# Eiropas Savienības L 129/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 129 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 19. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 129

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 19. maijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/825 (2017. gada 17. maijs), ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013 | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/826 (2017. gada 17. maijs), ar ko izveido Savienības programmu laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam, lai atbalstītu īpašas darbības, ar kurām pastiprina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaistīšanos Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā (
  1
  ) | 17 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/827 (2017. gada 17. maijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 258/2014, ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam (
  1
  ) | 24 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/825 (2017. gada 17. maijs), ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/826 (2017. gada 17. maijs), ar ko izveido Savienības programmu laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam, lai atbalstītu īpašas darbības, ar kurām pastiprina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaistīšanos Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā (
  1
  )

1

17

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/827 (2017. gada 17. maijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 258/2014, ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 19.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/825

(2017. gada 17. maijs),

ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 197. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu Savienībai, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta līmeņa nodarbinātības veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar augsta līmeņa izglītību, mācības un cilvēku veselības aizsardzību. Turklāt, un kā izklāstīts LESD 11. pantā, Savienības politikā un darbībās jāintegrē vides aizsardzības prasības, jo īpaši, lai veicinātu ilgstpējīgu attīstību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu Savienībai, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta līmeņa nodarbinātības veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar augsta līmeņa izglītību, mācības un cilvēku veselības aizsardzību. Turklāt, un kā izklāstīts LESD 11. pantā, Savienības politikā un darbībās jāintegrē vides aizsardzības prasības, jo īpaši, lai veicinātu ilgstpējīgu attīstību.

| (2) | LESD 120. un 121. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm, jāīsteno ekonomikas politika, lai dotu ieguldījumu Savienības mērķu sasniegšanā un saistībā ar vispārējām pamatnostādnēm, ko formulē Padome. Tāpēc dalībvalstu ekonomikas politikas koordinācija ir vispārsvarīgs jautājums. |
| --- | --- |

(2)

LESD 120. un 121. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm, jāīsteno ekonomikas politika, lai dotu ieguldījumu Savienības mērķu sasniegšanā un saistībā ar vispārējām pamatnostādnēm, ko formulē Padome. Tāpēc dalībvalstu ekonomikas politikas koordinācija ir vispārsvarīgs jautājums.

| (3) | Vairākas dalībvalstis bija un joprojām ir pakļautas korekciju procesiem, kuru mērķis ir novērst pagātnē izveidojušos makroekonomikas nelīdzsvarotību, un daudzas dalībvalstis saskaras ar zemas potenciālās izaugsmes problēmu. Savienība ir noteikusi strukturālo reformu īstenošanu par vienu no savas politikas prioritātēm, lai ekonomikas atveseļošanos ievirzītu uz ilgtspējas ceļa, atraisītu izaugsmes potenciālu ar nolūku stiprināt pielāgošanās spējas un atbalstītu konverģences procesu. |
| --- | --- |

(3)

Vairākas dalībvalstis bija un joprojām ir pakļautas korekciju procesiem, kuru mērķis ir novērst pagātnē izveidojušos makroekonomikas nelīdzsvarotību, un daudzas dalībvalstis saskaras ar zemas potenciālās izaugsmes problēmu. Savienība ir noteikusi strukturālo reformu īstenošanu par vienu no savas politikas prioritātēm, lai ekonomikas atveseļošanos ievirzītu uz ilgtspējas ceļa, atraisītu izaugsmes potenciālu ar nolūku stiprināt pielāgošanās spējas un atbalstītu konverģences procesu.

| (4) | Reformas pēc savas būtības ir sarežģīti procesi, kuriem ir nepieciešamas ļoti specifiskas zināšanas un prasmes visos ķēdes posmos, kā arī ilgtermiņa redzējums. Strukturālu reformu īstenošana dažādās valsts politikas jomās ir grūts uzdevums, jo bieži paiet zināms laiks, līdz to ietekme kļūst jūtama. Tāpēc savlaicīga un efektīva reformu izstrāde un īstenošana izšķiroša ir gan krīzes skartai, gan strukturāli vājai ekonomikai. Minētajā kontekstā atbalsts, ko Savienība sniedza tehniskās palīdzības veidā, dažus pēdējos gadus ir bijis svarīgs Grieķijas un Kipras ekonomikas korekciju procesa atbalstīšanā. Lai strukturālās reformas tiktu sekmīgi īstenotas, būtiska nozīme ir vietējai līdzdalībai. |
| --- | --- |

(4)

Reformas pēc savas būtības ir sarežģīti procesi, kuriem ir nepieciešamas ļoti specifiskas zināšanas un prasmes visos ķēdes posmos, kā arī ilgtermiņa redzējums. Strukturālu reformu īstenošana dažādās valsts politikas jomās ir grūts uzdevums, jo bieži paiet zināms laiks, līdz to ietekme kļūst jūtama. Tāpēc savlaicīga un efektīva reformu izstrāde un īstenošana izšķiroša ir gan krīzes skartai, gan strukturāli vājai ekonomikai. Minētajā kontekstā atbalsts, ko Savienība sniedza tehniskās palīdzības veidā, dažus pēdējos gadus ir bijis svarīgs Grieķijas un Kipras ekonomikas korekciju procesa atbalstīšanā. Lai strukturālās reformas tiktu sekmīgi īstenotas, būtiska nozīme ir vietējai līdzdalībai.

| (5) | Dalībvalstīm var būt noderīgs atbalsts problēmu risināšanā attiecībā uz izaugsmi veicinošu strukturālo reformu izstrādi un īstenošanu saskaņā ar Savienības ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem. Minēto problēmu iemesls varētu būt dažādi faktori, tādi kā ierobežota administratīvā un institucionālā spēja, kā arī Savienības tiesību aktu neatbilstīga piemērošana un īstenošana. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm var būt noderīgs atbalsts problēmu risināšanā attiecībā uz izaugsmi veicinošu strukturālo reformu izstrādi un īstenošanu saskaņā ar Savienības ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem. Minēto problēmu iemesls varētu būt dažādi faktori, tādi kā ierobežota administratīvā un institucionālā spēja, kā arī Savienības tiesību aktu neatbilstīga piemērošana un īstenošana.

| (6) | Savienībai ir ievērojama pieredze specifiska atbalsta sniegšanā dalībvalstu valsts pārvaldes struktūrām un citām iestādēm attiecībā uz spēju veidošanu un līdzīgām darbībām konkrētos sektoros (piemēram, nodokļi, muita un atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem), kā arī saistībā ar kohēzijas politikas īstenošanu. Pieredze, ko Savienība guvusi, palīdzot valsts iestādēm reformu veikšanā, būtu jāizmanto, lai stiprinātu Savienības spēju sniegt dalībvalstīm atbalstu. Proti, ir vajadzīga visaptveroša un integrēta rīcība, lai sniegtu atbalstu tām dalībvalstīm, kuras veic izaugsmi veicinošas reformas un minētajā saistībā pieprasa palīdzību no Savienības. |
| --- | --- |

(6)

Savienībai ir ievērojama pieredze specifiska atbalsta sniegšanā dalībvalstu valsts pārvaldes struktūrām un citām iestādēm attiecībā uz spēju veidošanu un līdzīgām darbībām konkrētos sektoros (piemēram, nodokļi, muita un atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem), kā arī saistībā ar kohēzijas politikas īstenošanu. Pieredze, ko Savienība guvusi, palīdzot valsts iestādēm reformu veikšanā, būtu jāizmanto, lai stiprinātu Savienības spēju sniegt dalībvalstīm atbalstu. Proti, ir vajadzīga visaptveroša un integrēta rīcība, lai sniegtu atbalstu tām dalībvalstīm, kuras veic izaugsmi veicinošas reformas un minētajā saistībā pieprasa palīdzību no Savienības.

| (7) | Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā (19/2015) “Lai uzlabotu tehniskās palīdzības sniegšanu Grieķijai, lielāka uzmanība jāpievērš rezultātiem” ir ietverti noderīgi ieteikumi attiecībā uz Komisijas tehniskās palīdzības sniegšanu dalībvalstīm. Minētie ieteikumi būtu jāņem vērā, īstenojot atbalstu saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā (19/2015) “Lai uzlabotu tehniskās palīdzības sniegšanu Grieķijai, lielāka uzmanība jāpievērš rezultātiem” ir ietverti noderīgi ieteikumi attiecībā uz Komisijas tehniskās palīdzības sniegšanu dalībvalstīm. Minētie ieteikumi būtu jāņem vērā, īstenojot atbalstu saskaņā ar šo regulu.

| (8) | Ņemot vērā minēto, ir jāizveido Strukturālo reformu atbalsta programma (“programma”), kuras mērķis ir stiprināt dalībvalstu spēju sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas administratīvas un strukturālas reformas, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā un lietderīgā izmantošanā. Programma ir paredzēta, lai veicinātu kopēju mērķu sasniegšanu, proti, atbalstīt ekonomikas atveseļošanos, kohēziju un darbvietu radīšanu, uzlabot Eiropas konkurētspēju un produktivitāti un sekmēt ieguldījumus reālajā ekonomikā. Tas ļautu arī labāk risināt ekonomiskos un sociālos uzdevumus, t. i., panākt augstu sociālās labklājības līmeni, kā arī augstas kvalitātes veselības un izglītības pakalpojumus un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā minēto, ir jāizveido Strukturālo reformu atbalsta programma (“programma”), kuras mērķis ir stiprināt dalībvalstu spēju sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas administratīvas un strukturālas reformas, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā un lietderīgā izmantošanā. Programma ir paredzēta, lai veicinātu kopēju mērķu sasniegšanu, proti, atbalstīt ekonomikas atveseļošanos, kohēziju un darbvietu radīšanu, uzlabot Eiropas konkurētspēju un produktivitāti un sekmēt ieguldījumus reālajā ekonomikā. Tas ļautu arī labāk risināt ekonomiskos un sociālos uzdevumus, t. i., panākt augstu sociālās labklājības līmeni, kā arī augstas kvalitātes veselības un izglītības pakalpojumus un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību.

