az 56a. cikkben előírt támogatási intenzitás és támogatási összeg; |
| --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő dd), ee) és ff) ponttal egészül ki:

„dd)

regionális repülőterekre irányuló támogatás esetében: az 56a. cikkben előírt támogatási intenzitás és támogatási összeg;

| ee) | tengeri kikötőkre irányuló támogatás esetében: projektenként 130 millió EUR (vagy az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 47. cikkében említett törzshálózati folyosóra vonatkozó munkatervben szereplő tengeri kikötőre irányuló projektenként 150 millió EUR) elszámolható költség; a kotrás tekintetében a »projekt« az egy naptári éven belül végrehajtott valamennyi kotrási tevékenység összessége; |
| --- | --- |

ee)

tengeri kikötőkre irányuló támogatás esetében: projektenként 130 millió EUR (vagy az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 47. cikkében említett törzshálózati folyosóra vonatkozó munkatervben szereplő tengeri kikötőre irányuló projektenként 150 millió EUR) elszámolható költség; a kotrás tekintetében a »projekt« az egy naptári éven belül végrehajtott valamennyi kotrási tevékenység összessége;

| ff) | belvízi kikötőkre irányuló támogatás esetében: projektenként 40 millió EUR (vagy az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 47. cikkében említett törzshálózati folyosóra vonatkozó munkatervben szereplő belvízi kikötőre irányuló projektenként 50 millió EUR) elszámolható költség; a kotrás tekintetében a »projekt« az egy naptári éven belül végrehajtott valamennyi kotrási tevékenység összessége. |
| --- | --- |

ff)

belvízi kikötőkre irányuló támogatás esetében: projektenként 40 millió EUR (vagy az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 47. cikkében említett törzshálózati folyosóra vonatkozó munkatervben szereplő belvízi kikötőre irányuló projektenként 50 millió EUR) elszámolható költség; a kotrás tekintetében a »projekt« az egy naptári éven belül végrehajtott valamennyi kotrási tevékenység összessége.

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).”
  "

| 4. | Az 5. cikk (2) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:






  „k) | tárgyi eszközök piaci ár alatti értékesítése vagy bérbeadása formájában nyújtott támogatás, amennyiben az értéket az ügylet előtt független szakértői értékelés állapította meg, vagy ha azt nyilvánosan hozzáférhető, rendszeresen frissített és általánosan elfogadott referenciaérték alapján határozták meg.” |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk (2) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:

„k)

| 5. | A 6. cikk (5) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | regionális működési támogatás és regionális városfejlesztési támogatás, amennyiben teljesülnek a 15. és 16. cikkben meghatározott, vonatkozó feltételek;”. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk (5) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

| b) | A d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás, valamint a hátrányos helyzetű munkavállalóknak való segítségnyújtás többletköltségeinek ellentételezéséhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 34. és 35. cikkben meghatározott, vonatkozó feltételek;”. |
| --- | --- | --- |

b)

A d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

| 6. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:
  „Az elszámolható költségek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*7) említett egyszerűsített költségelszámolási lehetőségekkel összhangban is kiszámíthatók, feltéve, ha a műveletet legalább részben egy olyan uniós alapból finanszírozzák, amely lehetővé teszi ezen egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek igénybevételét, és ha a költségkategória a vonatkozó mentességi rendelkezés értelmében elszámolható.

  (*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”
  " |
| --- | --- | --- |

6.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Az elszámolható költségek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*7) említett egyszerűsített költségelszámolási lehetőségekkel összhangban is kiszámíthatók, feltéve, ha a műveletet legalább részben egy olyan uniós alapból finanszírozzák, amely lehetővé teszi ezen egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek igénybevételét, és ha a költségkategória a vonatkozó mentességi rendelkezés értelmében elszámolható.

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”
  "

| b) | A (3) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

  „A jövőben fizetendő támogatást – ide értve a több részletben fizetendő támogatást is – a támogatás nyújtásának időpontjára számított jelenértékre kell diszkontálni.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„A jövőben fizetendő támogatást – ide értve a több részletben fizetendő támogatást is – a támogatás nyújtásának időpontjára számított jelenértékre kell diszkontálni.”

| c) | A (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdést el kell hagyni.

| 7. | A 8. cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

  „(7)   Az (1)–(6) bekezdéstől eltérve annak meghatározásához, hogy a legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatásnak a 15. cikk (4) bekezdése szerinti felső határát betartották-e, kizárólag az olyan, legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatás vehető figyelembe, amelyet e rendelet rendelkezéseinek megfelelően hajtottak végre.” |
| --- | --- |

7.

A 8. cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

„(7)   Az (1)–(6) bekezdéstől eltérve annak meghatározásához, hogy a legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatásnak a 15. cikk (4) bekezdése szerinti felső határát betartották-e, kizárólag az olyan, legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatás vehető figyelembe, amelyet e rendelet rendelkezéseinek megfelelően hajtottak végre.”

| 8. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk
  Ellenőrzés

  (1)   Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse a bejelentés alól e rendelettel mentesített támogatásokat, a tagállamok, illetve az európai területi együttműködés projektjeinek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az érintett irányító hatóság működik, részletes nyilvántartást vezetnek azokról az információkról és igazoló dokumentumokról, amelyek alapján meg lehet állapítani, hogy az e rendeletben rögzített valamennyi feltétel teljesül-e. A nyilvántartást az ad hoc támogatás, illetve a támogatási program keretében nyújtott legutolsó támogatás nyújtásának napjától számított 10 évig kell megőrizni.


  (2)   Az olyan programok esetében, amikor – például a kedvezményezettek adóbevallása alapján – adókedvezmény formájában automatikus támogatást nyújtanak, és amennyiben nem ellenőrzik előzetesen azt, hogy minden egyes kedvezményezett megfelel-e valamennyi összeegyeztethetőségi feltételnek, a tagállamok rendszeresen, minden pénzügyi évben egyszer, legalább utólag és szúrópróbaszerűen ellenőrzik, hogy teljesül-e minden összeegyeztethetőségi feltétel, és levonják a megfelelő tanulságokat. A tagállamok legalább az ellenőrzések dátumától számított tíz évig megőrzik az azokhoz kapcsolódó részletes feljegyzéseket.


  (3)   A Bizottság valamennyi tagállamtól kérheti, hogy nyújtson be minden olyan információt – ide értve az (1) és (2) bekezdésben említett információkat – és igazoló dokumentumot, amelyet a Bizottság szükségesnek tart e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséhez. Az érintett tagállam a kérelem kézhezvételétől számított 20 munkanapon vagy adott esetben a kérelemben meghatározott ennél hosszabb időtartamon belül a Bizottság rendelkezésére bocsátja a kért információkat és igazoló dokumentumokat.” |
| --- | --- |

8.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Ellenőrzés

(1)   Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse a bejelentés alól e rendelettel mentesített támogatásokat, a tagállamok, illetve az európai területi együttműködés projektjeinek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az érintett irányító hatóság működik, részletes nyilvántartást vezetnek azokról az információkról és igazoló dokumentumokról, amelyek alapján meg lehet állapítani, hogy az e rendeletben rögzített valamennyi feltétel teljesül-e. A nyilvántartást az ad hoc támogatás, illetve a támogatási program keretében nyújtott legutolsó támogatás nyújtásának napjától számított 10 évig kell megőrizni.

(2)   Az olyan programok esetében, amikor – például a kedvezményezettek adóbevallása alapján – adókedvezmény formájában automatikus támogatást nyújtanak, és amennyiben nem ellenőrzik előzetesen azt, hogy minden egyes kedvezményezett megfelel-e valamennyi összeegyeztethetőségi feltételnek, a tagállamok rendszeresen, minden pénzügyi évben egyszer, legalább utólag és szúrópróbaszerűen ellenőrzik, hogy teljesül-e minden összeegyeztethetőségi feltétel, és levonják a megfelelő tanulságokat. A tagállamok legalább az ellenőrzések dátumától számított tíz évig megőrzik az azokhoz kapcsolódó részletes feljegyzéseket.

(3)   A Bizottság valamennyi tagállamtól kérheti, hogy nyújtson be minden olyan információt – ide értve az (1) és (2) bekezdésben említett információkat – és igazoló dokumentumot, amelyet a Bizottság szükségesnek tart e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséhez. Az érintett tagállam a kérelem kézhezvételétől számított 20 munkanapon vagy adott esetben a kérelemben meghatározott ennél hosszabb időtartamon belül a Bizottság rendelkezésére bocsátja a kért információkat és igazoló dokumentumokat.”

| 9. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „13. cikk
  A regionális támogatás alkalmazási köre
  E szakasz nem alkalmazandó a következőkre:






  a) | az acélipari, a szénipari, a hajógyártási és a szintetikusszál-ipari ágazatban folytatott tevékenységek javára nyújtott támogatás; |
| --- | --- | --- |

9.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

A regionális támogatás alkalmazási köre

E szakasz nem alkalmazandó a következőkre:

a)

az acélipari, a szénipari, a hajógyártási és a szintetikusszál-ipari ágazatban folytatott tevékenységek javára nyújtott támogatás;

| b) | a szállítási ágazatnak – a kapcsolódó infrastruktúrával együtt – nyújtott támogatás, továbbá az energiatermelési, -elosztási és -infrastruktúra-ágazatnak nyújtott támogatás, kivéve a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást és a regionális működési támogatási programokat; |
| --- | --- |

b)

a szállítási ágazatnak – a kapcsolódó infrastruktúrával együtt – nyújtott támogatás, továbbá az energiatermelési, -elosztási és -infrastruktúra-ágazatnak nyújtott támogatás, kivéve a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást és a regionális működési támogatási programokat;

| c) | meghatározott, korlátozott számú gazdasági ágazatra irányuló programok formájában nyújtott regionális támogatás; nem minősülnek azonban meghatározott gazdasági ágazatokra irányuló programoknak a turisztikai tevékenységekre, a széles sávú infrastruktúrára és a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására irányuló programok; |
| --- | --- |

c)

meghatározott, korlátozott számú gazdasági ágazatra irányuló programok formájában nyújtott regionális támogatás; nem minősülnek azonban meghatározott gazdasági ágazatokra irányuló programoknak a turisztikai tevékenységekre, a széles sávú infrastruktúrára és a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására irányuló programok;

| d) | olyan vállalkozások számára nyújtott regionális működési támogatás, amelyek elsődleges tevékenységei az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2.) K. nemzetgazdasági ágába (Pénzügyi, biztosítási tevékenység) tartoznak, vagy olyan vállalkozások számára nyújtott regionális működési támogatás, amelyek csoporton belüli tevékenységeket folytatnak, és amelyek fő tevékenysége az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2.) 70.10 szakágazatába (Üzletvezetés) vagy 70.22 szakágazatába (Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás) tartozik.” |
| --- | --- |

d)

olyan vállalkozások számára nyújtott regionális működési támogatás, amelyek elsődleges tevékenységei az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2.) K. nemzetgazdasági ágába (Pénzügyi, biztosítási tevékenység) tartoznak, vagy olyan vállalkozások számára nyújtott regionális működési támogatás, amelyek csoporton belüli tevékenységeket folytatnak, és amelyek fő tevékenysége az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2.) 70.10 szakágazatába (Üzletvezetés) vagy 70.22 szakágazatába (Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás) tartozik.”

| 10. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (6) bekezdés második albekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Létesítmény eszközeinek a 2. cikk 49. vagy 51. pontja szerinti megvásárlása esetében csak azon eszközök költségét lehet figyelembe venni, amelyeket a vevőtől független harmadik féltől vásárolnak.” |
| --- | --- | --- |

10.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (6) bekezdés második albekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Létesítmény eszközeinek a 2. cikk 49. vagy 51. pontja szerinti megvásárlása esetében csak azon eszközök költségét lehet figyelembe venni, amelyeket a vevőtől független harmadik féltől vásárolnak.”

| b) | A (7) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

  „A nagyvállalatoknak a termelési folyamat alapvető megváltoztatásához nyújtott támogatás esetében az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a korszerűsítendő tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését.” |
| --- | --- |

b)

A (7) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„A nagyvállalatoknak a termelési folyamat alapvető megváltoztatásához nyújtott támogatás esetében az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a korszerűsítendő tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését.”

| c) | A szöveg a következő (16) és (17) bekezdéssel egészül ki:

  „(16)   A kedvezményezett megerősíti, hogy a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben nem telepítette át azt a létesítményt, amelyben a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházást meg kívánja valósítani, és kötelezettséget vállal arra, hogy ilyet legalább két évig nem is hajt végre azt követően, hogy a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházás befejeződött.


  (17)   A halászati és akvakultúra-ágazatban nem nyújtható támogatás egyrészt olyan vállalkozásnak, amely az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*8) 10. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontja vagy 10. cikkének (3) bekezdése szerinti jogsértést vagy jogsértéseket követett el, másrészt pedig az említett rendelet 11. cikke szerinti műveletekhez.


  (*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149, 2014.5.20., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

c)

A szöveg a következő (16) és (17) bekezdéssel egészül ki:

„(16)   A kedvezményezett megerősíti, hogy a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben nem telepítette át azt a létesítményt, amelyben a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházást meg kívánja valósítani, és kötelezettséget vállal arra, hogy ilyet legalább két évig nem is hajt végre azt követően, hogy a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházás befejeződött.

(17)   A halászati és akvakultúra-ágazatban nem nyújtható támogatás egyrészt olyan vállalkozásnak, amely az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*8) 10. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontja vagy 10. cikkének (3) bekezdése szerinti jogsértést vagy jogsértéseket követett el, másrészt pedig az említett rendelet 11. cikke szerinti műveletekhez.

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149, 2014.5.20., 1. o.).”
  "

*8

| 11. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „15. cikk
  Regionális működési támogatás

  (1)   A legkülső régiókban, a ritkán lakott területeken és a rendkívül ritkán lakott területeken biztosított regionális működési támogatási programok a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.


  (2)   A ritkán lakott területeken a regionális működési támogatási programok a működési támogatásra jogosult területeken előállított áruk kiegészítő szállítási költségeit, valamint az e területeken tovább feldolgozott áruk kiegészítő szállítási költségeit ellentételezik a következő feltételek mellett:






  a) | a támogatás előzetesen objektíven számszerűsíthető egy fix összeg vagy tonna/kilométer arány vagy egyéb releváns egység alapján; |
| --- | --- | --- |

11.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Regionális működési támogatás

(1)   A legkülső régiókban, a ritkán lakott területeken és a rendkívül ritkán lakott területeken biztosított regionális működési támogatási programok a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.

(2)   A ritkán lakott területeken a regionális működési támogatási programok a működési támogatásra jogosult területeken előállított áruk kiegészítő szállítási költségeit, valamint az e területeken tovább feldolgozott áruk kiegészítő szállítási költségeit ellentételezik a következő feltételek mellett:

a)

a támogatás előzetesen objektíven számszerűsíthető egy fix összeg vagy tonna/kilométer arány vagy egyéb releváns egység alapján;

| b) | a kiegészítő szállítási költségeket a kedvezményezettek számára a legalacsonyabb költséget eredményező szállítási mód figyelembevételével, az áru által az érintett tagállam határain belül megtett út alapján számítják ki. |
| --- | --- |

b)

a kiegészítő szállítási költségeket a kedvezményezettek számára a legalacsonyabb költséget eredményező szállítási mód figyelembevételével, az áru által az érintett tagállam határain belül megtett út alapján számítják ki.

A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az e bekezdésben meghatározott kiegészítő szállítási költségek 100 %-át.

(3)   A rendkívül ritkán lakott területeken a regionális működési támogatási programok az alábbi feltételek szerint előzik meg vagy csökkentik az elnéptelenedést:

| a) | a kedvezményezett az érintett területen végzi gazdasági tevékenységét; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett az érintett területen végzi gazdasági tevékenységét;

| b) | az egy kedvezményezettnek valamennyi működési támogatási program keretében fizetendő támogatás éves összege nem haladhatja meg a kedvezményezettnél az érintett területen felmerülő éves munkaerőköltségek 20 %-át. |
| --- | --- |

b)

az egy kedvezményezettnek valamennyi működési támogatási program keretében fizetendő támogatás éves összege nem haladhatja meg a kedvezményezettnél az érintett területen felmerülő éves munkaerőköltségek 20 %-át.