| (9) | Komisijai pēc dalībvalsts pieprasījuma atbalsts saskaņā ar programmu būtu jāsniedz jomās, kas saistītas ar kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, inovāciju, gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, darbvietām un ieguldījumiem, tādās kā, piemēram, budžets un nodokļi, publiskā pārvalde, institucionālas un administratīvas reformas, tieslietu sistēmas, cīņa pret krāpšanu, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, darījumdarbības vide, privātā sektora attīstība, konkurence, publiskais iepirkums, publiskā sektora līdzdalība uzņēmumos, privatizācijas procedūras, finansējuma pieejamība, finanšu nozares politika, tirdzniecība, ilgtspējīga attīstība, izglītība un apmācība, darba tirgus politika, sabiedrības veselība, patvēruma un migrācijas politika, lauksaimniecība, lauku attīstība un zivsaimniecība. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai pēc dalībvalsts pieprasījuma atbalsts saskaņā ar programmu būtu jāsniedz jomās, kas saistītas ar kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, inovāciju, gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, darbvietām un ieguldījumiem, tādās kā, piemēram, budžets un nodokļi, publiskā pārvalde, institucionālas un administratīvas reformas, tieslietu sistēmas, cīņa pret krāpšanu, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, darījumdarbības vide, privātā sektora attīstība, konkurence, publiskais iepirkums, publiskā sektora līdzdalība uzņēmumos, privatizācijas procedūras, finansējuma pieejamība, finanšu nozares politika, tirdzniecība, ilgtspējīga attīstība, izglītība un apmācība, darba tirgus politika, sabiedrības veselība, patvēruma un migrācijas politika, lauksaimniecība, lauku attīstība un zivsaimniecība.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāparedz iespēja Komisijai saskaņā ar programmu pieprasīt atbalstu reformu īstenošanai ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā, jo īpaši Eiropas pusgada kontekstā izstrādātajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, darbībām saistībā ar Savienības tiesību aktu īstenošanu, kā arī saistībā ar ekonomikas korekciju programmu īstenošanu. Dalībvalstīm būtu arī jāparedz iespēja pieprasīt atbalstu saistībā ar reformām, ko tās veic pēc savas iniciatīvas, lai panāktu kohēziju, ieguldījumus, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu un konkurētspēju. Komisija varētu sniegt norādījumus par atbalsta pieprasījuma galvenajiem elementiem. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāparedz iespēja Komisijai saskaņā ar programmu pieprasīt atbalstu reformu īstenošanai ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā, jo īpaši Eiropas pusgada kontekstā izstrādātajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, darbībām saistībā ar Savienības tiesību aktu īstenošanu, kā arī saistībā ar ekonomikas korekciju programmu īstenošanu. Dalībvalstīm būtu arī jāparedz iespēja pieprasīt atbalstu saistībā ar reformām, ko tās veic pēc savas iniciatīvas, lai panāktu kohēziju, ieguldījumus, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu un konkurētspēju. Komisija varētu sniegt norādījumus par atbalsta pieprasījuma galvenajiem elementiem.

| (11) | Pēc dialoga ar pieprasījumu iesniegušo dalībvalsti, tostarp Eiropas pusgada kontekstā, Komisijai pieprasījums būtu jāizvērtē, ņemot vērā pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principus, un sniedzamais atbalsts jānosaka, balstoties uz konstatēto problēmu neatliekamību, apmēru un intensitāti, atbalsta nepieciešamību paredzētajās politikas jomās, sociālekonomisko rādītāju analīzi un dalībvalsts vispārējo administratīvo spēju. Pamatojoties uz šo analīzi un ņemot vērā tagadējās darbības un pasākumus, ko finansē Savienības fondi vai Savienības programmas, Komisijai būtu jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti par sniedzamā atbalsta pasākumu prioritārajām jomām, mērķiem, orientējošu grafiku, apmēru, kā arī aplēsto kopējo finansējumu šādam atbalstam, kas jānosaka sadarbības un atbalsta plānā. |
| --- | --- |

(11)

Pēc dialoga ar pieprasījumu iesniegušo dalībvalsti, tostarp Eiropas pusgada kontekstā, Komisijai pieprasījums būtu jāizvērtē, ņemot vērā pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principus, un sniedzamais atbalsts jānosaka, balstoties uz konstatēto problēmu neatliekamību, apmēru un intensitāti, atbalsta nepieciešamību paredzētajās politikas jomās, sociālekonomisko rādītāju analīzi un dalībvalsts vispārējo administratīvo spēju. Pamatojoties uz šo analīzi un ņemot vērā tagadējās darbības un pasākumus, ko finansē Savienības fondi vai Savienības programmas, Komisijai būtu jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti par sniedzamā atbalsta pasākumu prioritārajām jomām, mērķiem, orientējošu grafiku, apmēru, kā arī aplēsto kopējo finansējumu šādam atbalstam, kas jānosaka sadarbības un atbalsta plānā.

| (12) | Lai inter alia nodrošinātu pārredzamību, Komisijai saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem būtu jāiesniedz sadarbības un atbalsta plāni Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(12)

Lai inter alia nodrošinātu pārredzamību, Komisijai saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem būtu jāiesniedz sadarbības un atbalsta plāni Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (13) | Komisijai ar tās dalībvalsts piekrišanu, kura vēlas saņemt atbalstu, būtu jāspēj atbalsta sniegšanu organizēt sadarbībā ar Eiropas un starptautiskām organizācijām vai citām dalībvalstīm, kuras piekritušas darboties kā reformu partneri. Dalībvalstij, kura vēlas saņemt atbalstu, attiecībā uz konkrētu atbalsta jomu vai jomām vajadzētu būt spējīgai izveidot partnerību ar vienu vai vairākām dalībvalstīm kā reformu partneriem, kas palīdzētu formulēt stratēģiju, reformu ceļvežus, izstrādāt kvalitatīvu palīdzību vai uzraudzīt stratēģijas un projektu īstenošanu. Lai arī par reformām atbildīga ir dalībvalsts, kura vēlas saņemt atbalstu, reformu partneriem vai citām dalībvalstīm (vai abiem minētajiem), kas atbalstu sniedz, būtu jāspēj sekmēt programmas veiksmīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai ar tās dalībvalsts piekrišanu, kura vēlas saņemt atbalstu, būtu jāspēj atbalsta sniegšanu organizēt sadarbībā ar Eiropas un starptautiskām organizācijām vai citām dalībvalstīm, kuras piekritušas darboties kā reformu partneri. Dalībvalstij, kura vēlas saņemt atbalstu, attiecībā uz konkrētu atbalsta jomu vai jomām vajadzētu būt spējīgai izveidot partnerību ar vienu vai vairākām dalībvalstīm kā reformu partneriem, kas palīdzētu formulēt stratēģiju, reformu ceļvežus, izstrādāt kvalitatīvu palīdzību vai uzraudzīt stratēģijas un projektu īstenošanu. Lai arī par reformām atbildīga ir dalībvalsts, kura vēlas saņemt atbalstu, reformu partneriem vai citām dalībvalstīm (vai abiem minētajiem), kas atbalstu sniedz, būtu jāspēj sekmēt programmas veiksmīgu īstenošanu.

| (14) | 2010. gada 19. oktobra Komisijas paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” un 2011. gada 29. jūnija Komisijas paziņojumā “Budžets stratēģijai” Eiropa 2020“” ir uzsvērts, cik būtiski ir vērst uzmanību uz finansējumu darbībām un pasākumiem, kuriem ir skaidra Eiropas mēroga pievienotā vērtība, t. i., darbībām, ar kurām Savienības dalība var radīt papildu vērtību, salīdzinot ar darbību tikai dalībvalstu līmenī. Ņemot vērā minēto, saskaņā ar programmu veiktajām atbalsta darbībām un pasākumiem būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar citām programmām un politikas virzieniem attiecīgi reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī. Darbībām un pasākumiem saskaņā ar programmu būtu jānodrošina tādu risinājumu izstrāde un īstenošana, kas attiecīgā līmenī pievēršas valsts mēroga uzdevumiem un ietekmē pārrobežu vai Savienības mēroga uzdevumu risināšanu un kas arī varētu veicināt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju. Papildus tam programmā iekļautajām darbībām un pasākumiem būtu jāsekmē Savienības tiesību aktu konsekventa un saskanīga īstenošana. Turklāt šīm darbībām būtu arī jāpalīdz vēl vairāk veicināt uzticēšanos un sekmēt sadarbību ar Komisiju un starp dalībvalstīm. Turklāt Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt platformu paraugprakses nodošanai un savstarpējai apmaiņai līdzīgu valstu vidū, kā arī piesaistīt ekspertu zināšanas. |
| --- | --- |

(14)

2010. gada 19. oktobra Komisijas paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” un 2011. gada 29. jūnija Komisijas paziņojumā “Budžets stratēģijai” Eiropa 2020“” ir uzsvērts, cik būtiski ir vērst uzmanību uz finansējumu darbībām un pasākumiem, kuriem ir skaidra Eiropas mēroga pievienotā vērtība, t. i., darbībām, ar kurām Savienības dalība var radīt papildu vērtību, salīdzinot ar darbību tikai dalībvalstu līmenī. Ņemot vērā minēto, saskaņā ar programmu veiktajām atbalsta darbībām un pasākumiem būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar citām programmām un politikas virzieniem attiecīgi reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī. Darbībām un pasākumiem saskaņā ar programmu būtu jānodrošina tādu risinājumu izstrāde un īstenošana, kas attiecīgā līmenī pievēršas valsts mēroga uzdevumiem un ietekmē pārrobežu vai Savienības mēroga uzdevumu risināšanu un kas arī varētu veicināt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju. Papildus tam programmā iekļautajām darbībām un pasākumiem būtu jāsekmē Savienības tiesību aktu konsekventa un saskanīga īstenošana. Turklāt šīm darbībām būtu arī jāpalīdz vēl vairāk veicināt uzticēšanos un sekmēt sadarbību ar Komisiju un starp dalībvalstīm. Turklāt Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt platformu paraugprakses nodošanai un savstarpējai apmaiņai līdzīgu valstu vidū, kā arī piesaistīt ekspertu zināšanas.

| (15) | Programmai ir jāparedz finansējums, kas aptver laikposmu, kura ilgums ir saskaņots ar Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (4) noteiktās daudzgadu finanšu shēmas ilgumu. |
| --- | --- |

(15)

Programmai ir jāparedz finansējums, kas aptver laikposmu, kura ilgums ir saskaņots ar Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (4) noteiktās daudzgadu finanšu shēmas ilgumu.

| (16) | Programmas finansējumam būtu jāietver finanšu resursi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1303/2013 (5) un (ES) Nr. 1305/2013 (6) ir atskaitīti no piešķīrumiem tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas. Lai šādu atskaitījumu varētu veikt šai konkrētajai programmai un neskartu nevienu no priekšlikumiem, ko varētu iesniegt nākotnē, ir jāgroza minētās regulas. |
| --- | --- |

(16)

Programmas finansējumam būtu jāietver finanšu resursi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1303/2013 (5) un (ES) Nr. 1305/2013 (6) ir atskaitīti no piešķīrumiem tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas. Lai šādu atskaitījumu varētu veikt šai konkrētajai programmai un neskartu nevienu no priekšlikumiem, ko varētu iesniegt nākotnē, ir jāgroza minētās regulas.

| (17) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (7). Programmas finansēšana, pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Regulām (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013 pārvietojot piešķīrumus no tehniskās palīdzības, būtu jāuzskata tikai par vienreizēju risinājumu un tam nebūtu jārada precedentu attiecībā uz turpmāko iniciatīvu finansējumu. |
| --- | --- |

(17)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (7). Programmas finansēšana, pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Regulām (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013 pārvietojot piešķīrumus no tehniskās palīdzības, būtu jāuzskata tikai par vienreizēju risinājumu un tam nebūtu jārada precedentu attiecībā uz turpmāko iniciatīvu finansējumu.

| (18) | Dalībvalstīm, kas pieprasa atbalstu, vajadzētu būt iespējai brīvprātīgi piedalīties programmas finansēšanā ar papildu līdzekļiem. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 iespēja pārvietot resursus, kas paredzēti tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalsts iniciatīvas, pašlaik attiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kurām ir īslaicīgas budžeta grūtības. Tāpēc Regula (ES) Nr. 1303/2013 būtu jāgroza, lai atļautu visām dalībvalstīm finansiāli piedalīties programmā. Uz Savienības budžetu pārvietotie resursi būtu jāizmanto, lai atbalstītu darbības, kas attiecīgajās dalībvalstīs sekmē gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm, kas pieprasa atbalstu, vajadzētu būt iespējai brīvprātīgi piedalīties programmas finansēšanā ar papildu līdzekļiem. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 iespēja pārvietot resursus, kas paredzēti tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalsts iniciatīvas, pašlaik attiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kurām ir īslaicīgas budžeta grūtības. Tāpēc Regula (ES) Nr. 1303/2013 būtu jāgroza, lai atļautu visām dalībvalstīm finansiāli piedalīties programmā. Uz Savienības budžetu pārvietotie resursi būtu jāizmanto, lai atbalstītu darbības, kas attiecīgajās dalībvalstīs sekmē gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.

| (19) | Šī regula būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (8) (“Finanšu regula”). Minētajā nolūkā Komisijai būtu jāpieņem gada darba programmas un par to jāinformē Eiropas Parlaments un Padome. Gada darba programmā būtu jānosaka to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar programmas vispārīgo mērķi un konkrētajiem mērķiem, dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā arī visi citi prasītie elementi. |
| --- | --- |

(19)

Šī regula būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (8) (“Finanšu regula”). Minētajā nolūkā Komisijai būtu jāpieņem gada darba programmas un par to jāinformē Eiropas Parlaments un Padome. Gada darba programmā būtu jānosaka to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar programmas vispārīgo mērķi un konkrētajiem mērķiem, dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā arī visi citi prasītie elementi.

| (20) | Ņemot vērā to, cik būtiski ir uzturēt dalībvalstu centienus ieplānot un īstenot strukturālas, institucionālas un administratīvas reformas, ir jāatļauj dotāciju līdzfinansējuma likme līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, lai sasniegtu programmas mērķus, vienlaikus nodrošinot atbilstību līdzfinansējuma un bezpeļņas principiem. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, cik būtiski ir uzturēt dalībvalstu centienus ieplānot un īstenot strukturālas, institucionālas un administratīvas reformas, ir jāatļauj dotāciju līdzfinansējuma likme līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, lai sasniegtu programmas mērķus, vienlaikus nodrošinot atbilstību līdzfinansējuma un bezpeļņas principiem.

| (21) | Neparedzētu un pienācīgi pamatotu steidzamības iemeslu gadījumā, kad ir nepieciešama tūlītēja reakcija, piemēram, ja ekonomika saskaras ar nopietniem traucējumiem vai dalībvalsts ekonomisko vai sociālo situāciju nopietni skar tādi būtiski apstākļi, kurus tā nevar ietekmēt, Komisijai būtu jādod iespēja pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kura vēlas saņemt atbalstu, pieņemt īpašus pasākumus, kas attiecas uz ierobežotu gada darba programmas daļu un kas ilgst ierobežotu laikposmu līdz sešiem mēnešiem, atbilstīgi programmā noteiktajiem mērķiem un atļautajām darbībām, lai tādējādi atbalstītu valsts iestādes minēto neatliekamo vajadzību risināšanā. |
| --- | --- |

(21)

Neparedzētu un pienācīgi pamatotu steidzamības iemeslu gadījumā, kad ir nepieciešama tūlītēja reakcija, piemēram, ja ekonomika saskaras ar nopietniem traucējumiem vai dalībvalsts ekonomisko vai sociālo situāciju nopietni skar tādi būtiski apstākļi, kurus tā nevar ietekmēt, Komisijai būtu jādod iespēja pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kura vēlas saņemt atbalstu, pieņemt īpašus pasākumus, kas attiecas uz ierobežotu gada darba programmas daļu un kas ilgst ierobežotu laikposmu līdz sešiem mēnešiem, atbilstīgi programmā noteiktajiem mērķiem un atļautajām darbībām, lai tādējādi atbalstītu valsts iestādes minēto neatliekamo vajadzību risināšanā.

| (22) | Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un saskaņotu piešķiršanu no Savienības budžeta un pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu, saskaņā ar programmu veicamajām darbībām būtu jāpapildina Savienības pašreizējās programmas, vienlaikus nepieļaujot vienu un to pašu izdevumu divkāršu finansēšanu. Komisijai un konkrētajai dalībvalstij saskaņā ar saviem attiecīgajiem pienākumiem visos procesa posmos jo īpaši būtu jānodrošina efektīva koordinācija Savienības un dalībvalstu līmenī, lai panāktu konsekvenci, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, no kuriem attiecīgajās dalībvalstīs tiek atbalstītas darbības, kurām ir ciešas saiknes ar programmu, īpaši ar pasākumiem, kas dalībvalstīs tiek finansēti no Savienības fondiem un Savienības programmām. Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu papildināmību un sinerģiju ar atbalstu, ko sniedz attiecīgās starptautiskās organizācijas. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un saskaņotu piešķiršanu no Savienības budžeta un pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu, saskaņā ar programmu veicamajām darbībām būtu jāpapildina Savienības pašreizējās programmas, vienlaikus nepieļaujot vienu un to pašu izdevumu divkāršu finansēšanu. Komisijai un konkrētajai dalībvalstij saskaņā ar saviem attiecīgajiem pienākumiem visos procesa posmos jo īpaši būtu jānodrošina efektīva koordinācija Savienības un dalībvalstu līmenī, lai panāktu konsekvenci, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, no kuriem attiecīgajās dalībvalstīs tiek atbalstītas darbības, kurām ir ciešas saiknes ar programmu, īpaši ar pasākumiem, kas dalībvalstīs tiek finansēti no Savienības fondiem un Savienības programmām. Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu papildināmību un sinerģiju ar atbalstu, ko sniedz attiecīgās starptautiskās organizācijas.

| (23) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp novēršot, atklājot un izmeklējot pārkāpumus, atgūstot zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus un vajadzības gadījumā piemērojot administratīvus un finansiālus sodus. |
| --- | --- |

(23)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp novēršot, atklājot un izmeklējot pārkāpumus, atgūstot zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus un vajadzības gadījumā piemērojot administratīvus un finansiālus sodus.

| (24) | Lai atvieglinātu programmas izvērtēšanu, pašā sākumā būtu jāizveido pienācīga, pārredzama sistēma darbību īstenošanas un programmas sasniegto rezultātu uzraudzībai. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojums par programmas īstenošanas uzraudzību, iekļaujot informāciju par dalībvalstu iesniegtajiem atbalsta pieprasījumiem, analīzi par to, kā piemēroti atbalsta pieprasījumu novērtēšanas kritēriji, informāciju par sadarbības un atbalsta plāniem, informāciju par reformas partneru līdzdalību un informāciju par pieņemtajiem īpašajiem pasākumiem. Būtu jāveic neatkarīgs starpposma izvērtējums, kurā analizē programmas mērķu sasniegšanu, tās līdzekļu izmantojuma efektivitāti un pievienoto vērtību Eiropas līmenī. Neatkarīgā galīgajā izvērtējumā papildus būtu jāiekļauj tādi jautājumi kā programmas ilgtermiņa ietekme un ilgtspēja. Minētie izvērtējumi būtu jābalsta uz rādītājiem, ar kuriem mēra programmas ietekmi. |
| --- | --- |