(4)   A legkülső régiókban a működési támogatási programok a Szerződés 349. cikkében említett egy vagy több állandó hátrány közvetlen következményeként az ilyen régiókban felmerülő kiegészítő működési költségeket ellentételezik, amennyiben a kedvezményezett valamely legkülső régióban folytatja gazdasági tevékenységét, feltéve, hogy az egy kedvezményezettnek az e rendelet szerint végrehajtott valamennyi működési támogatási program keretében fizetendő támogatás éves összege nem haladja meg a következő százalékok egyikét sem:

| a) | a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban évente előállított bruttó hozzáadott érték 35 %-a; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban évente előállított bruttó hozzáadott érték 35 %-a;

| b) | a kedvezményezettnél az érintett legkülső régióban felmerülő éves munkaerőköltségek 40 %-a; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezettnél az érintett legkülső régióban felmerülő éves munkaerőköltségek 40 %-a;

| c) | a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban elért éves forgalom 30 %-a.” |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban elért éves forgalom 30 %-a.”

| 12. | A 21. cikk (16) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | A bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „A támogatható vállalkozások számára kezességvállalást vagy kölcsönt nyújtó, illetve a támogatható vállalkozásokba adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetést eszközlő, kockázatfinanszírozási célú intézkedésre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:”. |
| --- | --- | --- |

12.

A 21. cikk (16) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

A bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„A támogatható vállalkozások számára kezességvállalást vagy kölcsönt nyújtó, illetve a támogatható vállalkozásokba adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetést eszközlő, kockázatfinanszírozási célú intézkedésre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:”.

| b) | A b) pont helyébe az alábbi szöveg lép:






  „b) | kölcsön és adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetés esetében a (9) bekezdés alkalmazásában a maximális befektetési összeg nagyságának megállapítása során az eszköz névértékét kell figyelembe venni;”. |
| --- | --- | --- |

b)

A b) pont helyébe az alábbi szöveg lép:

„b)

kölcsön és adósságként strukturált kvázisajáttőke-befektetés esetében a (9) bekezdés alkalmazásában a maximális befektetési összeg nagyságának megállapítása során az eszköz névértékét kell figyelembe venni;”.

| 13. | A 22. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Támogathatónak minősül a legfeljebb öt éve bejegyzett, tőzsdén nem jegyzett olyan kisvállalkozás, amely teljesíti az alábbi feltételeket:






  a) | nem egy másik vállalkozás tevékenységét vette át; |
| --- | --- | --- |

13.

A 22. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Támogathatónak minősül a legfeljebb öt éve bejegyzett, tőzsdén nem jegyzett olyan kisvállalkozás, amely teljesíti az alábbi feltételeket:

a)

nem egy másik vállalkozás tevékenységét vette át;

| b) | még nem osztott nyereséget; |
| --- | --- |

b)

még nem osztott nyereséget;

| c) | nem összefonódás útján jött létre. |
| --- | --- |

c)

nem összefonódás útján jött létre.

Azon támogatható vállalkozások esetében, amelyeket nem kell bejegyezni, az ötéves támogathatósági időszak kezdetének az az időpont tekinthető, amikor a vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét vagy amikor gazdasági tevékenysége alapján adóztathatóvá válik.

Az első albekezdés c) pontjától eltérve az e cikk szerint támogathatónak minősülő vállalkozások közötti összefonódás útján létrejött vállalkozások az összefonódásban részt vevő legrégebbi vállalkozás bejegyzésének időpontjától számított legfeljebb öt évig támogathatónak minősülnek.”

| 14. | A 25. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A kutatási és fejlesztési projektekre – köztük a Horizont 2020 keretprogram kkv-támogató eszköze révén a Bizottság „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesült projektekre – irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.” |
| --- | --- |

14.

A 25. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kutatási és fejlesztési projektekre – köztük a Horizont 2020 keretprogram kkv-támogató eszköze révén a Bizottság „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesült projektekre – irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.”

| 15. | A 31. cikk (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az oktatóknak és a képzés résztvevőinek a közvetlenül a képzési projekthez kapcsolódó működési költségei, például a közvetlenül a projekthez kapcsolódó útiköltség és szállásköltség, anyagok és fogyóeszközök, az eszközök és berendezések értékcsökkenése, kizárólag a képzési projekt céljaira való használatuk mértékéig;”. |
| --- | --- | --- |

15.

A 31. cikk (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az oktatóknak és a képzés résztvevőinek a közvetlenül a képzési projekthez kapcsolódó működési költségei, például a közvetlenül a projekthez kapcsolódó útiköltség és szállásköltség, anyagok és fogyóeszközök, az eszközök és berendezések értékcsökkenése, kizárólag a képzési projekt céljaira való használatuk mértékéig;”.

| 16. | Az 52. cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   Az elszámolható költségek (2) bekezdés szerinti megállapításának alternatívájaként a projekthez kapcsolódó támogatás maximális összege a (4) bekezdésben előírt versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján is meghatározható.” |
| --- | --- |

16.

Az 52. cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   Az elszámolható költségek (2) bekezdés szerinti megállapításának alternatívájaként a projekthez kapcsolódó támogatás maximális összege a (4) bekezdésben előírt versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján is meghatározható.”

| 17. | Az 53. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | múzeum, levéltár, könyvtár, művészeti és kulturális központ vagy kulturális tér, színház, filmszínház, operaház, koncertterem, egyéb élő előadásokat bemutató szervezet, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény és egyéb hasonló művészeti és kulturális infrastruktúra, szervezet és intézmény;”. |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Az 53. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

múzeum, levéltár, könyvtár, művészeti és kulturális központ vagy kulturális tér, színház, filmszínház, operaház, koncertterem, egyéb élő előadásokat bemutató szervezet, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény és egyéb hasonló művészeti és kulturális infrastruktúra, szervezet és intézmény;”.

| b) | A (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A 2 millió EUR-t nem meghaladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg – a (6) és az (7) bekezdésben említett módszer alkalmazásának alternatívájaként – az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.” |
| --- | --- |

b)

A (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A 2 millió EUR-t nem meghaladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg – a (6) és az (7) bekezdésben említett módszer alkalmazásának alternatívájaként – az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.”

| c) | A (9) bekezdés első mondata helyébe az alábbi szöveg lép:

  „A (2) bekezdés f) pontjában meghatározott tevékenységek esetében a maximális támogatási összeg nem haladhatja meg sem az elszámolható költségek és a projekt diszkontált bevételei közötti különbséget, sem az elszámolható költségek 70 %-át.” |
| --- | --- |

c)

A (9) bekezdés első mondata helyébe az alábbi szöveg lép:

„A (2) bekezdés f) pontjában meghatározott tevékenységek esetében a maximális támogatási összeg nem haladhatja meg sem az elszámolható költségek és a projekt diszkontált bevételei közötti különbséget, sem az elszámolható költségek 70 %-át.”

| 18. | Az 54. cikk (4) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A területhez kötött ráfordítási kötelezettségek hatálya alá tartozó maximális kiadás – a két eset egyikében sem – semmiképpen sem haladhatja meg a teljes gyártási költségvetés 80 %-át.
  A tagállamok a projektek támogathatóságának feltételeként meghatározhatják a területükön folytatandó filmkészítési tevékenység minimális szintjét, ez a szint azonban nem haladhatja meg a teljes produkciós költségvetés 50 %-át.” |
| --- | --- |

18.

Az 54. cikk (4) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A területhez kötött ráfordítási kötelezettségek hatálya alá tartozó maximális kiadás – a két eset egyikében sem – semmiképpen sem haladhatja meg a teljes gyártási költségvetés 80 %-át.

A tagállamok a projektek támogathatóságának feltételeként meghatározhatják a területükön folytatandó filmkészítési tevékenység minimális szintjét, ez a szint azonban nem haladhatja meg a teljes produkciós költségvetés 50 %-át.”

| 19. | Az 55. cikk (12) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(12)   A 2 millió EUR-t nem meghaladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg – a (10) és az (11) bekezdésben említett módszer alkalmazásának alternatívájaként – az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.” |
| --- | --- |

19.

Az 55. cikk (12) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(12)   A 2 millió EUR-t nem meghaladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg – a (10) és az (11) bekezdésben említett módszer alkalmazásának alternatívájaként – az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.”

| 20. | A rendelet az 56. cikk után a következő 14. és 15. szakasszal egészül ki:


  „14. SZAKASZ



  Regionális repülőterekre irányuló támogatás




  56a. cikk
  Regionális repülőterekre irányuló támogatás

  (1)   A repülőterekre irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (3)–(14) bekezdésében és az I. fejezetben rögzített feltételek.


  (2)   A repülőterekre irányuló működési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (3), (4), (10) és (15)–(18) cikkében és az I. fejezetben rögzített feltételek.


  (3)   A repülőtérnek valamennyi potenciális felhasználó előtt nyitva kell állnia. Fizikailag korlátozott kapacitás esetén az allokálásra releváns, objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kerül sor.


  (4)   Nem nyújtható támogatás meglévő repülőtér áttelepítéséhez, illetve új személyforgalmi repülőterek létesítéséhez, beleértve a meglévő repülőterek személyforgalmi repülőtérré történő átalakítását is.


  (5)   Az érintett beruházás nem haladhatja meg az észszerű forgalmi előrejelzések alapján a középtávon várt forgalom fogadásához szükséges mértéket.


  (6)   Nem nyújtható beruházási támogatás meglévő, az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének 16. pontja értelmében vett menetrend szerinti légi járatokat üzemeltető repülőtértől 100 kilométeren belül elhelyezkedő, illetve onnan gépjárművön, buszon, vonaton vagy nagysebességű vonaton 60 percen belül megközelíthető repülőtérnek.


  (7)   Az (5) és (6) bekezdés nem alkalmazandó azokra a repülőterekre, amelyeknek az átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg a 200 000 főt, amennyiben a beruházási támogatás következtében a repülőtér átlagos éves utasforgalma valószínűsíthetően nem emelkedik 200 000 fő fölé a támogatás odaítélését követő két pénzügyi évben. Az ilyen repülőtereknek nyújtott beruházási támogatásnak vagy a (11) bekezdésnek vagy a (13) és (14) bekezdéseknek kell megfelelnie.


  (8)   A (6) bekezdés nem alkalmazandó, ha a beruházási támogatást meglévő, az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének (16) bekezdése értelmében vett menetrend szerinti légi járatokat üzemeltető repülőterektől 100 kilométeren belül elhelyezkedő repülőtérnek nyújtják, feltéve, hogy az érintett többi meglévő repülőtér mindegyike és a támogatásban részesülő repülőtér közötti teljes utazási idő szükségképpen tengeri úton legalább 90 perc, vagy ahhoz légi közlekedést kell igénybe venni.


  (9)   Nem nyújtható beruházási támogatás olyan repülőtérnek, amelynek az átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a hárommillió főt. A beruházási támogatás a tényleges odaítélését követő két pénzügyi évben valószínűsíthetően nem okozhatja a repülőtér átlagos éves utasforgalmának hárommillió fő fölé emelkedését.


  (10)   Nem nyújtható támogatás azoknak a repülőtereknek, amelyeknek az átlagos éves teherforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a 200 000 tonnát. A támogatás az odaítélését követő két pénzügyi évben valószínűsíthetően nem okozhatja a repülőtér átlagos éves teherforgalmának 200 000 tonna fölé emelkedését.


  (11)   A beruházási támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.


  (12)   Az elszámolható költségek a repülőtéri infrastruktúrába eszközölt befektetésekhez kapcsolódó költségek, beleértve a tervezési költségeket is.


  (13)   A beruházási támogatás összege nem haladhatja meg:






  a) | az elszámolható költségek 50 %-át azon repülőterek esetében, amelyeknek átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben egymillió és hárommillió fő között alakult; |
| --- | --- | --- |

20.

A rendelet az 56. cikk után a következő 14. és 15. szakasszal egészül ki:

„14. SZAKASZ

Regionális repülőterekre irányuló támogatás

56a. cikk

Regionális repülőterekre irányuló támogatás

(1)   A repülőterekre irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (3)–(14) bekezdésében és az I. fejezetben rögzített feltételek.

(2)   A repülőterekre irányuló működési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (3), (4), (10) és (15)–(18) cikkében és az I. fejezetben rögzített feltételek.

(3)   A repülőtérnek valamennyi potenciális felhasználó előtt nyitva kell állnia. Fizikailag korlátozott kapacitás esetén az allokálásra releváns, objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kerül sor.

(4)   Nem nyújtható támogatás meglévő repülőtér áttelepítéséhez, illetve új személyforgalmi repülőterek létesítéséhez, beleértve a meglévő repülőterek személyforgalmi repülőtérré történő átalakítását is.

(5)   Az érintett beruházás nem haladhatja meg az észszerű forgalmi előrejelzések alapján a középtávon várt forgalom fogadásához szükséges mértéket.

(6)   Nem nyújtható beruházási támogatás meglévő, az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének 16. pontja értelmében vett menetrend szerinti légi járatokat üzemeltető repülőtértől 100 kilométeren belül elhelyezkedő, illetve onnan gépjárművön, buszon, vonaton vagy nagysebességű vonaton 60 percen belül megközelíthető repülőtérnek.

(7)   Az (5) és (6) bekezdés nem alkalmazandó azokra a repülőterekre, amelyeknek az átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg a 200 000 főt, amennyiben a beruházási támogatás következtében a repülőtér átlagos éves utasforgalma valószínűsíthetően nem emelkedik 200 000 fő fölé a támogatás odaítélését követő két pénzügyi évben. Az ilyen repülőtereknek nyújtott beruházási támogatásnak vagy a (11) bekezdésnek vagy a (13) és (14) bekezdéseknek kell megfelelnie.

(8)   A (6) bekezdés nem alkalmazandó, ha a beruházási támogatást meglévő, az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének (16) bekezdése értelmében vett menetrend szerinti légi járatokat üzemeltető repülőterektől 100 kilométeren belül elhelyezkedő repülőtérnek nyújtják, feltéve, hogy az érintett többi meglévő repülőtér mindegyike és a támogatásban részesülő repülőtér közötti teljes utazási idő szükségképpen tengeri úton legalább 90 perc, vagy ahhoz légi közlekedést kell igénybe venni.

(9)   Nem nyújtható beruházási támogatás olyan repülőtérnek, amelynek az átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a hárommillió főt. A beruházási támogatás a tényleges odaítélését követő két pénzügyi évben valószínűsíthetően nem okozhatja a repülőtér átlagos éves utasforgalmának hárommillió fő fölé emelkedését.

(10)   Nem nyújtható támogatás azoknak a repülőtereknek, amelyeknek az átlagos éves teherforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a 200 000 tonnát. A támogatás az odaítélését követő két pénzügyi évben valószínűsíthetően nem okozhatja a repülőtér átlagos éves teherforgalmának 200 000 tonna fölé emelkedését.

(11)   A beruházási támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.

(12)   Az elszámolható költségek a repülőtéri infrastruktúrába eszközölt befektetésekhez kapcsolódó költségek, beleértve a tervezési költségeket is.

(13)   A beruházási támogatás összege nem haladhatja meg:

a)

az elszámolható költségek 50 %-át azon repülőterek esetében, amelyeknek átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben egymillió és hárommillió fő között alakult;

| b) | az elszámolható költségek 75 %-át azon repülőterek esetében, amelyeknek az átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg az egymillió főt. |
| --- | --- |

b)

az elszámolható költségek 75 %-át azon repülőterek esetében, amelyeknek az átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg az egymillió főt.

(14)   Távoli területeken elhelyezkedő repülőterek esetében a (13) bekezdésben meghatározott maximális támogatási intenzitás 20 százalékponttal növelhető.

(15)   Nem nyújtható működési támogatás olyan repülőtérnek, amelynek átlagos éves utasforgalma a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a 200 000 főt.

(16)   A működési támogatás összege nem haladhatja meg az adott időszak során keletkezett működési veszteséget és észszerű nyereséget fedező összeget. A támogatás kifizetése történhet vagy előzetesen rögzített időszakos részletfizetés formájában, amely esetében a részletek összege a támogatásnyújtás időtartama alatt nem növelhető, vagy pedig a bekövetkezett működési veszteség alapján utólagosan megállapított összegek folyósítása útján.

(17)   Nem nyújtható működési támogatás olyan naptári évre vonatkozóan, amely során a repülőtér átlagos éves utasforgalma meghaladja a 200 000 főt.

(18)   A működési támogatás nyújtását nem lehet olyan feltételhez kötni, hogy a kedvezményezettnek megállapodást kell kötnie bizonyos légitársaságokkal a repülőtéri díjakról, a marketing jellegű kifizetésekről vagy a légitársaságok adott repülőtéren végzett tevékenységének egyéb pénzügyi vonatkozásairól.

15. SZAKASZ

Kikötőkre irányuló támogatás

56b. cikk

Tengeri kikötőkre irányuló támogatás

(1)   A tengeri kikötőkre irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.

(2)   Az elszámolható költségek a következőkhöz kapcsolódó költségek, beleértve a tervezési költségeket is:

| a) | kikötői infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházás; |
| --- | --- |

a)

kikötői infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházás;

| b) | hozzáférési infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházás; |
| --- | --- |

b)

hozzáférési infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházás;

| c) | kotrás. |
| --- | --- |

c)

kotrás.

(3)   Nem elszámolható költségek a szállítással össze nem függő tevékenységekhez, többek között a kikötő területén működő ipari gyártólétesítményekhez, irodahelyiségekhez és üzletekhez, valamint a kikötői felépítményekhez kapcsolódó költségek.

(4)   A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás vagy kotrás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.

(5)   A (2) bekezdés a) pontjában említett beruházások esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg beruházásonként:

| a) | az elszámolható költségek 100 %-át, ha a projekt teljes elszámolható költsége nem haladja meg a 20 millió EUR-t; |
| --- | --- |

a)

az elszámolható költségek 100 %-át, ha a projekt teljes elszámolható költsége nem haladja meg a 20 millió EUR-t;

| b) | az elszámolható költségek 80 %-át, ha a projekt teljes elszámolható költsége meghaladja a 20 millió EUR-t, de nem haladja meg az 50 millió EUR-t; |
| --- | --- |

b)

az elszámolható költségek 80 %-át, ha a projekt teljes elszámolható költsége meghaladja a 20 millió EUR-t, de nem haladja meg az 50 millió EUR-t;

| c) | az elszámolható költségek 60 %-át, ha a projekt teljes elszámolható költsége meghaladja az 50 millió EUR-t, de nem haladja meg a 4. cikk (1) bekezdésének ee) pontjában megállapított összeget. |
| --- | --- |

c)

az elszámolható költségek 60 %-át, ha a projekt teljes elszámolható költsége meghaladja az 50 millió EUR-t, de nem haladja meg a 4. cikk (1) bekezdésének ee) pontjában megállapított összeget.

A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott elszámolható költségek 100 %-át, a 4. cikk (1) bekezdésének ee) pontjában megállapított összegig.

(6)   Az (5) bekezdés első albekezdésének b) és c) pontjában meghatározott támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 10 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.

(7)   A támogatott kikötői infrastruktúra megépítésének, korszerűsítésének, működtetésének vagy bérbeadásának koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli módon kell végezni.

(8)   A támogatott kikötői infrastruktúrához való hozzáférést az érdekelt felhasználók számára egyenlő és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani.

(9)   Az 5 millió EUR-t meg nem haladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg – a (4), (5) és a (6) bekezdésben említett módszer alkalmazásának alternatívájaként – az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.

56c. cikk

Belvízi kikötőkre irányuló támogatás

(1)   A belvízi kikötőkre irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.

(2)   Az elszámolható költségek a következőkhöz kapcsolódó költségek, beleértve a tervezési költségeket is:

| a) | kikötői infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházások; |
| --- | --- |

a)

kikötői infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházások;

| b) | hozzáférési infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházások; |
| --- | --- |

b)

hozzáférési infrastruktúrák létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére irányuló beruházások;

| c) | kotrás. |
| --- | --- |

c)

kotrás.

(3)   Nem elszámolható költségek a szállítással össze nem függő tevékenységekhez, többek között a kikötő területén működő ipari gyártólétesítményekhez, irodahelyiségekhez és üzletekhez, valamint a kikötői felépítményekhez kapcsolódó költségek.

(4)   A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás vagy kotrás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.

(5)   A maximális támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át, a 4. cikk (1) bekezdésének ff) pontjában megállapított összegig.

(6)   A támogatott kikötői infrastruktúra megépítésének, korszerűsítésének, működtetésének vagy bérbeadásának koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli módon kell végezni.

(7)   A támogatott kikötői infrastruktúrához való hozzáférést az érdekelt felhasználók számára egyenlő és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani.

(8)   A 2 millió EUR-t nem meghaladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg – a (4) és az (5) bekezdésben említett módszer alkalmazásának alternatívájaként – az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.”

| 21. | Az 58. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   E rendelet a vonatkozó rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően odaítélt egyedi támogatásokra is alkalmazandó, amennyiben a támogatás – a 9. cikk kivételével – megfelel az e rendeletben előírt összes feltételnek.” |
| --- | --- | --- |

21.

Az 58. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet a vonatkozó rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően odaítélt egyedi támogatásokra is alkalmazandó, amennyiben a támogatás – a 9. cikk kivételével – megfelel az e rendeletben előírt összes feltételnek.”

| b) | A szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   A 2014. július 1-je és 2017. július 9. között e rendeletnek a támogatásnyújtás időpontjában alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban odaítélt bármely egyedi támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. A 2014. július 1-je előtt e rendeletnek akár 2017. július 10. előtt, akár azt követően alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban – kivéve annak 9. cikkét – odaítélt bármely egyedi támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és mentesül a Szerződés 108.cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   A 2014. július 1-je és 2017. július 9. között e rendeletnek a támogatásnyújtás időpontjában alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban odaítélt bármely egyedi támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. A 2014. július 1-je előtt e rendeletnek akár 2017. július 10. előtt, akár azt követően alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban – kivéve annak 9. cikkét – odaítélt bármely egyedi támogatás összeegyeztethető a belső piaccal és mentesül a Szerződés 108.cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.”

| c) | A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   E rendelet módosítása esetén a támogatási program hatálybalépésének időpontjában alkalmazandó rendelettel mentesített valamennyi támogatási program további hat hónapos átállási időszakra mentességben részesül.” |
| --- | --- |

c)

A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   E rendelet módosítása esetén a támogatási program hatálybalépésének időpontjában alkalmazandó rendelettel mentesített valamennyi támogatási program további hat hónapos átállási időszakra mentességben részesül.”

| 22. | A II. melléklet II. részének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

22.

A II. melléklet II. részének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

| 23. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A (2) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).” |
| --- | --- | --- | --- |

23.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A (2) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

2

„(2)

2

Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).”

| b) | A (3) lábjegyzet első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „A bruttó támogatási egyenérték vagy az e rendelet 16., 21., 22. vagy a 39. cikke szerinti intézkedések tekintetében a beruházás összege.” |
| --- | --- |

b)

A (3) lábjegyzet első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A bruttó támogatási egyenérték vagy az e rendelet 16., 21., 22. vagy a 39. cikke szerinti intézkedések tekintetében a beruházás összege.”

2. cikk

A 702/2014/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Az elszámolható költségek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*9) említett egyszerűsített költségelszámolási lehetőségekkel is kiszámíthatók, feltéve, ha a műveletet legalább részben az EMVA-ból finanszírozzák, és ha a költségkategória a vonatkozó mentességi rendelkezés értelmében elszámolható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 14-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 248., 2015.9.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

2

(3)  
  HL C 99., 2014.4.4., 3. o.

3

(4)  Lásd különösen a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 3.5. szakaszát.

4

(5)  COM(2011) 144.

5

(6)  COM(2013) 295.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság 702/2014/EU rendelete (2014. június 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

9

---

MELLÉKLET

„II. RÉSZ

A 11. cikknek megfelelően a bizottsági számítógépes alkalmazásban megjelenítendő adatok

Kérjük, adja meg, hogy a csoportmentességi rendelet melyik rendelkezése alapján valósul meg a támogatási intézkedés.

| Elsődleges célkitűzés – általános célkitűzések (felsorolás) | Célkitűzések (felsorolás) | Maximális támogatási intenzitás %-ban vagy Maximális támogatási összeg nemzeti pénznemben (teljes összeg) | Kkv-bónuszok %-ban |
| --- | --- | --- | --- |
| Regionális támogatás – beruházási támogatás (1) (14. cikk) | ☐ | Program |

Elsődleges célkitűzés – általános célkitűzések (felsorolás)

Célkitűzések (felsorolás)

Maximális támogatási intenzitás %-ban vagy Maximális támogatási összeg nemzeti pénznemben (teljes összeg)

Kkv-bónuszok %-ban

Regionális támogatás – beruházási támogatás (1) (14. cikk)

☐

Program

... %

... %

| ☐ | Ad hoc támogatás |
| --- | --- |

☐

Ad hoc támogatás

... %

... %

Regionális támogatás – működési támogatás (15. cikk)

| ☐ | Áruszállítási költségek a támogatásra jogosult területeken (15. cikk (2) bekezdés a) pont) |
| --- | --- |

☐

Áruszállítási költségek a támogatásra jogosult területeken (15. cikk (2) bekezdés a) pont)

... %

... %

| ☐ | Kiegészítő költségek a legkülső régiókban (15. cikk (2) bekezdés b) pont) |
| --- | --- |

☐

Kiegészítő költségek a legkülső régiókban (15. cikk (2) bekezdés b) pont)

... %

... %

| ☐ | Regionális városfejlesztési támogatás (16. cikk) |
| --- | --- |

☐

Regionális városfejlesztési támogatás (16. cikk)

.... nemzeti pénznem

... %

Kkv-knak nyújtott támogatás (17–18–19–20. cikk)

| ☐ | Kkv-knak nyújtott beruházási támogatás (17. cikk) |
| --- | --- |

☐

Kkv-knak nyújtott beruházási támogatás (17. cikk)

... %

... %

| ☐ | A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (18. cikk) |
| --- | --- |

☐

A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (18. cikk)

... %

... %

| ☐ | A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás (19. cikk) |
| --- | --- |

☐

A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás (19. cikk)

... %

... %

| ☐ | Az európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési költségekhez nyújtott támogatás (20. cikk) |
| --- | --- |

☐

Az európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési költségekhez nyújtott támogatás (20. cikk)

... %

... %

Kkv-knak nyújtott támogatás – A kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás (21–22. cikk)

| ☐ | Kockázatfinanszírozási támogatás (21. cikk) |
| --- | --- |

☐

Kockázatfinanszírozási támogatás (21. cikk)

... nemzeti pénznem

... %

| ☐ | Induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás (22. cikk) |
| --- | --- |

☐

Induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás (22. cikk)

... nemzeti pénznem

... %

| ☐ | Kkv-knak nyújtott támogatás – Kkv-kra szakosodott alternatív kereskedési platformoknak nyújtott támogatás (23. cikk) |
| --- | --- |

☐

Kkv-knak nyújtott támogatás – Kkv-kra szakosodott alternatív kereskedési platformoknak nyújtott támogatás (23. cikk)

... %; amennyiben a támogatási intézkedés induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás formáját ölti: ... nemzeti pénznem

... %

| ☐ | Kkv-knak nyújtott támogatás – Felkutatási költségekhez nyújtott támogatás (24. cikk) |
| --- | --- |

☐

Kkv-knak nyújtott támogatás – Felkutatási költségekhez nyújtott támogatás (24. cikk)

... %

... %

Kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás (25–30. cikk)

Kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás (25. cikk)

| ☐ | Alapkutatás (25. cikk (2) bekezdés a) pont) |
| --- | --- |

☐

Alapkutatás (25. cikk (2) bekezdés a) pont)

... %

... %

| ☐ | Alkalmazott kutatás (25. cikk (2) bekezdés b) pont) |
| --- | --- |

☐

Alkalmazott kutatás (25. cikk (2) bekezdés b) pont)

... %

... %

| ☐ | Kísérleti fejlesztés (25. cikk (2) bekezdés c) pont) |
| --- | --- |

☐

Kísérleti fejlesztés (25. cikk (2) bekezdés c) pont)

... %

... %

| ☐ | Megvalósíthatósági tanulmány (25. cikk (2) bekezdés d) pont) |
| --- | --- |

☐

Megvalósíthatósági tanulmány (25. cikk (2) bekezdés d) pont)

... %

... %

| ☐ | Kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (26. cikk) |
| --- | --- |

☐

Kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (26. cikk)

... %

... %

| ☐ | Innovációs klaszterre nyújtott támogatás (27. cikk) |
| --- | --- |

☐

Innovációs klaszterre nyújtott támogatás (27. cikk)

... %

... %

| ☐ | Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás (28. cikk) |
| --- | --- |

☐

Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás (28. cikk)

... %

... %

| ☐ | Eljárási és szervezési innováció támogatása (29. cikk) |
| --- | --- |

☐

Eljárási és szervezési innováció támogatása (29. cikk)

... %

... %

| ☐ | A halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési támogatás (30. cikk) |
| --- | --- |

☐

A halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési támogatás (30. cikk)

... %

... %

| ☐ | Képzési támogatás (31. cikk) |
| --- | --- |

☐

Képzési támogatás (31. cikk)

... %

... %

Hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatás (32–35. cikk)

| ☐ | A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás (32. cikk) |
| --- | --- |

☐

A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás (32. cikk)

... %

... %

| ☐ | A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás (33. cikk) |
| --- | --- |

☐

A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás (33. cikk)

... %

... %

| ☐ | A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás (34. cikk) |
| --- | --- |

☐

A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás (34. cikk)

... %

... %

| ☐ | Hátrányos helyzetű munkavállalók segítésének költségeit ellentételező támogatás (35. cikk) |
| --- | --- |

☐

Hátrányos helyzetű munkavállalók segítésének költségeit ellentételező támogatás (35. cikk)

... %

... %

Környezetvédelmi támogatás (36–49. cikk)

| ☐ | A vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás (36. cikk) |
| --- | --- |

☐

A vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás (36. cikk)

... %

... %

| ☐ | A jövőbeni uniós szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (37. cikk) |
| --- | --- |

☐

A jövőbeni uniós szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (37. cikk)

... %

... %

| ☐ | Energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás (38. cikk) |
| --- | --- |

☐

Energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás (38. cikk)

... %

... %

| ☐ | Épület-energiahatékonysági projektekre irányuló beruházási támogatás (39. cikk) |
| --- | --- |

☐

Épület-energiahatékonysági projektekre irányuló beruházási támogatás (39. cikk)

... nemzeti pénznem

... %

| ☐ | Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésre irányuló beruházási támogatás (40. cikk) |
| --- | --- |

☐

Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésre irányuló beruházási támogatás (40. cikk)

... %

... %

| ☐ | Megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás (41. cikk) |
| --- | --- |

☐

Megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás (41. cikk)

... %

... %

| ☐ | Megújuló energiaforrásból származó villamos energia termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás (42. cikk) |
| --- | --- |

☐

Megújuló energiaforrásból származó villamos energia termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás (42. cikk)

... %

... %

| ☐ | Kisméretű létesítmények megújulóenergia-termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás (43. cikk) |
| --- | --- |

☐

Kisméretű létesítmények megújulóenergia-termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás (43. cikk)

... %

... %

| ☐ | A 2003/96/EK irányelv szerinti környezetvédelmi adókedvezmény formájában nyújtott támogatás (44. cikk) |
| --- | --- |

☐

A 2003/96/EK irányelv szerinti környezetvédelmi adókedvezmény formájában nyújtott támogatás (44. cikk)

... %

... %

| ☐ | Szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás (45. cikk) |
| --- | --- |

☐

Szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás (45. cikk)

... %

... %

| ☐ | Energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás (46. cikk) |
| --- | --- |

☐

Energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás (46. cikk)

... %

... %

| ☐ | Hulladék-újrafeldolgozásra és -újrahasználatra irányuló beruházási támogatás (47. cikk) |
| --- | --- |

☐

Hulladék-újrafeldolgozásra és -újrahasználatra irányuló beruházási támogatás (47. cikk)

... %

... %

| ☐ | Energetikai infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás (48. cikk) |
| --- | --- |

☐

Energetikai infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás (48. cikk)

... %

... %

| ☐ | Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás (49. cikk) |
| --- | --- |

☐

Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás (49. cikk)

... %

... %

| ☐ | A természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok (50. cikk) |
| --- | --- |

☐

A természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok (50. cikk)

Maximális támogatási intenzitás

... %

... %

A természeti katasztrófa típusa

| ☐ | földrengés |
| --- | --- |

☐

földrengés

| ☐ | lavina |
| --- | --- |

☐

lavina

| ☐ | földcsuszamlás |
| --- | --- |

☐

földcsuszamlás

| ☐ | árvíz |
| --- | --- |

☐

árvíz

| ☐ | tornádó |
| --- | --- |

☐

tornádó

| ☐ | hurrikán |
| --- | --- |

☐

hurrikán

| ☐ | vulkánkitörés |
| --- | --- |

☐

vulkánkitörés

| ☐ | erdőtűz |
| --- | --- |

☐

erdőtűz

A természeti katasztrófa bekövetkezésének dátuma

éééé. hh. nn. – éééé. hh. nn.

| ☐ | Távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás (51. cikk) |
| --- | --- |

☐

Távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás (51. cikk)

... %

... %

| ☐ | Széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás (52. cikk) |
| --- | --- |

☐

Széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás (52. cikk)

... nemzeti pénznem

... %

| ☐ | A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (53. cikk) |
| --- | --- |

☐

A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (53. cikk)

... %

... %

| ☐ | Audiovizuális alkotásokra vonatkozó támogatási programok (54. cikk) |
| --- | --- |

☐

Audiovizuális alkotásokra vonatkozó támogatási programok (54. cikk)

... %

... %

| ☐ | Sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás (55. cikk) |
| --- | --- |

☐

Sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás (55. cikk)

... %

... %

| ☐ | Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás (56. cikk) |
| --- | --- |

☐

Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás (56. cikk)

... %

... %

| ☐ | Regionális repülőterekre irányuló támogatás (56a. cikk) |
| --- | --- |

☐

Regionális repülőterekre irányuló támogatás (56a. cikk)

... %

... %

| ☐ | Tengeri kikötőkre irányuló támogatás (56b. cikk) |
| --- | --- |

☐

Tengeri kikötőkre irányuló támogatás (56b. cikk)

... %

... %

| ☐ | Belvízi kikötőkre irányuló támogatás (56c. cikk) |
| --- | --- |

☐

Belvízi kikötőkre irányuló támogatás (56c. cikk)

... %

... %

---

(1)  A támogatási program(ok) keretében odaítélt támogatást kiegészítő ad hoc regionális támogatás esetében adja meg mind a program, mind az ad hoc támogatás támogatási intenzitását.”