(24)

Lai atvieglinātu programmas izvērtēšanu, pašā sākumā būtu jāizveido pienācīga, pārredzama sistēma darbību īstenošanas un programmas sasniegto rezultātu uzraudzībai. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojums par programmas īstenošanas uzraudzību, iekļaujot informāciju par dalībvalstu iesniegtajiem atbalsta pieprasījumiem, analīzi par to, kā piemēroti atbalsta pieprasījumu novērtēšanas kritēriji, informāciju par sadarbības un atbalsta plāniem, informāciju par reformas partneru līdzdalību un informāciju par pieņemtajiem īpašajiem pasākumiem. Būtu jāveic neatkarīgs starpposma izvērtējums, kurā analizē programmas mērķu sasniegšanu, tās līdzekļu izmantojuma efektivitāti un pievienoto vērtību Eiropas līmenī. Neatkarīgā galīgajā izvērtējumā papildus būtu jāiekļauj tādi jautājumi kā programmas ilgtermiņa ietekme un ilgtspēja. Minētie izvērtējumi būtu jābalsta uz rādītājiem, ar kuriem mēra programmas ietekmi.

| (25) | Lai, ņemot vērā programmas īstenošanas laikā gūto pieredzi, pielāgotu to rādītāju sarakstu, ar kuriem mēra programmas mērķu sasniegšanu, Komisijai attiecībā uz minētā saraksta grozīšanu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Īpaši būtiski ir tas, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(25)

Lai, ņemot vērā programmas īstenošanas laikā gūto pieredzi, pielāgotu to rādītāju sarakstu, ar kuriem mēra programmas mērķu sasniegšanu, Komisijai attiecībā uz minētā saraksta grozīšanu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Īpaši būtiski ir tas, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (26) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz gada darba programmu pieņemšanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz gada darba programmu pieņemšanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.

| (27) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, sekmēt institucionālās, administratīvās un strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot valsts iestādēm, kā tās definētas šajā regulā, atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt iestādes, pārvaldības struktūras vai publisko pārvaldi, ekonomikas un sociālo nozari, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, pārredzamā un lietderīgā izmantošanā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, jo par atbalsta apmēru tiks panākta savstarpēja vienošanās ar attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, sekmēt institucionālās, administratīvās un strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot valsts iestādēm, kā tās definētas šajā regulā, atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt iestādes, pārvaldības struktūras vai publisko pārvaldi, ekonomikas un sociālo nozari, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, pārredzamā un lietderīgā izmantošanā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, jo par atbalsta apmēru tiks panākta savstarpēja vienošanās ar attiecīgo dalībvalsti.

| (28) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(28)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:

1. pants

Programmas izveide un darbības ilgums

Ar šo regulu izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu (“programma”) laikposmam no 2017. gada 20. maija līdz 2020. gada 31. decembrim.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “saņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas saņem atbalstu no Savienības saskaņā ar šo programmu; |
| --- | --- |

1)

“saņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas saņem atbalstu no Savienības saskaņā ar šo programmu;

| 2) | “Savienības fondi” ir Eiropas Strukturālie un investīciju fondi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 1. pantā, Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (10), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 (11), finansiālā atbalsta instruments policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas kā daļa no Iekšējās drošības fonda izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (12), un finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas kā daļa no Iekšējās drošības fonda izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 (13); |
| --- | --- |

2)

“Savienības fondi” ir Eiropas Strukturālie un investīciju fondi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 1. pantā, Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (10), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 (11), finansiālā atbalsta instruments policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas kā daļa no Iekšējās drošības fonda izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (12), un finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas kā daļa no Iekšējās drošības fonda izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 (13);

10

11

12

13

| 3) | “valsts iestāde” ir viena vai vairākas valsts iestādes, tostarp reģionālā un vietējā līmeņa iestādes, kas sadarbojas partnerības garā saskaņā ar dalībvalstu institucionālo un tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

3)

“valsts iestāde” ir viena vai vairākas valsts iestādes, tostarp reģionālā un vietējā līmeņa iestādes, kas sadarbojas partnerības garā saskaņā ar dalībvalstu institucionālo un tiesisko regulējumu;

| 4) | “starptautiska organizācija” ir starptautiska publiskā sektora organizācija, kas izveidota ar starptautisku līgumu, kā arī specializētās aģentūras, ko šāda organizācija izveidojusi, Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta nozīmē; organizācijas, kas ietilpst kādā starptautiskā organizācijā, saskaņā ar Finanšu regulu uzskata par starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

4)

“starptautiska organizācija” ir starptautiska publiskā sektora organizācija, kas izveidota ar starptautisku līgumu, kā arī specializētās aģentūras, ko šāda organizācija izveidojusi, Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta nozīmē; organizācijas, kas ietilpst kādā starptautiskā organizācijā, saskaņā ar Finanšu regulu uzskata par starptautiskām organizācijām;

| 5) | “Eiropas organizācijas” ir Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds, kā minēts Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā. |
| --- | --- |

5)

“Eiropas organizācijas” ir Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds, kā minēts Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā.

3. pants

Eiropas mēroga pievienotā vērtība

1.   No programmas finansē darbības un pasākumus, kuriem ir Eiropas mēroga pievienotā vērtība. Šajā nolūkā Komisija nodrošina, ka darbības un pasākumi, kas izraudzīti finansējumam, ir ar augstu ticamības pakāpi, ka tie sasniegs rezultātus, kuriem saskaņā ar subsidiaritātes principu ir Eiropas mēroga pievienotā vērtība, un uzrauga, vai Eiropas mēroga pievienotā vērtība faktiski ir iegūta.

2.   Programmas darbības un pasākumi nodrošina Eiropas mēroga pievienoto vērtību, jo īpaši šādā veidā:

| a) | izstrādājot un īstenojot risinājumus, kas risina vietēja, reģionāla vai valsts mēroga problēmas, kurām ir ietekme uz pārrobežu vai Savienības mēroga problēmām, un kas var arī dot ieguldījumu sociālajā, ekonomikas un teritoriālajā kohēzijā; |
| --- | --- |

a)

izstrādājot un īstenojot risinājumus, kas risina vietēja, reģionāla vai valsts mēroga problēmas, kurām ir ietekme uz pārrobežu vai Savienības mēroga problēmām, un kas var arī dot ieguldījumu sociālajā, ekonomikas un teritoriālajā kohēzijā;

| b) | šo darbību un pasākumu papildināmības un sinerģijas rezultātā ar citām Savienības programmām un politikas jomām attiecīgi reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

b)

šo darbību un pasākumu papildināmības un sinerģijas rezultātā ar citām Savienības programmām un politikas jomām attiecīgi reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī;

| c) | to ieguldījumu Savienības tiesību aktu un politikas jomu konsekventā un saskanīgā īstenošanā, kā arī Eiropas vērtību, tostarp solidaritātes, veicināšanā; |
| --- | --- |

c)

to ieguldījumu Savienības tiesību aktu un politikas jomu konsekventā un saskanīgā īstenošanā, kā arī Eiropas vērtību, tostarp solidaritātes, veicināšanā;

| d) | to ieguldījuma paraugprakses apmaiņā, arī nolūkā palielināt reformu programmas pamanāmību, un Savienības mēroga speciālo zināšanu platformas un tīkla izveidē; |
| --- | --- |

d)

to ieguldījuma paraugprakses apmaiņā, arī nolūkā palielināt reformu programmas pamanāmību, un Savienības mēroga speciālo zināšanu platformas un tīkla izveidē;

| e) | veicinot savstarpēju uzticēšanos starp saņēmējām dalībvalstīm un Komisiju, kā arī dalībvalstu sadarbību. |
| --- | --- |

e)

veicinot savstarpēju uzticēšanos starp saņēmējām dalībvalstīm un Komisiju, kā arī dalībvalstu sadarbību.

4. pants

Vispārīgais mērķis

Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt institucionālās, administratīvās un izaugsmi veicinošas strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot valsts iestādēm atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt un stiprināt iestādes, pārvaldību, publisko pārvaldi, un ekonomikas un sociālo jomu, reaģējot uz ekonomikas un sociālām problēmām, lai ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā veicinātu kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu un ieguldījumus, jo īpaši saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, lietderīgā un pārredzamā izmantošanā.

5. pants

Programmas konkrētie mērķi un darbības joma

1.   Lai sasniegtu 4. pantā noteikto vispārīgo mērķi, programmai ir šādi konkrētie mērķi, kas jāpilda ciešā sadarbībā ar saņēmējām dalībvalstīm:

| a) | atbalstīt valsts iestāžu iniciatīvas reformu izstrādē atbilstīgi to prioritātēm, ņemot vērā sākotnējos apstākļus un paredzamo sociālekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt valsts iestāžu iniciatīvas reformu izstrādē atbilstīgi to prioritātēm, ņemot vērā sākotnējos apstākļus un paredzamo sociālekonomisko ietekmi;

| b) | atbalstīt valsts iestādes, uzlabojot to spēju formulēt, izstrādāt un īstenot reformu politiku un stratēģijas un īstenot integrētu pieeju, kas nodrošina mērķu un izmantoto līdzekļu konsekvenci starp nozarēm; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt valsts iestādes, uzlabojot to spēju formulēt, izstrādāt un īstenot reformu politiku un stratēģijas un īstenot integrētu pieeju, kas nodrošina mērķu un izmantoto līdzekļu konsekvenci starp nozarēm;

| c) | atbalstīt valsts iestāžu centienus noteikt un īstenot atbilstīgus procesus un metodes, ņemot vērā paraugpraksi un pieredzi, ko guvušas citas valstis, risinot līdzīgas situācijas; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt valsts iestāžu centienus noteikt un īstenot atbilstīgus procesus un metodes, ņemot vērā paraugpraksi un pieredzi, ko guvušas citas valstis, risinot līdzīgas situācijas;

| d) | palīdzēt valsts iestādēm palielināt cilvēkresursu pārvaldības efektivitāti un lietderību, inter alia nostiprinot profesionālās zināšanas un prasmes un skaidri nosakot atbildības jomas. |
| --- | --- |

d)

palīdzēt valsts iestādēm palielināt cilvēkresursu pārvaldības efektivitāti un lietderību, inter alia nostiprinot profesionālās zināšanas un prasmes un skaidri nosakot atbildības jomas.