1

ad hoc

ad hoc

---

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1085 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. június 19.)

a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló 891/2009/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 187. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (2) (a továbbiakban: a megállapodás) 2016. november 25-én írták alá. A megállapodás Európai Unió nevében történő aláírását az (EU) 2016/1995 tanácsi határozat (3), a megkötését az (EU) 2017/730 tanácsi határozat (4) hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (2) (a továbbiakban: a megállapodás) 2016. november 25-én írták alá. A megállapodás Európai Unió nevében történő aláírását az (EU) 2016/1995 tanácsi határozat (3), a megkötését az (EU) 2017/730 tanácsi határozat (4) hagyta jóvá.

| (2) | A megállapodás értelmében az Európai Unió 78 000 tonnával növeli Brazília „Finomításra szánt nádcukor” termékre vonatkozó jelenlegi uniós vámkontingensét (vámtarifaszám: 1701 13 10 és 1701 14 10) a jelenlegi, 98 EUR/tonna (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel fenntartása mellett, és 36 000 tonnával növeli a „Finomításra szánt nádcukor” termékre vonatkozó (vámtarifaszám: 1701 13 10 és 1701 14 10) „erga omnes” uniós vámkontingenst, szintén a jelenlegi, 98 EUR/tonna (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel fenntartása mellett. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás értelmében az Európai Unió 78 000 tonnával növeli Brazília „Finomításra szánt nádcukor” termékre vonatkozó jelenlegi uniós vámkontingensét (vámtarifaszám: 1701 13 10 és 1701 14 10) a jelenlegi, 98 EUR/tonna (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel fenntartása mellett, és 36 000 tonnával növeli a „Finomításra szánt nádcukor” termékre vonatkozó (vámtarifaszám: 1701 13 10 és 1701 14 10) „erga omnes” uniós vámkontingenst, szintén a jelenlegi, 98 EUR/tonna (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel fenntartása mellett.

| (3) | Az uniós vámkontingensen belül a Brazíliának megítélt 78 000 tonnányi vámkontingens kapcsán az Európai Unió autonóm módon alkalmazza az említett volumen rendelkezésre állásának első hat évében a legfeljebb 11 EUR/tonna vámtételt, majd a hetedik évben a legfeljebb 54 EUR/tonna vámtételt. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós vámkontingensen belül a Brazíliának megítélt 78 000 tonnányi vámkontingens kapcsán az Európai Unió autonóm módon alkalmazza az említett volumen rendelkezésre állásának első hat évében a legfeljebb 11 EUR/tonna vámtételt, majd a hetedik évben a legfeljebb 54 EUR/tonna vámtételt.

| (4) | A Bizottság 891/2009/EK rendelete (5) a cukorágazatra vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről rendelkezik, így vonatkozik a Brazíliának megítélt és az „erga omnes” kontingensekre is. A megállapodásban a cukor tekintetében meghatározott vámkontingensek végrehajtása érdekében a rendeletet ezért módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 891/2009/EK rendelete (5) a cukorágazatra vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről rendelkezik, így vonatkozik a Brazíliának megítélt és az „erga omnes” kontingensekre is. A megállapodásban a cukor tekintetében meghatározott vámkontingensek végrehajtása érdekében a rendeletet ezért módosítani szükséges.

| (5) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a javasolt módosítások a megállapodás hatálybalépésének napjától legyenek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a javasolt módosítások a megállapodás hatálybalépésének napjától legyenek alkalmazandók.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 891/2009/EK rendelet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a megállapodás hatálybalépésétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról (HL L 108., 2017.4.26., 3. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2016/1995 határozata (2016. november 11.) az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 308., 2016.11.16., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2017/730 határozata (2017. április 25.) az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről (HL L 108., 2017.4.26., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 891/2009/EK rendelete (2009. szeptember 25.) a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 254., 2009.9.26., 82. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 891/2009/EK rendelet I. mellékletében az „I. rész: CXL engedményes cukor” szövegének helyébe az alábbi szöveg lép:

„I. rész: CXL engedményes cukor

| Harmadik ország | Tételszám | KN-kód | Mennyiség (tonna) | A kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó vámtarifa (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztrália | 09.4317 | 1701 13 10 és 1701 14 10 | 9 925 | 98 |
| Kuba | 09.4319 | 1701 13 10 és 1701 14 10 | 68 969 | 98 |
| Bármely harmadik ország | 09.4320 | 1701 13 10 és 1701 14 10 | 289 977  (1) | 98 |
| India | 09.4321 | 1701 | 10 000 | 0 |

Harmadik ország

Tételszám

KN-kód

Mennyiség (tonna)

A kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó vámtarifa (EUR/tonna)

Ausztrália

09.4317

1701 13 10 és 1701 14 10

9 925

98

Kuba

09.4319

1701 13 10 és 1701 14 10

68 969

98

Bármely harmadik ország

09.4320

1701 13 10 és 1701 14 10

289 977  (1)

98

India

09.4321

1701

10 000

0

| Harmadik ország | Tételszám | KN-kód | Gazdasági évek | Mennyiség (tonna) | A kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó vámtarifa (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | 09.4318 | 1701 13 10 és 1701 14 10 | 2016/2017-től 2023/2024-ig | 334 054 | 98 |
| 09.4318 | 1701 13 10 és 1701 14 10 | 2024/2025-től
  kezdve | 412 054 | 98 |
| 09.4329 | 1701 13 10 és 1701 14 10 | 2016/2017 | 19 500 | 11 |
| 2017/2018 | 78 000 | 11 |
| 2018/2019 | 78 000 | 11 |
| 2019/2020 | 78 000 | 11 |
| 2020/2021 | 78 000 | 11 |
| 2021/2022 | 78 000 | 11 |
| 2022/2023 | 58 500 | 11 |
| 09.4330 | 1701 13 10 és 1701 14 10 | 2022/2023 | 19 500 | 54 |
| 2023/2024 | 58 500 | 54” |

Harmadik ország

Tételszám

KN-kód

Gazdasági évek

Mennyiség (tonna)

A kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó vámtarifa (EUR/tonna)

Brazília

09.4318

1701 13 10 és 1701 14 10

2016/2017-től 2023/2024-ig

334 054

98

09.4318

1701 13 10 és 1701 14 10

2024/2025-től

kezdve

412 054

98

09.4329

1701 13 10 és 1701 14 10

2016/2017

19 500

11

2017/2018

78 000

11

2018/2019

78 000

11

2019/2020

78 000

11

2020/2021

78 000

11

2021/2022

78 000

11

2022/2023

58 500

11

09.4330

1701 13 10 és 1701 14 10

2022/2023

19 500

54

2023/2024

58 500

54”

---

(1)  A 2016/2017-es gazdasági évben a mennyiség 262 977 tonna.

1

---

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1086 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. június 19.)

a 634/2007/EK rendeletnek a Saccharomyces cerevisiae NCYC R397-ből előállított szeleno-metionin jellemzése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 427/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított 634/2007/EK bizottsági rendelet (3) takarmány-adalékanyagként engedélyezi a Saccharomyces cerevisiae NCYC R397-ből előállított szeleno-metionint. |
| --- | --- |

(1)

A 427/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított 634/2007/EK bizottsági rendelet (3) takarmány-adalékanyagként engedélyezi a Saccharomyces cerevisiae NCYC R397-ből előállított szeleno-metionint.

| (2) | A Bizottsághoz az engedélyezési feltételeknek a takarmány-adalékanyag jellemzése tekintetében történő módosítására irányuló kérelem érkezett be. A kérelemhez csatolták a kérelmet alátámasztó adatokat. A Bizottság a kérelmet továbbította az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság). A kérelmező eredetileg azt kérte, hogy az adalékanyag jellemzése egészüljön ki a szelenocisztein-tartalommal, azonban ezt később visszavonta, így a kérelem már csupán az adalékanyag jelenlegi engedélyében szereplő maximális szeléntartalom növelésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az engedélyezési feltételeknek a takarmány-adalékanyag jellemzése tekintetében történő módosítására irányuló kérelem érkezett be. A kérelemhez csatolták a kérelmet alátámasztó adatokat. A Bizottság a kérelmet továbbította az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság). A kérelmező eredetileg azt kérte, hogy az adalékanyag jellemzése egészüljön ki a szelenocisztein-tartalommal, azonban ezt később visszavonta, így a kérelem már csupán az adalékanyag jelenlegi engedélyében szereplő maximális szeléntartalom növelésére vonatkozik.

| (3) | 2016. október 20-i véleményében (4) a Hatóság – felhívva a figyelmet a terméknek a felhasználók biztonságát érintő kockázataira – arra a következtetésre jutott, hogy a kért módosítás nem befolyásolná a termék biztonságosságát és hatásosságát. Az engedélyezésről szóló hatályos jogszabály e kockázatot megfelelően kezeli. |
| --- | --- |

(3)

2016. október 20-i véleményében (4) a Hatóság – felhívva a figyelmet a terméknek a felhasználók biztonságát érintő kockázataira – arra a következtetésre jutott, hogy a kért módosítás nem befolyásolná a termék biztonságosságát és hatásosságát. Az engedélyezésről szóló hatályos jogszabály e kockázatot megfelelően kezeli.

| (4) | A módosított készítmény értékelése azt mutatja, hogy az megfelel az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételeknek. |
| --- | --- |

(4)

A módosított készítmény értékelése azt mutatja, hogy az megfelel az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételeknek.

| (5) | A 634/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 634/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 634/2007/EK rendelet módosítása

A 634/2007/EK rendelet mellékletének negyedik oszlopában „Az adalékanyag jellemzése” rész és az „Analitikai módszer” rész közötti szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Szerves szelén, főleg szeleno-metionin (63 %), 2 000–3 500 mg Se/kg tartalom (97–99 % szerves szelén)”.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 427/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 8.) a Saccharomyces cerevisiae NCYC R646 által termelt szeleno-metionin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről, valamint az 1750/2006/EK, 634/2007/EK és 900/2009/EK rendeletnek a szelénnel dúsított élesztővel történő kiegészítés maximális tartalma tekintetében történő módosításáról (HL L 127., 2013.5.9., 20. o.).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  A Bizottság 634/2007/EK rendelete (2007. június 7.) a Saccharomyces cerevisiae NCYC R397-ből előállított szeleno-metionin takarmány-adalékanyagként való engedélyezéséről (HL L 146., 2007.6.8., 14. o.).

3

Saccharomyces cerevisiae

(4)  
  EFSA Journal 2016; 14(11):4624.

4

EFSA Journal

---

HATÁROZATOK

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/24

---

A TANÁCS (KKBP) 2017/1087 HATÁROZATA

(2017. június 19.)

a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/386/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. június 23-án elfogadta a 2014/386/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. június 23-án elfogadta a 2014/386/KKBP határozatot (1).

| (2) | A Tanács nem ismeri el és továbbra is elítéli a Krím és Szevasztopol Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását, és változatlanul elkötelezett el nem ismerési politikájának mindenre kiterjedő végrehajtása mellett. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács nem ismeri el és továbbra is elítéli a Krím és Szevasztopol Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását, és változatlanul elkötelezett el nem ismerési politikájának mindenre kiterjedő végrehajtása mellett.

| (3) | A 2014/386/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2018. június 23-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/386/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2018. június 23-ig meg kell hosszabbítani.

| (4) | A 2014/386/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2014/386/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/386/KKBP határozat 5. cikke második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2018. június 23-ig kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2014/386/KKBP határozata (2014. június 23-i) a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatti korlátozó intézkedésekről (HL L 183., 2014.6.24., 70. o.).

1

---

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1088 HATÁROZATA

(2017. március 24.)

a tejről és zsírról szóló törvény keretében finanszírozott egyes kutatási alintézkedésekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról

(az értesítés a C(2017) 1863. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután a fenti rendelkezéseknek (1) megfelelően felkérte az érdekelteket észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2011. november 28-án és 2012. február 27-én kelt levelében a Bizottság a Németország által az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2) 26. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 2010. évi beszámolóval kapcsolatosan további tájékoztatást kért Németországtól. Németország a Bizottság kérdéseire 2012. január 16-án és 2012. április 27-én kelt levelében válaszolt. Németország válaszaiból kiderült, hogy Németország a tej, a tejtermékek és a zsír forgalmazásáról szóló 1952. évi törvény (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, a továbbiakban: a tejről és zsírról szóló törvény) alapján pénzügyi támogatást nyújtott a tejágazatnak. |
| --- | --- |

(1)

2011. november 28-án és 2012. február 27-én kelt levelében a Bizottság a Németország által az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2) 26. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 2010. évi beszámolóval kapcsolatosan további tájékoztatást kért Németországtól. Németország a Bizottság kérdéseire 2012. január 16-án és 2012. április 27-én kelt levelében válaszolt. Németország válaszaiból kiderült, hogy Németország a tej, a tejtermékek és a zsír forgalmazásáról szóló 1952. évi törvény (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, a továbbiakban: a tejről és zsírról szóló törvény) alapján pénzügyi támogatást nyújtott a tejágazatnak.

2

| (2) | 2012. október 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Németországot, hogy a szóban forgó intézkedéseket be nem jelentett támogatásként az SA.35484 (2012/NN) nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba vette. Németország 2012. november 16-án, 2013. február 7-én, 8-án, 11-én, 13-án, 14-én, 15-én és 19-én, március 21-én, április 8-án, május 28-án, június 10-én és 25-én, valamint július 2-án kelt levelében további információkat nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

2012. október 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Németországot, hogy a szóban forgó intézkedéseket be nem jelentett támogatásként az SA.35484 (2012/NN) nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba vette. Németország 2012. november 16-án, 2013. február 7-én, 8-án, 11-én, 13-án, 14-én, 15-én és 19-én, március 21-én, április 8-án, május 28-án, június 10-én és 25-én, valamint július 2-án kelt levelében további információkat nyújtott be a Bizottsághoz.

| (3) | 2013. július 17-én kelt levelében (3) a Bizottság tájékoztatta Németországot, hogy a tejről és zsírról szóló törvény szerinti egyes intézkedésekkel kapcsolatban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság ugyanebben a levelében megállapította, hogy a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszakra vagy a 2007. január 1-je utáni időszakra, illetve mindkét időszakra vonatkozó bizonyos további intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal, vagy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak, illetve hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó előírások hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

2013. július 17-én kelt levelében (3) a Bizottság tájékoztatta Németországot, hogy a tejről és zsírról szóló törvény szerinti egyes intézkedésekkel kapcsolatban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság ugyanebben a levelében megállapította, hogy a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszakra vagy a 2007. január 1-je utáni időszakra, illetve mindkét időszakra vonatkozó bizonyos további intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal, vagy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak, illetve hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó előírások hatálya alá.

3

| (4) | Az e határozat tárgyát képező alintézkedések, azaz az eljárás megindításáról szóló határozatban BY2, BY11, BY12 és BY13 alintézkedésként említett kutatási alintézkedések (a továbbiakban: alintézkedések) tekintetében a Bizottság közölte, hogy úgy tűnik, hogy ezek az alintézkedések az állami támogatás valamennyi jellemzőjével rendelkeznek, és az elszámolható költségek megfelelnek az alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján engedélyezett elszámolható költségeknek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (203) és (209) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(4)

Az e határozat tárgyát képező alintézkedések, azaz az eljárás megindításáról szóló határozatban BY2, BY11, BY12 és BY13 alintézkedésként említett kutatási alintézkedések (a továbbiakban: alintézkedések) tekintetében a Bizottság közölte, hogy úgy tűnik, hogy ezek az alintézkedések az állami támogatás valamennyi jellemzőjével rendelkeznek, és az elszámolható költségek megfelelnek az alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján engedélyezett elszámolható költségeknek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (203) és (209) preambulumbekezdését).

| (5) | A Bizottság ugyanakkor nem kapott elegendő információt Németországtól a támogatási intenzitásról, különösen arról, hogy a támogatási intenzitás megfelelt-e az alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján megengedett mértékeknek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (204), (205), (210) és (211) preambulumbekezdését), és következésképpen kétségbe vonta az alintézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőséget (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (206) és (212) preambulumbekezdését). Ezért a Bizottság felszólította Németországot, hogy nyújtsa be észrevételeit és adja meg mindazon információkat, amelyek a 2001. november 28-tól kezdődő időszakra vonatkozóan segíthetnek a támogatás értékelésében (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (276) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság ugyanakkor nem kapott elegendő információt Németországtól a támogatási intenzitásról, különösen arról, hogy a támogatási intenzitás megfelelt-e az alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján megengedett mértékeknek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (204), (205), (210) és (211) preambulumbekezdését), és következésképpen kétségbe vonta az alintézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőséget (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (206) és (212) preambulumbekezdését). Ezért a Bizottság felszólította Németországot, hogy nyújtsa be észrevételeit és adja meg mindazon információkat, amelyek a 2001. november 28-tól kezdődő időszakra vonatkozóan segíthetnek a támogatás értékelésében (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (276) preambulumbekezdését).

| (6) | Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A Bajor Mezőgazdasági Minisztérium 2016. szeptember 22-én és 2016. október 25-én kelt levelében kiegészítő magyarázatokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A Bajor Mezőgazdasági Minisztérium 2016. szeptember 22-én és 2016. október 25-én kelt levelében kiegészítő magyarázatokat nyújtott be.

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). A Bizottság felkérte a többi érdekeltet, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. A Bizottság nem kapott konkrét észrevételeket az érdekelt felektől az alintézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). A Bizottság felkérte a többi érdekeltet, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. A Bizottság nem kapott konkrét észrevételeket az érdekelt felektől az alintézkedésekkel kapcsolatban.

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

2.   AZ ALINTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

AZ ALINTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

| (8) | A tejről és zsírról szóló törvény egy 1952-ben hatályba lépett német szövetségi törvény. Határozatlan időtartamra érvényes kerettörvény. |
| --- | --- |

(8)

A tejről és zsírról szóló törvény egy 1952-ben hatályba lépett német szövetségi törvény. Határozatlan időtartamra érvényes kerettörvény.

| (9) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése felhatalmazza a német szövetségi államokat (a továbbiakban: tartományok), hogy a beszállított tej mennyisége alapján a tejfeldolgozókra tejilletéket vessenek ki. |
| --- | --- |

(9)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése felhatalmazza a német szövetségi államokat (a továbbiakban: tartományok), hogy a beszállított tej mennyisége alapján a tejfeldolgozókra tejilletéket vessenek ki.

| (10) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy a tejilletékből keletkező források kizárólag a következőkre használhatók fel:






  a) | bizonyos végrehajtási előírások alapján a minőség támogatása és megőrzése; |
| --- | --- | --- |

(10)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy a tejilletékből keletkező források kizárólag a következőkre használhatók fel:

a)

bizonyos végrehajtási előírások alapján a minőség támogatása és megőrzése;

| b) | a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során a higiénia javítása; |
| --- | --- |

b)

a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során a higiénia javítása;

| c) | a tejtermelés (hozam) vizsgálata; |
| --- | --- |

c)

a tejtermelés (hozam) vizsgálata;

| d) | tejgazdasági kérdésekben az üzemeknek nyújtott tanácsadás és a tejipari szakma fiatal képviselőinek folyamatos továbbképzése; |
| --- | --- |

d)

tejgazdasági kérdésekben az üzemeknek nyújtott tanácsadás és a tejipari szakma fiatal képviselőinek folyamatos továbbképzése;

| e) | a tej és a tejtermékek fogyasztásának növelésére irányuló reklám; |
| --- | --- |

e)

a tej és a tejtermékek fogyasztásának növelésére irányuló reklám;

| f) | a tejről és zsírról szóló törvény alapján kijelölt feladatok végrehajtása. |
| --- | --- |

f)

a tejről és zsírról szóló törvény alapján kijelölt feladatok végrehajtása.

| (11) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2a) bekezdése előírja, hogy – a (2) bekezdéstől eltérően – a tejilletékből származó bevételek a következőkre is felhasználhatók:






  a) | a tej és a tejszín termelőtől a tejfeldolgozóhoz történő szállításánál felmerülő, strukturális okból magasabb begyűjtési költségek csökkentése,] |
| --- | --- | --- |

(11)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2a) bekezdése előírja, hogy – a (2) bekezdéstől eltérően – a tejilletékből származó bevételek a következőkre is felhasználhatók:

a)

a tej és a tejszín termelőtől a tejfeldolgozóhoz történő szállításánál felmerülő, strukturális okból magasabb begyűjtési költségek csökkentése,]

| b) | a tej tejfeldolgozók közötti szállításánál felmerülő magasabb szállítási költségek csökkentése, amennyiben a szállítás a szállítással érintett tejfeldolgozók felvevőpiacán a fogyasztói tejjel való ellátás biztosításához szükséges, és |
| --- | --- |

b)

a tej tejfeldolgozók közötti szállításánál felmerülő magasabb szállítási költségek csökkentése, amennyiben a szállítás a szállítással érintett tejfeldolgozók felvevőpiacán a fogyasztói tejjel való ellátás biztosításához szükséges, és

| c) | a tejtermékek központi értékesítésénél a minőség előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

a tejtermékek központi értékesítésénél a minőség előmozdítása.

| (12) | Bajorországban a tejilleték beszedését és felhasználását a tejilletékről szóló bajor rendeletben (Bayerische Milchumlageverordnung) szabályozták. |
| --- | --- |

(12)

Bajorországban a tejilleték beszedését és felhasználását a tejilletékről szóló bajor rendeletben (Bayerische Milchumlageverordnung) szabályozták.

| (13) | Bajorországban a tejilletéket a (4) preambulumbekezdésben említett kutatási alintézkedések finanszírozására használták fel, nevezetesen: | BY 2 – „Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie” (A tejfehérje-tartalom növelése gazdálkodás és tenyésztés révén: Perspektíva a tejtermelő gazdák, fogyasztók és ipar számára; |
| --- | --- | --- |

(13)

Bajorországban a tejilletéket a (4) preambulumbekezdésben említett kutatási alintézkedések finanszírozására használták fel, nevezetesen:

BY 2 – „Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie” (A tejfehérje-tartalom növelése gazdálkodás és tenyésztés révén: Perspektíva a tejtermelő gazdák, fogyasztók és ipar számára;

| | BY 11 – „Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft” (A vizsgálati módszerek átalakításának elősegítése specifikus kérdések feldolgozása érdekében, valamint a kutatóintézetekkel együttműködve módszerek kifejlesztése és a tudományos ismeretek átadása a bajor tejipar számára) |
| --- | --- |

BY 11 – „Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft” (A vizsgálati módszerek átalakításának elősegítése specifikus kérdések feldolgozása érdekében, valamint a kutatóintézetekkel együttműködve módszerek kifejlesztése és a tudományos ismeretek átadása a bajor tejipar számára)

| | BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (Anti-lisztériás korai, felületi érlelőanyag kifejlesztése sajtokhoz); |
| --- | --- |

BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (Anti-lisztériás korai, felületi érlelőanyag kifejlesztése sajtokhoz);

| | BY 13 – „Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis” (Antimikrobiális maradványok nyomon követése tejben – az új MCR3 bioszenzor rendszer létrehozása gyakorlati rutinvizsgálatokhoz). |
| --- | --- |

BY 13 – „Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis” (Antimikrobiális maradványok nyomon követése tejben – az új MCR3 bioszenzor rendszer létrehozása gyakorlati rutinvizsgálatokhoz).

Az utolsó alintézkedés a bajor állami költségvetésből is finanszírozásra került.

| (14) | Az alintézkedések végrehajtásának egyedi jogalapja az alábbiakat is magában foglalta:






  — | Bajorország költségvetési szabályai (Bayerische Haushaltsordnung), különösen azok 23. és 44. cikke, valamint a vonatkozó közigazgatási rendelkezések (Verwaltungsvorschriften); |
| --- | --- | --- |

(14)

Az alintézkedések végrehajtásának egyedi jogalapja az alábbiakat is magában foglalta:

—

Bajorország költségvetési szabályai (Bayerische Haushaltsordnung), különösen azok 23. és 44. cikke, valamint a vonatkozó közigazgatási rendelkezések (Verwaltungsvorschriften);

| — | a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium kétéves költségvetési terve, ideértve a „különleges tej- és zsíralap” által finanszírozott kiadásokról szóló fejezetet (Sondervermögen Milch und Fett); |
| --- | --- |

—

a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium kétéves költségvetési terve, ideértve a „különleges tej- és zsíralap” által finanszírozott kiadásokról szóló fejezetet (Sondervermögen Milch und Fett);

| — | a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium közigazgatási jogi aktusai a kutatási projektek és kiadások engedélyezése céljából (Ausgabeermächtigung). |
| --- | --- |

—

a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium közigazgatási jogi aktusai a kutatási projektek és kiadások engedélyezése céljából (Ausgabeermächtigung).

| (15) | A különböző döntéshozatali szinteket magában foglaló különleges döntéshozatali eljárás keretében fogadták el az arra vonatkozó döntéseket, hogy a tejilletékből milyen kutatási projekteket végezzenek el és finanszírozzanak: a bajor tartományi tejipari egyesület igazgatósága (Vorstand der Landesvereinigung der bayerischen Milchwirtschaft) kiadja az előzetesen kiválasztott projektek jegyzékét és azt szavazásra az egyesület közgyűlése (Mitgliederversammlung) elé bocsátja. A közgyűlés szavaz a tervezett projekt költségvetéséről is. E szavazás és a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium kétéves költségvetési terve alapján a minisztérium közigazgatási jogi aktusokat bocsát ki a kiválasztott kutatási projektek kiadásainak engedélyezése céljából (Ausgabeermächtigung). Minden egyes projektről külön határoznak. |
| --- | --- |

(15)

A különböző döntéshozatali szinteket magában foglaló különleges döntéshozatali eljárás keretében fogadták el az arra vonatkozó döntéseket, hogy a tejilletékből milyen kutatási projekteket végezzenek el és finanszírozzanak: a bajor tartományi tejipari egyesület igazgatósága (Vorstand der Landesvereinigung der bayerischen Milchwirtschaft) kiadja az előzetesen kiválasztott projektek jegyzékét és azt szavazásra az egyesület közgyűlése (Mitgliederversammlung) elé bocsátja. A közgyűlés szavaz a tervezett projekt költségvetéséről is. E szavazás és a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium kétéves költségvetési terve alapján a minisztérium közigazgatási jogi aktusokat bocsát ki a kiválasztott kutatási projektek kiadásainak engedélyezése céljából (Ausgabeermächtigung). Minden egyes projektről külön határoznak.

3.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (16) | Németország az eljárás megindításáról szóló határozatban előírt összeegyeztethetőségi feltételekkel kapcsolatban a következő tájékoztatást adta: |
| --- | --- |

(16)

Németország az eljárás megindításáról szóló határozatban előírt összeegyeztethetőségi feltételekkel kapcsolatban a következő tájékoztatást adta:

BY 2 – „Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie” (A tejfehérje-tartalom növelése gazdálkodás és tenyésztés révén: Perspektíva a tejtermelő gazdák, fogyasztók és ipar számára):

BY 2 – „Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie” (A tejfehérje-tartalom növelése gazdálkodás és tenyésztés révén: Perspektíva a tejtermelő gazdák, fogyasztók és ipar számára):

| (17) | A projektet 2008 és 2012 között hajtották végre. A kedvezményezett a Technische Universität München. |
| --- | --- |

(17)

A projektet 2008 és 2012 között hajtották végre. A kedvezményezett a Technische Universität München.

| (18) | A projekt teljes költségvetése 600 000 EUR volt. A pénzügyi eszközök a következőképpen oszlottak meg:

  1. táblázat









  Forrás | EUR évente | EUR összesen | Teljes összeg %-a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A kedvezményezett saját forrásai | 20 000 | 100 000 | 16,67 |
| Theo Müller vállalkozáscsoport | 75 000 | 350 000 | 58,33 |
| Tejilleték (a tejről és zsírról szóló törvény) | 35 000 | 150 000 | 25 |

(18)

A projekt teljes költségvetése 600 000 EUR volt. A pénzügyi eszközök a következőképpen oszlottak meg:

1. táblázat

1. táblázat

Forrás

EUR évente

EUR összesen

Teljes összeg %-a

A kedvezményezett saját forrásai

20 000

100 000

16,67

Theo Müller vállalkozáscsoport

75 000

350 000

58,33

Tejilleték (a tejről és zsírról szóló törvény)

35 000

150 000

25

| (19) | A tejilletékből származó támogatási összeg 150 000 EUR volt és a kutatási projekt teljes költségvetésének 25 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(19)

A tejilletékből származó támogatási összeg 150 000 EUR volt és a kutatási projekt teljes költségvetésének 25 %-át tette ki.

BY 11 – „Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft” (A vizsgálati módszerek átalakításának elősegítése specifikus kérdések feldolgozása érdekében, valamint a kutatóintézetekkel együttműködve módszerek kifejlesztése és a tudományos ismeretek átadása a bajor tejipar számára):

BY 11 – „Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft” (A vizsgálati módszerek átalakításának elősegítése specifikus kérdések feldolgozása érdekében, valamint a kutatóintézetekkel együttműködve módszerek kifejlesztése és a tudományos ismeretek átadása a bajor tejipar számára):

| (20) | A projekt célja a meglévő tejelemzési módszerek és a tejjel kapcsolatos egyedi kérdésekről szóló kérdőívek korszerűsítése volt. A kutatási projekt eredményeit arra szánták, hogy azokat a bajor tejvállalkozások a tejtermelés és tejtermékek feldolgozása során hasznosítsák. |
| --- | --- |

(20)

A projekt célja a meglévő tejelemzési módszerek és a tejjel kapcsolatos egyedi kérdésekről szóló kérdőívek korszerűsítése volt. A kutatási projekt eredményeit arra szánták, hogy azokat a bajor tejvállalkozások a tejtermelés és tejtermékek feldolgozása során hasznosítsák.

| (21) | A projektet 2002 és 2011 között hajtották végre. A támogatást évente ítélték oda. |
| --- | --- |

(21)

A projektet 2002 és 2011 között hajtották végre. A támogatást évente ítélték oda.

| (22) | A projekt költségvetése és a támogatás összege a következő volt:

  2. táblázat


  2002–2006-os időszak











  Pénzügyi év | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt költségvetése (EUR) | 332 505,30 | 416 945,14 | 616 483,19 | 812 433,90 | 587 072,90 |
| Támogatási összeg (EUR) | 222 261,52 | 288 240,39 | 423 429,64 | 564 887,80 | 391 124,32 |
| Támogatási intenzitás (%) | 66,84 | 69,13 | 68,68 | 69,53 | 66,62 |

(22)

A projekt költségvetése és a támogatás összege a következő volt:

2. táblázat

2. táblázat

2002–2006-os időszak

2002–2006-os időszak

Pénzügyi év

2002

2003

2004

2005

2006

Projekt költségvetése (EUR)

332 505,30

416 945,14

616 483,19

812 433,90

587 072,90

Támogatási összeg (EUR)

222 261,52

288 240,39

423 429,64

564 887,80

391 124,32

Támogatási intenzitás (%)

66,84

69,13

68,68

69,53

66,62

3. táblázat

3. táblázat

2007–2012-es időszak

2007–2012-es időszak

| Pénzügyi év | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt költségvetése (EUR) | 378 169,60 | 324 134,53 | 376 916,07 | 369 009,52 | 409 803,32 | 343 753,57 |
| Támogatási összeg (EUR) | 273 898,60 | 240 292,53 | 274 014,01 | 268 866,52 | 301 076,32 | 257 259,72 |
| Támogatási intenzitás (%) | 72,43 | 74,13 | 72,70 | 72,86 | 73,47 | 74,84 |

Pénzügyi év

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Projekt költségvetése (EUR)

378 169,60

324 134,53

376 916,07

369 009,52

409 803,32

343 753,57

Támogatási összeg (EUR)

273 898,60

240 292,53

274 014,01

268 866,52

301 076,32

257 259,72

Támogatási intenzitás (%)

72,43

74,13

72,70

72,86

73,47

74,84

| (23) | A kedvezményezett a Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. közepes méretű vállalkozás (5) volt (a továbbiakban: kkv). A kutatási eredményeket különféle nemzeti és nemzetközi rendezvényeken, valamint számos nemzeti és nemzetközi tudományos folyóiratban mutatták be (6). |
| --- | --- |

(23)

A kedvezményezett a Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. közepes méretű vállalkozás (5) volt (a továbbiakban: kkv). A kutatási eredményeket különféle nemzeti és nemzetközi rendezvényeken, valamint számos nemzeti és nemzetközi tudományos folyóiratban mutatták be (6).