2.   Šā panta 1. punktā izklāstītie konkrētie mērķi attiecas uz politikas jomām, kas saistītas ar kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, inovāciju, gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, nodarbinātību un ieguldījumiem, jo īpaši uz vienu vai vairākām šādām jomām:

| a) | publisko finanšu un aktīvu pārvaldība, budžeta process, parāda pārvaldība un ieņēmumu administrēšana; |
| --- | --- |

a)

publisko finanšu un aktīvu pārvaldība, budžeta process, parāda pārvaldība un ieņēmumu administrēšana;

| b) | institucionālā reforma un efektīva un uz pakalpojumiem orientēta publiskās pārvaldes darbība, tostarp attiecīgā gadījumā noteikumu vienkāršošana, faktisks tiesiskums, tieslietu sistēmas reforma un krāpšanas novēršanas, korupcijas apkarošanas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pastiprināšana; |
| --- | --- |

b)

institucionālā reforma un efektīva un uz pakalpojumiem orientēta publiskās pārvaldes darbība, tostarp attiecīgā gadījumā noteikumu vienkāršošana, faktisks tiesiskums, tieslietu sistēmas reforma un krāpšanas novēršanas, korupcijas apkarošanas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pastiprināšana;

| c) | darījumdarbības vide (ietverot MVU), reindustrializācija, privātā sektora attīstība, ieguldījumi, publiskā sektora līdzdalība uzņēmumos, privatizācijas procedūras, tirdzniecība un ārvalstu tiešie ieguldījumi, konkurence un publiskais iepirkums, ilgtspējīga nozaru attīstība un atbalsts inovācijai un digitalizācijai; |
| --- | --- |

c)

darījumdarbības vide (ietverot MVU), reindustrializācija, privātā sektora attīstība, ieguldījumi, publiskā sektora līdzdalība uzņēmumos, privatizācijas procedūras, tirdzniecība un ārvalstu tiešie ieguldījumi, konkurence un publiskais iepirkums, ilgtspējīga nozaru attīstība un atbalsts inovācijai un digitalizācijai;

| d) | izglītība un apmācība; darba tirgus politika, tostarp sociālais dialogs, darbvietu radīšanai, cīņa pret nabadzību; sociālās iekļaušanas veicināšana; sociālā nodrošinājuma un sociālās labklājības sistēmas; sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmas; kā arī kohēzija, patvēruma, migrācijas un robežu politika; |
| --- | --- |

d)

izglītība un apmācība; darba tirgus politika, tostarp sociālais dialogs, darbvietu radīšanai, cīņa pret nabadzību; sociālās iekļaušanas veicināšana; sociālā nodrošinājuma un sociālās labklājības sistēmas; sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmas; kā arī kohēzija, patvēruma, migrācijas un robežu politika;

| e) | politika klimata rīcības īstenošanai, veicinot energoefektivitāti un sasniedzot enerģijas dažādošanu, kā arī lauksaimniecības un zivsaimniecības nozares un lauku apgabalu ilgtspējīgas attīstības politika; |
| --- | --- |

e)

politika klimata rīcības īstenošanai, veicinot energoefektivitāti un sasniedzot enerģijas dažādošanu, kā arī lauksaimniecības un zivsaimniecības nozares un lauku apgabalu ilgtspējīgas attīstības politika;

| f) | finanšu nozares politika, tostarp finanšpratības uzlabošana, finansiālā stabilitāte, finansējuma pieejamība un aizdevumi reālajai ekonomikai; datu un statistikas veidošana, sniegšana un kvalitātes uzraudzība; un politika, kuras mērķis ir cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

f)

finanšu nozares politika, tostarp finanšpratības uzlabošana, finansiālā stabilitāte, finansējuma pieejamība un aizdevumi reālajai ekonomikai; datu un statistikas veidošana, sniegšana un kvalitātes uzraudzība; un politika, kuras mērķis ir cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

6. pants

Atbalsttiesīgās darbības

Lai tiektos sasniegt 4. un 5. pantā noteiktos mērķus, no programmas jo īpaši finansē šādus darbību veidus:

| a) | ar politikas atzinumiem, politikas izmaiņām, stratēģiju un reformu ceļvežu formulēšanu, kā arī likumdošanas, institucionālām, strukturālām un administratīvām reformām saistītās zinātības nodrošināšana; |
| --- | --- |

a)

ar politikas atzinumiem, politikas izmaiņām, stratēģiju un reformu ceļvežu formulēšanu, kā arī likumdošanas, institucionālām, strukturālām un administratīvām reformām saistītās zinātības nodrošināšana;

| b) | tādu ekspertu, tostarp vietējo ekspertu, nodrošināšana uz īsu vai ilgu laikposmu, kuri pilda uzdevumus specifiskās jomās vai veic operatīvas darbības, vajadzības gadījumā saņemot mutiskās un rakstiskās tulkošanas un sadarbības atbalstu, kā arī administratīvo palīdzību un infrastruktūras un aprīkojuma nodrošinājumu; |
| --- | --- |

b)

tādu ekspertu, tostarp vietējo ekspertu, nodrošināšana uz īsu vai ilgu laikposmu, kuri pilda uzdevumus specifiskās jomās vai veic operatīvas darbības, vajadzības gadījumā saņemot mutiskās un rakstiskās tulkošanas un sadarbības atbalstu, kā arī administratīvo palīdzību un infrastruktūras un aprīkojuma nodrošinājumu;

| c) | institucionālo, administratīvo vai nozaru spēju veidošana un saistītās atbalsta darbības visos pārvaldības līmeņos, attiecīgā gadījumā arī dodot ieguldījumu pilsoniskās sabiedrības spēju stiprināšanā, jo īpaši:






  i) | semināri, konferences un darbsemināri; |
| --- | --- | --- |

c)

institucionālo, administratīvo vai nozaru spēju veidošana un saistītās atbalsta darbības visos pārvaldības līmeņos, attiecīgā gadījumā arī dodot ieguldījumu pilsoniskās sabiedrības spēju stiprināšanā, jo īpaši:

i)

semināri, konferences un darbsemināri;

| ii) | darba vizītes attiecīgajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, lai ļautu amatpersonām iegūt vai uzlabot zinātību vai zināšanas attiecīgos jautājumos; kā arī |
| --- | --- |

ii)

darba vizītes attiecīgajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, lai ļautu amatpersonām iegūt vai uzlabot zinātību vai zināšanas attiecīgos jautājumos; kā arī

| iii) | apmācības pasākumi un tiešsaistes vai cita veida apmācības moduļu izstrāde, lai atbalstītu vajadzīgās profesionālās prasmes un zināšanas attiecīgo reformu jomā, |
| --- | --- |

iii)

apmācības pasākumi un tiešsaistes vai cita veida apmācības moduļu izstrāde, lai atbalstītu vajadzīgās profesionālās prasmes un zināšanas attiecīgo reformu jomā,

| d) | datu un statistikas datu vākšana, kopēju metožu un attiecīgā gadījumā rādītāju vai kritēriju izstrāde; |
| --- | --- |

d)

datu un statistikas datu vākšana, kopēju metožu un attiecīgā gadījumā rādītāju vai kritēriju izstrāde;

| e) | vietējā operatīvā atbalsta organizēšana tādās jomās kā, piemēram, patvērums, migrācija un robežkontrole; |
| --- | --- |

e)

vietējā operatīvā atbalsta organizēšana tādās jomās kā, piemēram, patvērums, migrācija un robežkontrole;

| f) | IT spēju veidošana: zinātība, kas saistīta ar attiecīgo reformu īstenošanai nepieciešamās IT infrastruktūras un lietojumprogrammu izstrādi, uzturēšanu, darbību un kvalitātes kontroli, kā arī zinātība, kas saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijas programmām; |
| --- | --- |

f)

IT spēju veidošana: zinātība, kas saistīta ar attiecīgo reformu īstenošanai nepieciešamās IT infrastruktūras un lietojumprogrammu izstrādi, uzturēšanu, darbību un kvalitātes kontroli, kā arī zinātība, kas saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijas programmām;

| g) | pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi un ietekmes novērtējumi un rokasgrāmatu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana; |
| --- | --- |

g)

pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi un ietekmes novērtējumi un rokasgrāmatu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana;

| h) | komunikācijas projekti, kuru mērķis ir mācīšanās, sadarbība, izpratnes veicināšana, informācijas izplatīšanas darbības un paraugprakses apmaiņa; izpratnes veicināšanas un informācijas kampaņu, plašsaziņas līdzekļu kampaņu un pasākumu organizēšana, tostarp korporatīvā komunikācija un vajadzības gadījumā komunikācija sociālajos tīklos; |
| --- | --- |

h)

komunikācijas projekti, kuru mērķis ir mācīšanās, sadarbība, izpratnes veicināšana, informācijas izplatīšanas darbības un paraugprakses apmaiņa; izpratnes veicināšanas un informācijas kampaņu, plašsaziņas līdzekļu kampaņu un pasākumu organizēšana, tostarp korporatīvā komunikācija un vajadzības gadījumā komunikācija sociālajos tīklos;

| i) | materiālu vākšana un publicēšana, lai izplatītu informāciju un programmas rezultātus, tostarp izstrādājot, izmantojot un uzturot sistēmas un rīkus, kuros izmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

i)

materiālu vākšana un publicēšana, lai izplatītu informāciju un programmas rezultātus, tostarp izstrādājot, izmantojot un uzturot sistēmas un rīkus, kuros izmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| j) | jebkura cita attiecīga darbība, kuras nolūks ir sekmēt 4. un 5. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

j)

jebkura cita attiecīga darbība, kuras nolūks ir sekmēt 4. un 5. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

7. pants

Pieprasījums atbalsta saņemšanai

1.   Dalībvalsts, kura vēlas saņemt atbalstu saskaņā ar programmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu atbalsta saņemšanai, norādot politikas jomas un atbalsta prioritātes, kuras ietilpst 5. panta 2. punktā noteiktajā programmas darbības jomā. Minēto pieprasījumu iesniedz līdz kalendārā gada 31. oktobrim. Komisija var sniegt norādījumus par galvenajiem elementiem, kas iekļaujami atbalsta pieprasījumā.