5

6

BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (Anti-lisztériás korai, felületi érlelőanyag kifejlesztése sajtokhoz):

BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (Anti-lisztériás korai, felületi érlelőanyag kifejlesztése sajtokhoz):

| (24) | Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében kifejtette, hogy eredetileg hibás leírást adott az eljárás megindításáról szóló határozatban figyelembe vett projektről. E hiba onnan eredt, hogy a projektet összekeverték egy hasonló nevű, teljes mértékben magánforrásokból finanszírozott másik projekttel. Németország új információkkal szolgált a projektről, amelyet a következőképpen finanszíroztak a tejilletékből: |
| --- | --- |

(24)

Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében kifejtette, hogy eredetileg hibás leírást adott az eljárás megindításáról szóló határozatban figyelembe vett projektről. E hiba onnan eredt, hogy a projektet összekeverték egy hasonló nevű, teljes mértékben magánforrásokból finanszírozott másik projekttel. Németország új információkkal szolgált a projektről, amelyet a következőképpen finanszíroztak a tejilletékből:

| (25) | A projekt célja a listeria monocytogenes baktérium és a kenőfolyadékot termelő vörös élesztőbaktériumok közötti kapcsolatok kutatása volt. A projekt mikrobiális kutatási célokat szolgált. A projekt eredményeként a Listeria monocytogenes baktériummal szemben a Pichia norvegensis egyes törzsei esetében rendkívüli gátló potenciált mutattak ki – ezt a felfedezést korábban még nem írták le tudományos szempontból. Az eredményt nem lehetett azonnal felhasználni a sajtgyártás terén, mivel a gátló elv mögött meghúzódó molekuláris szerkezet további tisztázásra szorult. |
| --- | --- |

(25)

A projekt célja a listeria monocytogenes baktérium és a kenőfolyadékot termelő vörös élesztőbaktériumok közötti kapcsolatok kutatása volt. A projekt mikrobiális kutatási célokat szolgált. A projekt eredményeként a Listeria monocytogenes baktériummal szemben a Pichia norvegensis egyes törzsei esetében rendkívüli gátló potenciált mutattak ki – ezt a felfedezést korábban még nem írták le tudományos szempontból. Az eredményt nem lehetett azonnal felhasználni a sajtgyártás terén, mivel a gátló elv mögött meghúzódó molekuláris szerkezet további tisztázásra szorult.

| (26) | A projektet 2006 és 2008 között hajtották végre. A projekt költségvetése 30 000 EUR volt, amelyet teljes mértékben a tejilletékből finanszíroztak. |
| --- | --- |

(26)

A projektet 2006 és 2008 között hajtották végre. A projekt költségvetése 30 000 EUR volt, amelyet teljes mértékben a tejilletékből finanszíroztak.

| (27) | A kedvezményezett az állami, non-profit felsőoktatási intézményként működő Technische Universität München volt. |
| --- | --- |

(27)

A kedvezményezett az állami, non-profit felsőoktatási intézményként működő Technische Universität München volt.

BY 13 – „Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis” (Antimikrobiális maradványok nyomon követése tejben – az új MCR3 bioszenzor rendszer létrehozása gyakorlati rutinvizsgálatokhoz):

BY 13 – „Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis” (Antimikrobiális maradványok nyomon követése tejben – az új MCR3 bioszenzor rendszer létrehozása gyakorlati rutinvizsgálatokhoz):

| (28) | A projektet 2010–2011-ben hajtották végre. Az elszámolható költségek 73 234,58 EUR-t tettek ki. A támogatást 2010-ben ítélték oda és két forrásból származott: a tejilletékből és a bajor állami költségvetésből (Cluster Ernährung élelmiszerklaszter). A tejilletékből származó támogatási összeg 26 500 EUR volt, míg a Cluster Ernährung által finanszírozott támogatási összeg 26 500 EUR volt, így a támogatási intenzitás 72,4 % volt. |
| --- | --- |

(28)

A projektet 2010–2011-ben hajtották végre. Az elszámolható költségek 73 234,58 EUR-t tettek ki. A támogatást 2010-ben ítélték oda és két forrásból származott: a tejilletékből és a bajor állami költségvetésből (Cluster Ernährung élelmiszerklaszter). A tejilletékből származó támogatási összeg 26 500 EUR volt, míg a Cluster Ernährung által finanszírozott támogatási összeg 26 500 EUR volt, így a támogatási intenzitás 72,4 % volt.

| (29) | A kedvezményezett a Milchprüfring Bayern e. V. kkv (7) volt. A kutatási eredményeket különféle nemzeti és nemzetközi rendezvényeken, valamint számos nemzeti és nemzetközi tudományos folyóiratban mutatták be (8). |
| --- | --- |

(29)

A kedvezményezett a Milchprüfring Bayern e. V. kkv (7) volt. A kutatási eredményeket különféle nemzeti és nemzetközi rendezvényeken, valamint számos nemzeti és nemzetközi tudományos folyóiratban mutatták be (8).

7

8

4.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTÉNEK ÉRTÉKELÉSE

AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| (30) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság álláspontja az volt, hogy az alintézkedések látszólag az állami támogatás minden jellemzőjét mutatják. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság álláspontja az volt, hogy az alintézkedések látszólag az állami támogatás minden jellemzőjét mutatják.

| (31) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(31)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.   Állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatások

Állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatások

| (32) | A támogatást túlnyomórészt tejilletékből nyújtották. A BY13 alintézkedés esetében a bajor állami költségvetésből is támogatást nyújtottak. |
| --- | --- |

(32)

A támogatást túlnyomórészt tejilletékből nyújtották. A BY13 alintézkedés esetében a bajor állami költségvetésből is támogatást nyújtottak.

| (33) | A bajor állami költségvetésből származó pénzügyi források állami forrásnak minősülnek. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tejilletékből származó pénzügyi források is állami forrásnak minősülnek a következő okokból: |
| --- | --- |

(33)

A bajor állami költségvetésből származó pénzügyi források állami forrásnak minősülnek. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tejilletékből származó pénzügyi források is állami forrásnak minősülnek a következő okokból:

| (34) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint nem szabad különbséget tenni azon esetek között, amelyekben a támogatást közvetlenül az állam nyújtja és azon esetek között, amelyekben azt az állam által kijelölt vagy létrehozott állami vagy magánszervezet nyújtja. Ahhoz, hogy a nyújtott előnyök az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősüljenek, azokat először is közvetlenül vagy közvetve állami forrásból kell nyújtani, másodszor pedig az államnak betudhatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

(34)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint nem szabad különbséget tenni azon esetek között, amelyekben a támogatást közvetlenül az állam nyújtja és azon esetek között, amelyekben azt az állam által kijelölt vagy létrehozott állami vagy magánszervezet nyújtja. Ahhoz, hogy a nyújtott előnyök az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősüljenek, azokat először is közvetlenül vagy közvetve állami forrásból kell nyújtani, másodszor pedig az államnak betudhatónak kell lenniük.

| (35) | A fent leírt intézkedések tekintetében nyilvánvaló, hogy az illetéket szövetségi törvény, azaz a tejről és zsírról szóló törvény alapján, a tejilletékről szóló bajor rendelettel összefüggésben szedik be. |
| --- | --- |

(35)

A fent leírt intézkedések tekintetében nyilvánvaló, hogy az illetéket szövetségi törvény, azaz a tejről és zsírról szóló törvény alapján, a tejilletékről szóló bajor rendelettel összefüggésben szedik be.

| (36) | Konkrétabban, a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata előírja, hogy a tartományi kormányok a tartományi egyesülettel vagy a szakmai szervezetekkel egyeztetve a tejágazat támogatása érdekében a tejfeldolgozóktól, a tejbegyűjtő központoktól és tejüzemektől illetéket szedhetnek be. |
| --- | --- |

(36)

Konkrétabban, a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata előírja, hogy a tartományi kormányok a tartományi egyesülettel vagy a szakmai szervezetekkel egyeztetve a tejágazat támogatása érdekében a tejfeldolgozóktól, a tejbegyűjtő központoktól és tejüzemektől illetéket szedhetnek be.

| (37) | A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének második mondata szerint a tartományi kormányok együttesen, az egyesület vagy a szakmai szervezetek kérelmére a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,2 eurócent illetéket szedhetnek be. Ezért az illeték feletti szuverenitás egyértelműen a tartományi kormányokat illeti meg. |
| --- | --- |

(37)

A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének második mondata szerint a tartományi kormányok együttesen, az egyesület vagy a szakmai szervezetek kérelmére a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,2 eurócent illetéket szedhetnek be. Ezért az illeték feletti szuverenitás egyértelműen a tartományi kormányokat illeti meg.

| (38) | Bajorországban a tejilleték kivetésének jogalapját a többek között az illeték mértékét is magában foglaló részletes rendelkezéseket szabályozó tejilletékről szóló bajor rendelet képezi. Következésképpen a tejilleték beszedését a bajor kormány, vagyis az állam szabályozza. E következtetésnek az sem mond ellent, hogy a szóban forgó rendeletet a tejágazatot képviselő érintett tartományi egyesületekkel egyeztetve bocsátották ki. |
| --- | --- |

(38)

Bajorországban a tejilleték kivetésének jogalapját a többek között az illeték mértékét is magában foglaló részletes rendelkezéseket szabályozó tejilletékről szóló bajor rendelet képezi. Következésképpen a tejilleték beszedését a bajor kormány, vagyis az állam szabályozza. E következtetésnek az sem mond ellent, hogy a szóban forgó rendeletet a tejágazatot képviselő érintett tartományi egyesületekkel egyeztetve bocsátották ki.

| (39) | A szóban forgó esetben az illetéket magánvállalkozásoktól, tejfeldolgozóktól szedik be. Az ezen illetékből származó bevételek a bajor költségvetésbe folynak be, mielőtt azokat kutatási alintézkedések finanszírozásához használják fel. Ezért azok állami ellenőrzés alatt állónak minősülnek. |
| --- | --- |

(39)

A szóban forgó esetben az illetéket magánvállalkozásoktól, tejfeldolgozóktól szedik be. Az ezen illetékből származó bevételek a bajor költségvetésbe folynak be, mielőtt azokat kutatási alintézkedések finanszírozásához használják fel. Ezért azok állami ellenőrzés alatt állónak minősülnek.

| (40) | A Bizottság megállapítja, hogy a tejilletékalapból finanszírozott intézkedések állami forrásból származnak, és azokat az államnak kell tulajdonítani. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság megállapítja, hogy a tejilletékalapból finanszírozott intézkedések állami forrásból származnak, és azokat az államnak kell tulajdonítani.

4.2.   Bizonyos vállalkozásoknak juttatott/szelektív előny

Bizonyos vállalkozásoknak juttatott/szelektív előny

| (41) | A kedvezményezettek a következők voltak: Technische Universität München (BY 2 és BY 12 alintézkedés), Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (BY 11 alintézkedés) és Milchprüfring Bayern e. V. (BY 13 alintézkedés). |
| --- | --- |

(41)

A kedvezményezettek a következők voltak: Technische Universität München (BY 2 és BY 12 alintézkedés), Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (BY 11 alintézkedés) és Milchprüfring Bayern e. V. (BY 13 alintézkedés).

| (42) | A Technische Universität München állami kutatószervezet. A BY 2 alintézkedés esetében vállalkozásnak kell tekinteni, mert gazdasági tevékenységet végzett, nevezetesen szerződéses kutatást a mezőgazdaság területén azzal a célkitűzéssel, hogy a tejtermelés során a tejtermelők és tejfeldolgozók által hasznosítandó gyakorlati eredményeket biztosítson. A tevékenység gazdasági jellegét emeli ki az a tény, hogy a kutatási projekt finanszírozása magánvállalkozások (Theo Miller vállalkozáscsoport, lásd (18) preambulumbekezdést) bevonásával történt. Azt a következtetést lehet levonni, hogy a kutatóhely szerződéses kutatást végzett és a kutatási eredményeket üzleti vállalkozások részére adta át. |
| --- | --- |

(42)

A Technische Universität München állami kutatószervezet. A BY 2 alintézkedés esetében vállalkozásnak kell tekinteni, mert gazdasági tevékenységet végzett, nevezetesen szerződéses kutatást a mezőgazdaság területén azzal a célkitűzéssel, hogy a tejtermelés során a tejtermelők és tejfeldolgozók által hasznosítandó gyakorlati eredményeket biztosítson. A tevékenység gazdasági jellegét emeli ki az a tény, hogy a kutatási projekt finanszírozása magánvállalkozások (Theo Miller vállalkozáscsoport, lásd (18) preambulumbekezdést) bevonásával történt. Azt a következtetést lehet levonni, hogy a kutatóhely szerződéses kutatást végzett és a kutatási eredményeket üzleti vállalkozások részére adta át.

| (43) | A Technische Universität München a BY 12 alintézkedés esetében nem tekintendő vállalkozásnak, mert nem gazdasági tevékenységet végzett, nevezetesen független kutatást folytatott a mikrobiológiával kapcsolatos alaptudás fejlesztése érdekében. Amint azt a (24) preambulumbekezdésben hangsúlyoztuk, Németország új információkat szolgáltatott ezen alintézkedésre vonatkozóan, amelyeket nem értékeltek az eljárás megindításáról szóló határozatban. Az új információk alapján a BY 12 alintézkedés szerinti kutatási projekt független kutatással, nevezetesen közvetlen gyakorlati alkalmazással nem bíró mikrobiális alapkutatással kapcsolatos. |
| --- | --- |

(43)

A Technische Universität München a BY 12 alintézkedés esetében nem tekintendő vállalkozásnak, mert nem gazdasági tevékenységet végzett, nevezetesen független kutatást folytatott a mikrobiológiával kapcsolatos alaptudás fejlesztése érdekében. Amint azt a (24) preambulumbekezdésben hangsúlyoztuk, Németország új információkat szolgáltatott ezen alintézkedésre vonatkozóan, amelyeket nem értékeltek az eljárás megindításáról szóló határozatban. Az új információk alapján a BY 12 alintézkedés szerinti kutatási projekt független kutatással, nevezetesen közvetlen gyakorlati alkalmazással nem bíró mikrobiális alapkutatással kapcsolatos.

| (44) | A Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (BY 11 alintézkedés) és Milchprüfring Bayern e. V. (BY 13 alintézkedés) a bajor tejtermelés és ipar képviselőinek magánjogi természetű szervezeti formái, amelyek szerződéses viszonyban különböző gazdasági tevékenységeket és szolgáltatásokat látnak el a bajor tejtermelők, tejfeldolgozók és a tejágazatban tevékenykedő egyéb vállalkozók érdekében. A BY 11 és BY 13 alintézkedés keretében szerződéses kutatást végeztek a mezőgazdaság területén azzal a célkitűzéssel, hogy a tejtermelés során a tejtermelők és tejfeldolgozók által hasznosítandó gyakorlati eredményeket biztosítsanak. Németország kkv-knak minősíti őket. |
| --- | --- |

(44)

A Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (BY 11 alintézkedés) és Milchprüfring Bayern e. V. (BY 13 alintézkedés) a bajor tejtermelés és ipar képviselőinek magánjogi természetű szervezeti formái, amelyek szerződéses viszonyban különböző gazdasági tevékenységeket és szolgáltatásokat látnak el a bajor tejtermelők, tejfeldolgozók és a tejágazatban tevékenykedő egyéb vállalkozók érdekében. A BY 11 és BY 13 alintézkedés keretében szerződéses kutatást végeztek a mezőgazdaság területén azzal a célkitűzéssel, hogy a tejtermelés során a tejtermelők és tejfeldolgozók által hasznosítandó gyakorlati eredményeket biztosítsanak. Németország kkv-knak minősíti őket.

| (45) | A három kiválasztott kedvezményezett vállalkozói minőségében szelektív előnyben részesült, mivel a gazdasági tevékenységük részét képező és rendes körülmények között saját költségvetésükből fedezett projektköltségeket az állami költségvetésből és tejilletékből származó anyagi eszközökből állták. |
| --- | --- |

(45)

A három kiválasztott kedvezményezett vállalkozói minőségében szelektív előnyben részesült, mivel a gazdasági tevékenységük részét képező és rendes körülmények között saját költségvetésükből fedezett projektköltségeket az állami költségvetésből és tejilletékből származó anyagi eszközökből állták.