2.   Komisija pēc dialoga ar dalībvalsti, tostarp Eiropas pusgada kontekstā, ņemot vērā pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principus, analizē 1. punktā minēto pieprasījumu atbalsta saņemšanai, balstoties uz konstatēto problēmu neatliekamību, apmēru un dziļumu, atbalsta nepieciešamību attiecīgajās politikas jomās, sociālekonomisko rādītāju analīzi un dalībvalsts vispārējo administratīvo spēju.

Pamatojoties uz minēto analīzi un ņemot vērā Savienības fondu vai citu Savienības programmu finansētās esošās darbības un pasākumus, Komisija vienojas ar attiecīgo dalībvalsti par atbalsta prioritārajām jomām, mērķiem, orientējošu grafiku, sniedzamo atbalsta pasākumu apmēru, kā arī aplēsto kopējo finansējumu šādam atbalstam, kas izklāstāmi sadarbības un atbalsta plānā.

3.   Pieprasījumu atbalsta saņemšanai var iesniegt saistībā ar turpmāk minēto:

| a) | to reformu īstenošana, ko dalībvalstis veic pēc savas iniciatīvas, jo īpaši, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

a)

to reformu īstenošana, ko dalībvalstis veic pēc savas iniciatīvas, jo īpaši, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un darbvietu radīšanu;

| b) | ekonomikas korekciju programmu īstenošana dalībvalstīs, kuras saņem Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar esošajiem instrumentiem, jo īpaši atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 472/2013 (14) attiecībā uz eurozonas dalībvalstīm un Padomes Regulai (EK) Nr. 332/2002 (15) attiecībā uz eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

ekonomikas korekciju programmu īstenošana dalībvalstīs, kuras saņem Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar esošajiem instrumentiem, jo īpaši atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 472/2013 (14) attiecībā uz eurozonas dalībvalstīm un Padomes Regulai (EK) Nr. 332/2002 (15) attiecībā uz eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm;

| c) | izaugsmi uzturošu reformu īstenošana saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, jo īpaši īstenojot konkrētai valstij adresētus ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā, vai darbības saistībā ar Savienības tiesību īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

izaugsmi uzturošu reformu īstenošana saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, jo īpaši īstenojot konkrētai valstij adresētus ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā, vai darbības saistībā ar Savienības tiesību īstenošanu.

8. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes informēšana par sadarbības un atbalsta plāniem

1.   Ja saņēmēja dalībvalsts sniedz piekrišanu, Komisija sadarbības un atbalsta plānu, lieki nekavējoties, nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Saņēmēja dalībvalsts var atteikties sniegt šādu piekrišanu, ja tas ir saistīts ar sensitīvu vai konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana apdraudētu saņēmējas dalībvalsts sabiedrības intereses.

2.   Komisija tomēr nosūta sadarbības un atbalsta plānu Eiropas Parlamentam un Padomei šādos apstākļos:

| a) | tiklīdz saņēmēja dalībvalsts ir pārformulējusi visu sensitīvo vai konfidenciālo informāciju, kuras izpaušana apdraudētu saņēmējas dalībvalsts sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

a)

tiklīdz saņēmēja dalībvalsts ir pārformulējusi visu sensitīvo vai konfidenciālo informāciju, kuras izpaušana apdraudētu saņēmējas dalībvalsts sabiedrības intereses;

| b) | pēc saprātīga laikposma, pēc kura attiecīgās informācijas izpaušana nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt programmas atbalsta pasākumu īstenošanu, un katrā ziņā ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šādu pasākumu realizācijas saskaņā ar sadarbības un atbalsta plānu. |
| --- | --- |

b)

pēc saprātīga laikposma, pēc kura attiecīgās informācijas izpaušana nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt programmas atbalsta pasākumu īstenošanu, un katrā ziņā ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šādu pasākumu realizācijas saskaņā ar sadarbības un atbalsta plānu.

9. pants

Atbalsta organizēšana un reformu partneri

1.   Ar saņēmējas dalībvalsts piekrišanu Komisija atbalsta sniegšanu saskaņā ar programmu var organizēt sadarbībā ar citām dalībvalstīm vai Eiropas un starptautiskām organizācijām.

2.   Saņēmēja dalībvalsts, koordinējot savu rīcību ar Komisiju, var izveidot partnerību ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm, kas konkrētās reformu jomās darbojas kā reformu partneri. Reformu partneris, koordinējot savu rīcību ar Komisiju un balstoties uz savstarpēju saprašanos ar saņēmēju dalībvalsti un Komisiju, palīdz formulēt stratēģiju un reformas ceļvežus, izstrādāt augstas kvalitātes palīdzību vai uzraudzīt stratēģijas un projektu īstenošanu.

10. pants

Finansējums

1.   Finansējums programmas īstenošanai pašreizējās cenās ir EUR 142 800 000.

2.   No programmai paredzētā finanšu piešķīruma var segt arī izmaksas, kas saistītas ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas darbībām, tostarp korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, izmaksas par IT tīkliem, kas vērsti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visas pārējās tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksas, kuras Komisijai rodas programmas pārvaldības rezultātā.

3.   Eiropas Parlaments un Padome apstiprina ikgadējās apropriācijas, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas robežvērtības.

11. pants

Citas finanšu iemaksas programmas budžetā

1.   Papildus 10. pantā noteiktajam finansējumam programmu var finansēt ar papildu brīvprātīgām iemaksām no dalībvalstīm.

2.   Šā panta 1. punktā minētās papildu iemaksas var ietvert iemaksas no līdzekļiem, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 59. pantu ir paredzēti tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas un tiek pārvietoti saskaņā ar minētās regulas 25. pantu.

3.   Papildu iemaksas, kas minētas 1. punktā, izmanto, lai atbalstītu darbības, kuras sekmē Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanu. Iemaksu, ko saņēmēja dalībvalsts veikusi saskaņā ar 2. punktu, izmanto vienīgi minētajā dalībvalstī.

12. pants

Divkāršas finansēšanas nepieļaušana

Saskaņā ar šo regulu finansētās darbības var saņemt atbalstu no citām Savienības programmām, instrumentiem vai fondiem saskaņā ar Savienības budžetu, ar noteikumu, ka šāds atbalsts nesedz vienus un tos pašus izmaksu posteņus.

13. pants

Programmas īstenošana

1.   Komisija programmu īsteno saskaņā ar Finanšu regulu.

2.   Programmas pasākumus var īstenot tieši Komisija vai netieši, izmantojot citas vienības un personas, kas nav dalībvalstis, saskaņā ar Finanšu regulas 60. pantu. Savienības finansiālo atbalstu darbībām, kas noteiktas šīs regulas 6. pantā, jo īpaši piešķir šādā veidā:

| a) | dotācijas, tostarp dalībvalstu valsts iestādēm paredzētas dotācijas; |
| --- | --- |

a)

dotācijas, tostarp dalībvalstu valsts iestādēm paredzētas dotācijas;

| b) | publiskā iepirkuma līgumi; |
| --- | --- |

b)

publiskā iepirkuma līgumi;

| c) | ārējiem ekspertiem, tostarp ekspertiem no atbalstu sniedzošo vai saņemošo dalībvalstu valsts, reģionālajām vai vietējām iestādēm, radušos izmaksu atlīdzināšana; |
| --- | --- |

c)

ārējiem ekspertiem, tostarp ekspertiem no atbalstu sniedzošo vai saņemošo dalībvalstu valsts, reģionālajām vai vietējām iestādēm, radušos izmaksu atlīdzināšana;

| d) | starptautisku organizāciju izveidotos trasta fondos veiktas iemaksas; un |
| --- | --- |

d)

starptautisku organizāciju izveidotos trasta fondos veiktas iemaksas; un

| e) | darbības, ko veic netiešajā pārvaldībā. |
| --- | --- |

e)

darbības, ko veic netiešajā pārvaldībā.

3.   Dotācijas var piešķirt dalībvalstu valsts iestādēm, Eiropas Investīciju bankas grupai, starptautiskām organizācijām, publiskām vai privātām struktūrām un vienībām, kas likumīgi veic uzņēmējdarbību:

| a) | dalībvalstīs; un |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīs; un

| b) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīs, kuras ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējas puses, saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīs, kuras ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējas puses, saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem.

Līdzfinansējuma likme dotācijām ir līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma un bezpeļņas principus.

4.   Atbalstu var sniegt arī individuāli eksperti, kurus var uzaicināt dot ieguldījumu atsevišķās, saskaņā ar programmu organizētās darbības, kad vien tas ir nepieciešams 5. pantā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanai.

5.   Lai īstenotu programmu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem gada darba programmas un informē par tām Eiropas Parlamentu un Padomi. Gada darba programmās izklāsta to īstenošanai vajadzīgos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantā minētajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem, dotāciju atlases un piešķiršanas kritērijus, kā arī visus Finanšu regulā prasītos elementus.