4.3.   A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (46) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatás hatására jelentkező javulása általában a versenynek az ilyen támogatásban nem részesülő más vállalkozások hátrányára bekövetkező torzulását jelzi (9). Az Unión belüli kereskedelem előtt nyitott piacon működő vállalkozás számára nyújtott támogatás vélhetően a tagállamok közötti kereskedelemre is hatással lehet (10). A 2001 és 2012 közötti időszakban a mezőgazdasági termékek Unión belüli kereskedelme jelentős méreteket öltött. Például a Kombinált Nómenklatúra 0401 vámtarifaszáma alá tartozó termékek (Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül) (11) importja és exportja 2011-ben például elérte az 1,2 milliárd, illetve a 957 millió EUR-t (12). |
| --- | --- |

(46)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatás hatására jelentkező javulása általában a versenynek az ilyen támogatásban nem részesülő más vállalkozások hátrányára bekövetkező torzulását jelzi (9). Az Unión belüli kereskedelem előtt nyitott piacon működő vállalkozás számára nyújtott támogatás vélhetően a tagállamok közötti kereskedelemre is hatással lehet (10). A 2001 és 2012 közötti időszakban a mezőgazdasági termékek Unión belüli kereskedelme jelentős méreteket öltött. Például a Kombinált Nómenklatúra 0401 vámtarifaszáma alá tartozó termékek (Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül) (11) importja és exportja 2011-ben például elérte az 1,2 milliárd, illetve a 957 millió EUR-t (12).

9

10

11

12

| (47) | Az e határozatban értékelt alintézkedések célja a szerződéses ipari kutatási tevékenységek támogatása a mezőgazdasági ágazatban, különösen a tejágazatban. Tekintettel a tejtermékek jelentős mértékű kereskedelmére, feltételezhető, hogy a szóban forgó alintézkedések torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(47)

Az e határozatban értékelt alintézkedések célja a szerződéses ipari kutatási tevékenységek támogatása a mezőgazdasági ágazatban, különösen a tejágazatban. Tekintettel a tejtermékek jelentős mértékű kereskedelmére, feltételezhető, hogy a szóban forgó alintézkedések torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.4.   Következtetés a támogatás meglétére vonatkozóan

Következtetés a támogatás meglétére vonatkozóan

| (48) | Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a BY2, BY11 és BY13 alintézkedés állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, míg a BY 12 alintézkedés nem minősül állami támogatásnak, mert a kedvezményezett nem folytatott gazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

(48)

Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a BY2, BY11 és BY13 alintézkedés állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, míg a BY 12 alintézkedés nem minősül állami támogatásnak, mert a kedvezményezett nem folytatott gazdasági tevékenységet.

5.   A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

| (49) | Az EUMSZ 108 cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelessége a Bizottságot a támogatás nyújtására irányuló valamennyi szándékról tájékoztatni. A tagállamok továbbá ezeket a támogatásokat addig nem hajthatják végre, amíg a Bizottság azokat összeegyeztethetőnek nem minősíti (felfüggesztési kötelezettség). Németország nem jelentette be a BY2, BY11 és BY13 alintézkedést a Bizottságnak azok végrehajtása előtt. |
| --- | --- |

(49)

Az EUMSZ 108 cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelessége a Bizottságot a támogatás nyújtására irányuló valamennyi szándékról tájékoztatni. A tagállamok továbbá ezeket a támogatásokat addig nem hajthatják végre, amíg a Bizottság azokat összeegyeztethetőnek nem minősíti (felfüggesztési kötelezettség). Németország nem jelentette be a BY2, BY11 és BY13 alintézkedést a Bizottságnak azok végrehajtása előtt.

| (50) | A BY2, BY11 és BY13 alintézkedés az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében új támogatásnak minősül. A meglévő támogatásra vonatkozó egyik feltétel sem teljesül. A támogatás nem létező különösen az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében, mivel azt az EUMSZ hatálybalépését követően már végrehajtották (a BY 2 alintézkedést 2008-ban, a BY 11 alintézkedést 2002-ben, a BY 13 alintézkedést pedig 2010-ben hajtották végre) és a tízéves elévülési idő még nem járt le (az elévülési idő 2011. november 28-án megszakadt; lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (152) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(50)

A BY2, BY11 és BY13 alintézkedés az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében új támogatásnak minősül. A meglévő támogatásra vonatkozó egyik feltétel sem teljesül. A támogatás nem létező különösen az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében, mivel azt az EUMSZ hatálybalépését követően már végrehajtották (a BY 2 alintézkedést 2008-ban, a BY 11 alintézkedést 2002-ben, a BY 13 alintézkedést pedig 2010-ben hajtották végre) és a tízéves elévülési idő még nem járt le (az elévülési idő 2011. november 28-án megszakadt; lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (152) preambulumbekezdését).

| (51) | Következésképpen ezen új támogatások jogellenesek, mivel azokat nem jelentették be a Bizottságnak végrehajtásukat megelőzően. |
| --- | --- |

(51)

Következésképpen ezen új támogatások jogellenesek, mivel azokat nem jelentették be a Bizottságnak végrehajtásukat megelőzően.

6.   AZ ALINTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

AZ ALINTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| (52) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(52)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (53) | A jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (13) alapján valamennyi jogellenes állami támogatást, vagyis az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtott támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályok alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(53)

A jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (13) alapján valamennyi jogellenes állami támogatást, vagyis az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtott támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályok alapján kell értékelni.

13

| (54) | Egyedi iránymutatásokat fogadtak el a kutatási támogatás vonatkozásában. A 2001. november 28. és 2006. december 31. között nyújtott támogatást a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (14) alapján kell értékelni (a továbbiakban: 1996. évi közösségi keretrendszer). A 2007. január 1. után nyújtott támogatást a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (15) alapján kell értékelni (a továbbiakban: 2007–2013. évi közösségi keretrendszer). |
| --- | --- |

(54)

Egyedi iránymutatásokat fogadtak el a kutatási támogatás vonatkozásában. A 2001. november 28. és 2006. december 31. között nyújtott támogatást a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (14) alapján kell értékelni (a továbbiakban: 1996. évi közösségi keretrendszer). A 2007. január 1. után nyújtott támogatást a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (15) alapján kell értékelni (a továbbiakban: 2007–2013. évi közösségi keretrendszer).

14

15

| (55) | A BY2, BY11 és BY13 alintézkedés ipari kutatásnak minősül az 1996. évi közösségi keretrendszer I. mellékletének második franciabekezdése és a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 2.2.f) pontja értelmében, mivel ezen alintézkedések célja a tejtermékek és termelési folyamatok jelentős mértékű fejlesztése és az azokkal kapcsolatos új ismeretek megszerzése volt, valamint azok gyakorlati hatásokkal is jártak a tejágazatra nézve. E kutatási projektek eredményeit a tejágazatban tevékenykedő vállalkozások közvetlenül fel tudták használni termelési ciklusaikban, amint a jobb minőségben előállított tejtermékek elérésére törekedtek. Például a BY 2 alintézkedés szerinti kutatási projekt a tejfehérje-tartalom növelésére vonatkozott és magánvállalkozások közvetlenül részt vettek a projektben; a BY 11 alintézkedés szerinti kutatási projekt a tej minőségének korszerű elemzésére vonatkozott, és a BY 13 alintézkedés szerinti kutatási projekt a gyakorlati rutinvizsgálatokhoz használt új bioszenzor rendszer létrehozására vonatkozott. |
| --- | --- |

(55)

A BY2, BY11 és BY13 alintézkedés ipari kutatásnak minősül az 1996. évi közösségi keretrendszer I. mellékletének második franciabekezdése és a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 2.2.f) pontja értelmében, mivel ezen alintézkedések célja a tejtermékek és termelési folyamatok jelentős mértékű fejlesztése és az azokkal kapcsolatos új ismeretek megszerzése volt, valamint azok gyakorlati hatásokkal is jártak a tejágazatra nézve. E kutatási projektek eredményeit a tejágazatban tevékenykedő vállalkozások közvetlenül fel tudták használni termelési ciklusaikban, amint a jobb minőségben előállított tejtermékek elérésére törekedtek. Például a BY 2 alintézkedés szerinti kutatási projekt a tejfehérje-tartalom növelésére vonatkozott és magánvállalkozások közvetlenül részt vettek a projektben; a BY 11 alintézkedés szerinti kutatási projekt a tej minőségének korszerű elemzésére vonatkozott, és a BY 13 alintézkedés szerinti kutatási projekt a gyakorlati rutinvizsgálatokhoz használt új bioszenzor rendszer létrehozására vonatkozott.

| (56) | Az elszámolható költségek összeegyeztethetőségét már pozitívan értékelték az eljárás megindításáról szóló határozatban (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (203) és (209) preambulumbekezdését). Ezért a továbbiakban a támogatási intenzitást kell megvizsgálni (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (204), (205), (210) és (211) preambulumbekezdését) (lásd e határozat (5) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(56)

Az elszámolható költségek összeegyeztethetőségét már pozitívan értékelték az eljárás megindításáról szóló határozatban (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (203) és (209) preambulumbekezdését). Ezért a továbbiakban a támogatási intenzitást kell megvizsgálni (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (204), (205), (210) és (211) preambulumbekezdését) (lásd e határozat (5) preambulumbekezdését).

BY 2 alintézkedés

BY 2 alintézkedés

| (57) | A BY 2 alintézkedést a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján kell értékelni, mivel a támogatást a 2008–2012 közötti időszakban nyújtották. |
| --- | --- |

(57)

A BY 2 alintézkedést a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján kell értékelni, mivel a támogatást a 2008–2012 közötti időszakban nyújtották.

| (58) | A 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja szerint ipari kutatás esetén 50 %-ot elérő támogatási intenzitás engedélyezett. A BY 2 alintézkedés támogatási intenzitása 25 % volt (lásd e határozat (19) preambulumbekezdését) és ezért a törvényes mértéken belül maradt. |
| --- | --- |

(58)

A 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja szerint ipari kutatás esetén 50 %-ot elérő támogatási intenzitás engedélyezett. A BY 2 alintézkedés támogatási intenzitása 25 % volt (lásd e határozat (19) preambulumbekezdését) és ezért a törvényes mértéken belül maradt.

| (59) | Ennélfogva megállapítható, hogy a BY 2 alintézkedés összeegyeztethető a belső piaccal, mivel a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontjában meghatározott támogatási intenzitásnak eleget tesznek. |
| --- | --- |

(59)

Ennélfogva megállapítható, hogy a BY 2 alintézkedés összeegyeztethető a belső piaccal, mivel a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontjában meghatározott támogatási intenzitásnak eleget tesznek.

BY 11 alintézkedés

BY 11 alintézkedés

| (60) | mivel a BY 11 alintézkedést 2002 és 2011 között nyújtották, a támogatást a kutatási támogatásra vonatkozó mindkét iránymutatás alapján kell értékelni: a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti végrehajtási időszak tekintetében az 1996. évi közösségi keretrendszer, míg a 2007. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtási időszak tekintetében a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján. |
| --- | --- |

(60)

mivel a BY 11 alintézkedést 2002 és 2011 között nyújtották, a támogatást a kutatási támogatásra vonatkozó mindkét iránymutatás alapján kell értékelni: a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti végrehajtási időszak tekintetében az 1996. évi közösségi keretrendszer, míg a 2007. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtási időszak tekintetében a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján.

| (61) | A 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti végrehajtási időszak során az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.3. pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.10.1. pontja). További 10 százalékpontos növelés volt engedélyezett, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.10.4.c) pontja). A BY 11 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 70 %-át tette ki (lásd e határozat (22) preambulumbekezdését és 2. táblázatát). |
| --- | --- |

(61)

A 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti végrehajtási időszak során az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.3. pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.10.1. pontja). További 10 százalékpontos növelés volt engedélyezett, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.10.4.c) pontja). A BY 11 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 70 %-át tette ki (lásd e határozat (22) preambulumbekezdését és 2. táblázatát).

| (62) | A 2007. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtási időszak során az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.a) pontja). További 15 százalékpontos növelés volt engedélyezett a maximális támogatási intenzitás 80 %-áig, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.c) pontja). A BY 11 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 75 %-át tette ki (lásd e határozat (21) preambulumbekezdését és 3. táblázatát). |
| --- | --- |

(62)

A 2007. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtási időszak során az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.a) pontja). További 15 százalékpontos növelés volt engedélyezett a maximális támogatási intenzitás 80 %-áig, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.c) pontja). A BY 11 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 75 %-át tette ki (lásd e határozat (21) preambulumbekezdését és 3. táblázatát).

| (63) | A kedvezményezett Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V kkv-nak minősül, mivel munkavállalóinak száma és éves árbevétele a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (16) megállapított küszöbértékek alatt van (lásd az (23) preambulumbekezdést). A nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvények és publikációk ugyanebben a preambulumbekezdésben említett jegyzéke 38 nyilvánosan tartott előadást és 29 publikációt említ. |
| --- | --- |

(63)

A kedvezményezett Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V kkv-nak minősül, mivel munkavállalóinak száma és éves árbevétele a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (16) megállapított küszöbértékek alatt van (lásd az (23) preambulumbekezdést). A nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvények és publikációk ugyanebben a preambulumbekezdésben említett jegyzéke 38 nyilvánosan tartott előadást és 29 publikációt említ.

16

BY 13 alintézkedés

BY 13 alintézkedés

| (64) | A BY 13 alintézkedést a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján kell értékelni, mivel a támogatást 2010-ben nyújtották. |
| --- | --- |

(64)

A BY 13 alintézkedést a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján kell értékelni, mivel a támogatást 2010-ben nyújtották.

| (65) | Az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.a) pontja). További 15 százalékpontos növelés volt engedélyezett a maximális támogatási intenzitás 80 %-áig, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.c) pontja). A BY 13 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 75 %-át tette ki (lásd e határozat (26) és (27) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(65)

Az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.a) pontja). További 15 százalékpontos növelés volt engedélyezett a maximális támogatási intenzitás 80 %-áig, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.c) pontja). A BY 13 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 75 %-át tette ki (lásd e határozat (26) és (27) preambulumbekezdését).

| (66) | A kedvezményezett Milchprüfring Bayern e. V kkv-nak minősül, mivel munkavállalóinak száma és éves árbevétele a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (17) megállapított küszöbértékek alatt van (lásd a (29) preambulumbekezdést). A nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvények és publikációk ugyanebben a preambulumbekezdésben említett jegyzéke 12 nyilvános előadást és 12 publikációt említ. |
| --- | --- |

(66)

A kedvezményezett Milchprüfring Bayern e. V kkv-nak minősül, mivel munkavállalóinak száma és éves árbevétele a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (17) megállapított küszöbértékek alatt van (lásd a (29) preambulumbekezdést). A nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvények és publikációk ugyanebben a preambulumbekezdésben említett jegyzéke 12 nyilvános előadást és 12 publikációt említ.

17

Következtetés a támogatási alintézkedések összeegyeztethetőségéről

Következtetés a támogatási alintézkedések összeegyeztethetőségéről

| (67) | Ezért megállapítható, hogy a BY2, BY11 és BY13 alintézkedés összeegyeztethető a belső piaccal, |
| --- | --- |

(67)

Ezért megállapítható, hogy a BY2, BY11 és BY13 alintézkedés összeegyeztethető a belső piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A BY 12 alintézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

2. cikk

Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével Németország által 2001. november 28. és 2012. december 31. között a BY 2, BY 11 és BY 13 alintézkedéshez jogellenesen nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 24-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 7., 2014.1.10., 8. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

2

(3)  C(2013) 4457 final, a 2013. december 16-i levélben kijavítva (C(2013) 9021 final).

3

(4)  Lásd: hivatkozás a 1. lábjegyzetben.

4

(5)  A Németország által benyújtott tájékoztatás alapján a kedvezményezett 2011-ben 154 munkavállalót foglakoztatott és éves árbevétele 9,05 millió EUR volt.

5

(6)  A Bizottság a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium által benyújtott publikációs listát a Ref. Ares(2016)503557 – 22 September 2016 hivatkozási szám alatt nyilvántartásba vette.

6

(7)  A Németország által benyújtott tájékoztatás alapján a kedvezményezett 2011-ben 158 munkavállalót foglakoztatott és árbevétele 14,6 millió EUR volt.