6.   Lai nodrošinātu resursu savlaicīgu pieejamību, ierobežotu daļu no gada darba programmas paredz īpašiem pasākumiem, ja neparedzētu un pienācīgi pamatotu steidzamības iemeslu gadījumā ir nepieciešama tūlītēja reakcija, tostarp tad, ja ekonomika saskaras ar nopietniem traucējumiem vai dalībvalsts ekonomisko vai sociālo situāciju nopietni skar tādi būtiski apstākļi, kurus tā nevar ietekmēt. Komisija pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kura vēlas saņemt atbalstu, var pieņemt īpašus pasākumus saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem mērķiem un darbībām, lai atbalstītu valsts iestādes neatliekamo vajadzību risināšanā. Šādi īpaši pasākumi ir pagaidu pasākumi, un uz tiem neattiecas 7. panta 1. un 2. punktā izklāstītie nosacījumi. Īpašie pasākumi beidzas sešos mēnešos, un tos var aizstāt ar atbalstu saskaņā ar 7. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

14. pants

Koordinācija un papildināmība

1.   Saskaņā ar saviem attiecīgajiem pienākumiem, Komisija un saņēmējas dalībvalstis sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp programmu un citām Savienības programmām un instrumentiem un jo īpaši ar Savienības fondu finansētiem pasākumiem. Minētajā nolūkā tās:

| a) | gan plānošanas, gan īstenošanas posmā nodrošina papildināmību un sinerģiju starp dažādiem instrumentiem Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, jo īpaši saistībā ar Savienības fondu finansētiem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

gan plānošanas, gan īstenošanas posmā nodrošina papildināmību un sinerģiju starp dažādiem instrumentiem Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, jo īpaši saistībā ar Savienības fondu finansētiem pasākumiem;

| b) | pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās; un |
| --- | --- |

b)

pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās; un

| c) | nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas ir atbildīgi par īstenošanu Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, lai panāktu, ka atbalsta sniegšanas darbības ir saskaņotas un racionālas. |
| --- | --- |

c)

nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas ir atbildīgi par īstenošanu Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, lai panāktu, ka atbalsta sniegšanas darbības ir saskaņotas un racionālas.

2.   Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu papildināmību un sinerģiju ar atbalstu, ko sniedz citas attiecīgas starptautiskās organizācijas.

3.   Attiecīgās gada darba programmas var kalpot kā koordinācijas satvars, ja atbalsts ir paredzēts kādā no 5. panta 2. punktā minētajām jomām.

15. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās vai nepareizi izlietotās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus administratīvus un finansiālus sodus.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšlīgumslēdzējus, kuri ir saņēmuši Savienības finansējumu saskaņā ar programmu.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt kontrolpārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz saimnieciskās darbības veicējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (16) noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas prettiesiskas darbības, kuras ietekmē Savienības finanšu intereses.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības līgumos ar starptautiskām organizācijām un dotāciju līgumos, un dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, skaidri nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes uz vietas, un inspekcijas.

16. pants

Uzraudzība un izvērtējums

1.   Komisija uzrauga no programmas finansēto darbību īstenošanu un novērtē 4. pantā izklāstītā vispārīgā mērķa un 5. panta 1. punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem rādītājiem.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu attiecībā uz pielikumā iekļautā rādītāju saraksta grozījumiem.

2.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada uzraudzības ziņojumu par programmas īstenošanu. Minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:

| a) | dalībvalstu iesniegtajiem atbalsta pieprasījumiem, kas minēti 7. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu iesniegtajiem atbalsta pieprasījumiem, kas minēti 7. panta 1. punktā;

| b) | analīzi attiecībā uz to, kā piemēroti 7. panta 2. punktā minētie kritēriji, kas tiek izmantoti dalībvalstu iesniegto atbalsta pieprasījumu analizēšanā; |
| --- | --- |

b)

analīzi attiecībā uz to, kā piemēroti 7. panta 2. punktā minētie kritēriji, kas tiek izmantoti dalībvalstu iesniegto atbalsta pieprasījumu analizēšanā;

| c) | sadarbības un atbalsta plāniem, kas minēti 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

sadarbības un atbalsta plāniem, kas minēti 7. panta 2. punktā;

| d) | to reformu partneru līdzdalību, kas minēti 9. pantā; kā arī |
| --- | --- |

d)

to reformu partneru līdzdalību, kas minēti 9. pantā; kā arī

| e) | pieņemtajiem īpašajiem pasākumiem, kas minēti 13. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

e)

pieņemtajiem īpašajiem pasākumiem, kas minēti 13. panta 6. punktā.

Komisija ne vēlāk kā līdz 2019. gada vidum arī iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei neatkarīgu starpposma izvērtējuma ziņojumu un līdz 2021. gada 31. decembrim – neatkarīgu ex post izvērtējuma ziņojumu.

3.   Starpposma izvērtējuma ziņojumā iekļauj informāciju par programmas mērķu sasniegšanu, resursu izmantošanas efektivitāti un programmas radīto Eiropas mēroga pievienoto vērtību. Tajā arī izskata jautājumu par to, vai visi mērķi un darbības joprojām ir atbilstīgi. Ex post izvērtējuma ziņojumā izvērtē programmu kopumā un ietver informāciju par tās ietekmi ilgākā laikā.

17. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 16. panta 1. punkta otrajā daļā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četriem gadiem no 2017. gada 20. maija līdz 2020. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 16. panta 1. punkta otrajā daļā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 16. panta 1. punkta otro daļu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

18. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013

Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 25. pantu groza šādi:






  a) | nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “Tehniskās palīdzības dalībvalstīm pārvaldība”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 25. pantu groza šādi:

a)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Tehniskās palīdzības dalībvalstīm pārvaldība”;

| b) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/825 (*1) 11. pantu, daļu no līdzekļiem, kas ir paredzēti saskaņā ar šīs regulas 59. pantu un ir ieplānoti saskaņā ar konkrētu fondu noteikumiem, vienojoties ar Komisiju, var pārvietot uz tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, lai saskaņā ar šīs regulas 58. panta 1. punkta trešās daļas l) apakšpunktu un tiešu vai netiešu pārvaldību īstenotu pasākumus saistībā ar attiecīgo dalībvalsti.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/825 (2017. gada 17. maijs), ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (OV L 129, 19.5.2017., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

b)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/825 (*1) 11. pantu, daļu no līdzekļiem, kas ir paredzēti saskaņā ar šīs regulas 59. pantu un ir ieplānoti saskaņā ar konkrētu fondu noteikumiem, vienojoties ar Komisiju, var pārvietot uz tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, lai saskaņā ar šīs regulas 58. panta 1. punkta trešās daļas l) apakšpunktu un tiešu vai netiešu pārvaldību īstenotu pasākumus saistībā ar attiecīgo dalībvalsti.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/825 (2017. gada 17. maijs), ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (OV L 129, 19.5.2017., 1. lpp.).”;"

*1

| c) | panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalsts 1. punktā minēto pārvietojumu konkrētam kalendārajam gadam pieprasa līdz tā gada 31. janvārim, kurā jāveic pārvietojums. Pieprasījumam pievieno priekšlikumu grozīt programmu vai programmas, no kurām pārvietojums tiks veikts. Partnerības nolīgumā saskaņā ar 30. panta 2. punktu veic atbilstīgus grozījumus, kuros norāda kopējo summu, kas katru gadu pārvietota Komisijai.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalsts 1. punktā minēto pārvietojumu konkrētam kalendārajam gadam pieprasa līdz tā gada 31. janvārim, kurā jāveic pārvietojums. Pieprasījumam pievieno priekšlikumu grozīt programmu vai programmas, no kurām pārvietojums tiks veikts. Partnerības nolīgumā saskaņā ar 30. panta 2. punktu veic atbilstīgus grozījumus, kuros norāda kopējo summu, kas katru gadu pārvietota Komisijai.”;

| d) | pievieno šādu punktu:

  “4.   Uz līdzekļiem, kurus dalībvalsts pārvieto saskaņā ar šā panta 1. punktu, attiecas šīs regulas 136. pantā un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 38. pantā izklāstītais saistību atcelšanas noteikums.”; |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu punktu:

“4.   Uz līdzekļiem, kurus dalībvalsts pārvieto saskaņā ar šā panta 1. punktu, attiecas šīs regulas 136. pantā un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 38. pantā izklāstītais saistību atcelšanas noteikums.”;

| 2) | regulas 58. panta 1. punkta trešās daļas l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “l) | darbības, kuras finansē saskaņā ar Regulu (ES) 2017/825, lai sekmētu Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanu.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 58. panta 1. punkta trešās daļas l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“l)

darbības, kuras finansē saskaņā ar Regulu (ES) 2017/825, lai sekmētu Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanu.”;

| 3) | regulas 91. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   0,35 % no kopējiem resursiem, no kuriem atskaitīts EISI atbalsts, kas minēts 92. panta 6. punktā, un atbalstam vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem, kas minēts 92. panta 7. punktā, ir atvēlēti tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas, no kā līdz EUR 112 233 000 pašreizējās cenās piešķir Strukturālo reformu atbalsta programmai, kas izveidota ar Regulu (ES) 2017/825, izmantošanai atbilstīgi minētās programmas darbības jomai un mērķim.” |
| --- | --- |

3)

regulas 91. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   0,35 % no kopējiem resursiem, no kuriem atskaitīts EISI atbalsts, kas minēts 92. panta 6. punktā, un atbalstam vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem, kas minēts 92. panta 7. punktā, ir atvēlēti tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas, no kā līdz EUR 112 233 000 pašreizējās cenās piešķir Strukturālo reformu atbalsta programmai, kas izveidota ar Regulu (ES) 2017/825, izmantošanai atbilstīgi minētās programmas darbības jomai un mērķim.”

19. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 1305/2013

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 6. pantu ELFLA pēc Komisijas iniciatīvas un/vai tās vārdā līdz 0,25 % no sava gada piešķīruma var izmantot, lai finansētu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 58. pantā minētos uzdevumus, ietverot šīs regulas 52. pantā minētā Eiropas tīkla lauku attīstībai un šīs regulas 53. pantā minētā EIP tīkla izveidošanas un darbības izmaksas, no kā līdz EUR 30 567 000 pašreizējās cenās piešķir Strukturālo reformu atbalsta programmai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/825 (*2), izmantošanai atbilstīgi minētās programmas darbības jomai un mērķim.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2017. gada 17. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. ABELA

---

(1)  
  OV C 177, 18.5.2016., 47. lpp.