7

(8)  A Bizottság a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium által benyújtott publikációs listát a Ref. Ares(2016)503557 – 22 September 2016 hivatkozási szám alatt nyilvántartásba vette.

8

(9)  A Philip Morris Holland BV kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott 730/79. sz. ítélet (EU:C:1980:209) 11. és 12. pontja.

9

(10)  Lásd különösen a Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-án hozott 102/87. sz. ítéletet (EU:C:1988:391).

10

(11)  A Bizottság 927/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 9.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 304., 2012.10.31., 1. o.).

11

(12)  
  Forrás: EUROSTAT.

12

Forrás

(13)  A Bizottság közleménye a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról Állami támogatás (HL C 119.,2002.5.22., 22. o.).

13

(14)  A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (HL C 45., 1996.2.17., 5. o.).

14

(15)  A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (HL C 323., 2006.12.30., 1. o.).

15

(16)  
  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

16

(17)  
  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

17

---

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1089 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. június 16.)

a 2006/766/EK határozat II. mellékletének – a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Grúziának és a Kiribati Köztársaságnak az emberi fogyasztásra szánt egyes halászati termékek behozatalára jogosult harmadik országok és területek jegyzékébe való felvétele tekintetében történő – módosításáról

(az értesítés a C(2017) 4049. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 854/2004/EK rendelet különleges szabályokat állapít meg az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére. A rendelet előírja, hogy állati eredetű termékek csak olyan harmadik országból vagy harmadik ország részét képező olyan területről hozhatók be, mely szerepel a rendeletnek megfelelően összeállított jegyzéken. |
| --- | --- |

(1)

A 854/2004/EK rendelet különleges szabályokat állapít meg az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére. A rendelet előírja, hogy állati eredetű termékek csak olyan harmadik országból vagy harmadik ország részét képező olyan területről hozhatók be, mely szerepel a rendeletnek megfelelően összeállított jegyzéken.

| (2) | A 854/2004/EK rendelet előírja továbbá, hogy ezeknek a jegyzékeknek az összeállításakor és a frissítésekor figyelembe kell venni a harmadik országokban az uniós takarmány- és élelmiszerjognak, valamint az állategészségügyi szabályoknak való megfelelés, illetve az azokkal való egyenértékűség vizsgálata céljából végzett uniós ellenőrzéseket és a harmadik országokbeli illetékes hatóságok által a megfelelésre, illetve az egyenértékűségre vonatkozóan nyújtott biztosítékokat, melyekről a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

A 854/2004/EK rendelet előírja továbbá, hogy ezeknek a jegyzékeknek az összeállításakor és a frissítésekor figyelembe kell venni a harmadik országokban az uniós takarmány- és élelmiszerjognak, valamint az állategészségügyi szabályoknak való megfelelés, illetve az azokkal való egyenértékűség vizsgálata céljából végzett uniós ellenőrzéseket és a harmadik országokbeli illetékes hatóságok által a megfelelésre, illetve az egyenértékűségre vonatkozóan nyújtott biztosítékokat, melyekről a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezik.

| (3) | A 2006/766/EK bizottsági határozat (3) felsorolja azokat a harmadik országokat, melyek megfelelnek a 854/2004/EK rendeletben említett kritériumoknak, és ennélfogva garantálni tudják, hogy a szóban forgó termékek eleget tesznek a fogyasztók egészségének védelme érdekében az uniós jogszabályokban megállapított egészségügyi feltételeknek, és ennek megfelelően exportálhatók az Unióba. Az említett határozat II. melléklete jegyzékbe foglalja azokat a harmadik országokat és területeket, amelyekből behozhatók emberi fogyasztásra szánt halászati termékek az Unióba. A jegyzék azokat a korlátozásokat is feltünteti, melyek érvényben vannak e termékek egyes harmadik országokból érkező behozatalára vonatkozón. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/766/EK bizottsági határozat (3) felsorolja azokat a harmadik országokat, melyek megfelelnek a 854/2004/EK rendeletben említett kritériumoknak, és ennélfogva garantálni tudják, hogy a szóban forgó termékek eleget tesznek a fogyasztók egészségének védelme érdekében az uniós jogszabályokban megállapított egészségügyi feltételeknek, és ennek megfelelően exportálhatók az Unióba. Az említett határozat II. melléklete jegyzékbe foglalja azokat a harmadik országokat és területeket, amelyekből behozhatók emberi fogyasztásra szánt halászati termékek az Unióba. A jegyzék azokat a korlátozásokat is feltünteti, melyek érvényben vannak e termékek egyes harmadik országokból érkező behozatalára vonatkozón.

| (4) | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Grúzia illetékes hatóságai arra irányuló kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, hogy halászati termékeket hozhassanak be az Unióba. Az Unió ellenőrzéseket végzett Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Grúziában, melyek során megállapítást nyert, hogy az illetékes hatóságok megfelelő garanciákat biztosítanak a 882/2004/EK rendelet 48. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal összhangban. A rendelkezésre álló információk és garanciák alapján a halászati termékek vonatkozásában Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot és Grúziát fel lehet venni a 2006/766/EK határozat II. mellékletében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(4)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Grúzia illetékes hatóságai arra irányuló kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, hogy halászati termékeket hozhassanak be az Unióba. Az Unió ellenőrzéseket végzett Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Grúziában, melyek során megállapítást nyert, hogy az illetékes hatóságok megfelelő garanciákat biztosítanak a 882/2004/EK rendelet 48. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal összhangban. A rendelkezésre álló információk és garanciák alapján a halászati termékek vonatkozásában Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot és Grúziát fel lehet venni a 2006/766/EK határozat II. mellékletében szereplő jegyzékbe.

| (5) | A Kiribati Köztársaság illetékes hatóságai arra irányuló kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, hogy halászati termékeket hozhassanak be az Unióba. A Kiribati Köztársaság illetékes hatóságai olyan írásos garanciákat adtak, amelyek a 882/2004/EK rendelet 48. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal összhangban megfelelőnek minősülnek. A rendelkezésre álló információk és az említett garanciák alapján a halászati termékek vonatkozásában a Kiribati Köztársaságot fel lehet venni a 2006/766/EK határozat II. mellékletében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(5)

A Kiribati Köztársaság illetékes hatóságai arra irányuló kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, hogy halászati termékeket hozhassanak be az Unióba. A Kiribati Köztársaság illetékes hatóságai olyan írásos garanciákat adtak, amelyek a 882/2004/EK rendelet 48. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal összhangban megfelelőnek minősülnek. A rendelkezésre álló információk és az említett garanciák alapján a halászati termékek vonatkozásában a Kiribati Köztársaságot fel lehet venni a 2006/766/EK határozat II. mellékletében szereplő jegyzékbe.

| (6) | A 2006/766/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2006/766/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/766/EK határozat II. mellékletébe a következő bejegyzéseket kell beilleszteni:

| (1) | a Grenadára és a Ghánára vonatkozó bejegyzések közé:







  „GE | Grúzia” | |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a Grenadára és a Ghánára vonatkozó bejegyzések közé:

„GE

Grúzia”

| (2) | a Kenyára és a Dél-Koreára vonatkozó bejegyzések közé:







  „KI | Kiribati Köztársaság” | |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

a Kenyára és a Dél-Koreára vonatkozó bejegyzések közé:

„KI

Kiribati Köztársaság”

| (3) | a Madagaszkárra és a Mianmarra vonatkozó bejegyzések közé:







  „MK | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (*1) | |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

a Madagaszkárra és a Mianmarra vonatkozó bejegyzések közé:

„MK

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (*1)

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 16-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állategészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006/766/EK határozata (2006. november 6.) a kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok, tengeri haslábúak és halászati termékek behozatala tekintetében engedélyezett harmadik országok és területek jegyzékének létrehozásáról (HL L 320., 2006.11.18., 53. o.).

3

(*1)  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság: az erre az országra vonatkozó végleges nómenklatúrát az ENSZ szintjén jelenleg folyó tárgyalásokat követően fogadják el.”

*1

---

Helyesbítések

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/36

---

Helyesbítés a 2004/107/EK és a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó szabályoknak a környezeti levegő minőségére vonatkozó kölcsönös információcsere és jelentéstétel tekintetében történő megállapításáról szóló, 2011. december 12-i 2011/850/EU bizottsági végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 335., 2011. december 17.
  )

A 94. oldalon, az I. melléklet B. részében a „Szennyező anyagok, amelyek tekintetében csak hitelesített adatokat kell bejelenteni” című táblázatban

a következő szövegrész:

| „nikkel | egészség | CÉ | egy naptári év | éves átlagérték | 10 ng/m3” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„nikkel

egészség

CÉ

egy naptári év

éves átlagérték

10 ng/m3”

helyesen:

| „nikkel | egészség | CÉ | egy naptári év | éves átlagérték | 20 ng/m3” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„nikkel

egészség

CÉ

egy naptári év

éves átlagérték

20 ng/m3”

A 95. oldalon, az I. melléklet C. részében a „PM2,5 speciációs elemzése” című táblázatban

2,5

a következő szövegrész:

| „1047 | SO4
  2 + a PM2,5-ben | szulfát a PM2,5-ben | μg/m3” |
| --- | --- | --- | --- |

„1047

SO4
  2 + a PM2,5-ben

szulfát a PM2,5-ben

μg/m3”

helyesen:

| „1047 | SO4
  2- a PM2,5-ben | szulfát a PM2,5-ben | μg/m3” |
| --- | --- | --- | --- |

„1047

SO4
  2- a PM2,5-ben

szulfát a PM2,5-ben

μg/m3”

A 95. oldalon, az I. melléklet C. részében a „Nehézfémek” című táblázatban

a következő szövegrész:

| „5012 | Pb | ólom a PM10-ben | μg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 5014 | Cd | kadmium a PM10-ben | ng/m3 |
| 5018 | As | arzén a PM10-ben | ng/m3 |
| 5015 | Ni | nikkel a PM10-ben | ng/m3” |

„5012

Pb

ólom a PM10-ben

μg/m3

5014

Cd

kadmium a PM10-ben

ng/m3

5018

As

arzén a PM10-ben

ng/m3

5015

Ni

nikkel a PM10-ben

ng/m3”

helyesen:

| „5012 | Pb a PM10-ben | ólom a PM10-ben | μg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 5014 | Cd a PM10-ben | kadmium a PM10-ben | ng/m3 |
| 5018 | As a PM10-ben | arzén a PM10-ben | ng/m3 |
| 5015 | Ni a PM10-ben | nikkel a PM10-ben | ng/m3” |

„5012

Pb a PM10-ben

ólom a PM10-ben

μg/m3

5014

Cd a PM10-ben

kadmium a PM10-ben

ng/m3

5018

As a PM10-ben

arzén a PM10-ben

ng/m3

5015

Ni a PM10-ben

nikkel a PM10-ben

ng/m3”

A 95. oldalon, az I. melléklet C. részében a „Nehézfémek kiülepedése” című táblázatban

a következő szövegrész:

| „2012 | Pb-kiülepedés | nedves/teljes Pb-kiülepedés | μg/m2/nap |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Cd-kiülepedés | nedves/teljes Cd-kiülepedés | μg/m2/nap |
| 2018 | As-kiülepedés | nedves/teljes As-kiülepedés | μg/m2/nap |
| 2015 | Ni-kiülepedés | nedves/teljes Ni-kiülepedés | μg/m2/nap” |

„2012

Pb-kiülepedés

nedves/teljes Pb-kiülepedés

μg/m2/nap

2014

Cd-kiülepedés

nedves/teljes Cd-kiülepedés

μg/m2/nap

2018

As-kiülepedés

nedves/teljes As-kiülepedés

μg/m2/nap

2015

Ni-kiülepedés

nedves/teljes Ni-kiülepedés

μg/m2/nap”

helyesen:

| „7012 | Pb-kiülepedés | nedves/teljes Pb-kiülepedés | μg/m2/nap |
| --- | --- | --- | --- |
| 7014 | Cd-kiülepedés | nedves/teljes Cd-kiülepedés | μg/m2/nap |
| 7018 | As-kiülepedés | nedves/teljes As-kiülepedés | μg/m2/nap |
| 7015 | Ni-kiülepedés | nedves/teljes Ni-kiülepedés | μg/m2/nap” |

„7012

Pb-kiülepedés

nedves/teljes Pb-kiülepedés

μg/m2/nap

7014

Cd-kiülepedés

nedves/teljes Cd-kiülepedés

μg/m2/nap

7018

As-kiülepedés

nedves/teljes As-kiülepedés

μg/m2/nap

7015

Ni-kiülepedés

nedves/teljes Ni-kiülepedés

μg/m2/nap”

A 95. oldalon, az I. melléklet C. részében a „Higany” című táblázatban

a következő szövegrész:

| „5013 | szemcsés Hg | szemcsés higany | ng/m3” |
| --- | --- | --- | --- |

„5013

szemcsés Hg

szemcsés higany

ng/m3”

helyesen:

| „5013 | Hg a PM10-ben | higany a PM10-ben | ng/m3” |
| --- | --- | --- | --- |

„5013

Hg a PM10-ben

higany a PM10-ben

ng/m3”

A 96. oldalon, az I. melléklet C. részében az „Illékony szerves vegyületek” című táblázatban

a következő szövegrész:

| „316 | H3C-CH2-CH(CH3)2 | 2-metil-bután (i-pentán) | μg/m3” |
| --- | --- | --- | --- |

„316

H3C-CH2-CH(CH3)2

2-metil-bután (i-pentán)

μg/m3”

helyesen:

| „450 | H3C-CH2-CH(CH3)2 | 2-metil-bután (i-pentán) | μg/m3” |
| --- | --- | --- | --- |

„450

H3C-CH2-CH(CH3)2

2-metil-bután (i-pentán)

μg/m3”

A 97. oldalon, az I. melléklet C. részében az „Illékony szerves vegyületek” című táblázatban

a következő szövegrész:

| „21 | C6H5-C2H5 | toluol | μg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 431 | m,p-C6H4(CH3)2 | etil-benzol | μg/m3 |
| 464 | o-C6H4-(CH3)2 | m,p-xilol | μg/m3 |
| 482 | C6H3-(CH3)3 | o-xilol | μg/m3” |

„21

C6H5-C2H5

toluol

μg/m3

431

m,p-C6H4(CH3)2

etil-benzol

μg/m3

464

o-C6H4-(CH3)2

m,p-xilol

μg/m3

482

C6H3-(CH3)3

o-xilol

μg/m3”

helyesen:

| „21 | C6H5-CH3 | toluol | μg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 431 | C6H5-C2H5 | etil-benzol | μg/m3 |
| 464 | m,p-C6H4(CH3)2 | m,p-xilol | μg/m3 |
| 482 | o-C6H4(CH3)2 | o-xilol | μg/m3” |

„21

C6H5-CH3

toluol

μg/m3

431

C6H5-C2H5

etil-benzol

μg/m3

464

m,p-C6H4(CH3)2

m,p-xilol

μg/m3

482

o-C6H4(CH3)2

o-xilol

μg/m3”

---

| 2017.6.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 156/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.6.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 156/38

---

Helyesbítés a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 11., 2015. január 17.
  )

Az 51. oldalon a 3. cikk 27. pontjának

szövege:

„»fejlesztési bank«: egy tagállam központi vagy regionális kormányzata által létrehozott olyan vállalkozás vagy szervezet, amely nem versenyalapon, hanem nonprofit jelleggel nyújt kedvezményes kölcsönöket az adott kormányzat közpolitikai célkitűzéseinek támogatása érdekében, feltéve, hogy az adott kormányzat köteles biztosítani a vállalkozás vagy szervezet gazdasági bázisának védelmét, valamint az intézmény fennállásának teljes ideje alatt fenntartani annak működőképességét; vagy eredeti finanszírozásának vagy az általa nyújtott kedvezményes kölcsönöknek legalább 90 %-át közvetlenül vagy közvetetten a tagállam központi vagy regionális kormányzata garantálja;”

helyesen:

„»fejlesztési bank«: egy tagállam központi vagy regionális kormányzata által létrehozott olyan vállalkozás vagy szervezet, amely nem versenyalapon, hanem nonprofit jelleggel nyújt kedvezményes kölcsönöket az adott kormányzat közpolitikai célkitűzéseinek támogatása érdekében, feltéve, hogy az adott kormányzat köteles biztosítani a vállalkozás vagy szervezet gazdasági bázisának védelmét, valamint az intézmény fennállásának teljes ideje alatt fenntartani annak működőképességét; vagy eredeti finanszírozásának vagy az általa nyújtott kedvezményes kölcsönöknek legalább 90 %-át közvetlenül vagy közvetetten az említett kormányzat garantálja;”.

---