1

(2)  
  OV C 240, 1.7.2016., 49. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 27. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 11. maija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

6

(7)  
  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

8

(9)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 223/2014 (2014. gada 11. marts) par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 516/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, groza Padomes Lēmumu 2008/381/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK (OV L 150, 20.5.2014., 168. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (OV L 150, 20.5.2014., 93. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

16

---

PIELIKUMS

Rādītāji

Regulas 4. pantā un 5. panta 1. punktā minēto mērķu sasniegšanu mēra, pamatojoties uz šādiem rādītājiem:

| a) | valsts iestāžu, administratīvo dienestu un citu publisku vienību, piemēram, valsts ministriju vai regulatīvo iestāžu, skaits un veids, kurām tika sniegts atbalsts saskaņā ar programmu, iedalot pa saņēmējām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

valsts iestāžu, administratīvo dienestu un citu publisku vienību, piemēram, valsts ministriju vai regulatīvo iestāžu, skaits un veids, kurām tika sniegts atbalsts saskaņā ar programmu, iedalot pa saņēmējām dalībvalstīm;

| b) | atbalsta sniedzēju, piemēram, valsts struktūru, publisko tiesību subjektu, privāttiesību subjektu, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, un starptautisku organizāciju, skaits un veids pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

atbalsta sniedzēju, piemēram, valsts struktūru, publisko tiesību subjektu, privāttiesību subjektu, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, un starptautisku organizāciju, skaits un veids pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm;

| c) | veikto darbību, par kurām saskaņā ar 6. pantu ir tiesības saņemt atbalstu, skaits un veids, piemēram, ekspertu, apmācības pasākumi un semināru nodrošināšana utt., iedalot pa šādiem datiem:






  i) | konkrētajai valstij adresētie ieteikumi vai attiecīgas darbības saistībā ar Savienības tiesību īstenošanu, ekonomikas korekciju programmām un reformām, ko dalībvalsts veic pēc savas iniciatīvas; |
| --- | --- | --- |

c)

veikto darbību, par kurām saskaņā ar 6. pantu ir tiesības saņemt atbalstu, skaits un veids, piemēram, ekspertu, apmācības pasākumi un semināru nodrošināšana utt., iedalot pa šādiem datiem:

i)

konkrētajai valstij adresētie ieteikumi vai attiecīgas darbības saistībā ar Savienības tiesību īstenošanu, ekonomikas korekciju programmām un reformām, ko dalībvalsts veic pēc savas iniciatīvas;

| ii) | konkrētais mērķis, politikas joma un saņēmēja dalībvalsts; |
| --- | --- |

ii)

konkrētais mērķis, politikas joma un saņēmēja dalībvalsts;

| iii) | atbalsta sniedzēji, piemēram, valsts struktūras, publisko tiesību subjekti, privāttiesību subjekti, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, vai starptautiskas organizācijas; |
| --- | --- |

iii)

atbalsta sniedzēji, piemēram, valsts struktūras, publisko tiesību subjekti, privāttiesību subjekti, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, vai starptautiskas organizācijas;

| iv) | atbalsta saņēmēji saņēmējā dalībvalstī, piemēram, valsts iestādes; |
| --- | --- |

iv)

atbalsta saņēmēji saņēmējā dalībvalstī, piemēram, valsts iestādes;

| d) | politisku un juridisku vienošanos, piemēram, politisku saprašanās memorandu, nodomu protokolu, nolīgumu, līgumu, kas starp Komisiju, reformu partneriem, ja tādi ir, un atbalsta sniedzējiem ir noslēgti par darbībām saskaņā ar programmu, skaits un veids pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

d)

politisku un juridisku vienošanos, piemēram, politisku saprašanās memorandu, nodomu protokolu, nolīgumu, līgumu, kas starp Komisiju, reformu partneriem, ja tādi ir, un atbalsta sniedzējiem ir noslēgti par darbībām saskaņā ar programmu, skaits un veids pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm;

| e) | tādu politikas iniciatīvu (piemēram, rīcības plānu, ceļvežu, pamatnostādņu, ieteikumu, ieteikto tiesību aktu) skaits pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, kuras pieņemtas pēc attiecīgajām programmas atbalstītajām darbībām; |
| --- | --- |

e)

tādu politikas iniciatīvu (piemēram, rīcības plānu, ceļvežu, pamatnostādņu, ieteikumu, ieteikto tiesību aktu) skaits pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, kuras pieņemtas pēc attiecīgajām programmas atbalstītajām darbībām;

| f) | to pasākumu skaits, iedalot pa politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, kuri īstenoti saskaņā ar programmu sniegto atbalsta darbību rezultātā, dalījumā pa konkrētajai valstij adresētiem ieteikumiem vai attiecīgām darbībām, kas saistītas ar Savienības tiesību īstenošanu, ekonomikas korekciju programmām un reformām, ko dalībvalsts veic pēc savas iniciatīvas; |
| --- | --- |

f)

to pasākumu skaits, iedalot pa politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, kuri īstenoti saskaņā ar programmu sniegto atbalsta darbību rezultātā, dalījumā pa konkrētajai valstij adresētiem ieteikumiem vai attiecīgām darbībām, kas saistītas ar Savienības tiesību īstenošanu, ekonomikas korekciju programmām un reformām, ko dalībvalsts veic pēc savas iniciatīvas;

| g) | atsauksmes no valsts iestādēm, administratīvajiem dienestiem un citām publiskām vienībām, kas saņēmušas atbalstu saskaņā ar programmu, kā arī atsauksmes no citām ieinteresētajām personām vai dalībniekiem, ja tādas ir pieejamas, par programmas darbību rezultātiem vai ietekmi, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami; |
| --- | --- |

g)

atsauksmes no valsts iestādēm, administratīvajiem dienestiem un citām publiskām vienībām, kas saņēmušas atbalstu saskaņā ar programmu, kā arī atsauksmes no citām ieinteresētajām personām vai dalībniekiem, ja tādas ir pieejamas, par programmas darbību rezultātiem vai ietekmi, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami;

| h) | atsauksmes no atbalsta sniedzējiem par saskaņā ar programmu sniegtā atbalsta rezultātiem vai ietekmi, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām, kurās tie darbojušies, un pa saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami; |
| --- | --- |

h)

atsauksmes no atbalsta sniedzējiem par saskaņā ar programmu sniegtā atbalsta rezultātiem vai ietekmi, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām, kurās tie darbojušies, un pa saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami;

| i) | attiecīgo ieinteresēto personu viedokļu izmaiņas par programmas ieguldījumu reformu īstenošanā, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar atbilstīgiem kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami; un |
| --- | --- |

i)

attiecīgo ieinteresēto personu viedokļu izmaiņas par programmas ieguldījumu reformu īstenošanā, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar atbilstīgiem kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami; un

| j) | to sadarbības un atbalsta plānā iekļauto mērķu skaits, iedalot pa saņēmējām dalībvalstīm, kas sasniegti inter alia ar programmas atbalstu. |
| --- | --- |

j)

to sadarbības un atbalsta plānā iekļauto mērķu skaits, iedalot pa saņēmējām dalībvalstīm, kas sasniegti inter alia ar programmas atbalstu.

Minētos rādītājus izmanto saskaņā ar pieejamajiem datiem un informāciju, tostarp atbilstīgiem kvantitatīviem vai empīriskiem datiem.

Turklāt Komisijai veic kvalitatīvu analīzi, lai noteiktu saistību starp programmas sniegto atbalstu, ko mēra, izmantojot informāciju no minētajiem rādītājiem, un saņēmējas dalībvalsts institucionālajām, administratīvajām un strukturālajām reformām, kuru mērķis ir veicināt konkurētspēju, produktivitāti, izaugsmi, nodarbinātību, kohēziju un ieguldījumus.

---

| 19.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/17

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/826

(2017. gada 17. maijs),

ar ko izveido Savienības programmu laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam, lai atbalstītu īpašas darbības, ar kurām pastiprina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaistīšanos Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 169. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienība dod ieguldījumu, lai nodrošinātu patērētāju tiesību augstu aizsardzības līmeni un lai patērētājiem piešķirtu galveno lomu iekšējā tirgū, atbalstot un papildinot dalībvalstu politiku, cenšoties nodrošināt, ka iedzīvotāji var pilnībā izmantot iekšējā tirgus sniegtās priekšrocības un, ka to darot, viņu juridiskās un ekonomiskās intereses tiek pienācīgi ņemtas vērā un aizsargātas. Labi funkcionējoša un uzticama finanšu pakalpojumu nozare ir būtisks iekšējā tirgus un tā pārrobežu iespēju elements. Tam ir vajadzīga stabila regulējuma un uzraudzības sistēma, kas vienlaikus nodrošina finanšu stabilitāti un atbalsta ilgtspējīgu ekonomiku. Tajā pat laikā labi funkcionējošai un uzticamai finanšu pakalpojumu nozarei būtu jāsniedz augsts aizsardzības līmenis patērētājiem un citiem finanšu pakalpojumu galalietotājiem, tostarp privātiem ieguldītājiem, noguldītājiem, apdrošināšanas polises turētājiem, pensiju fondu dalībniekiem un saņēmējiem, individuāliem akcionāriem, aizņēmējiem un MVU. |
| --- | --- |

(1)

Savienība dod ieguldījumu, lai nodrošinātu patērētāju tiesību augstu aizsardzības līmeni un lai patērētājiem piešķirtu galveno lomu iekšējā tirgū, atbalstot un papildinot dalībvalstu politiku, cenšoties nodrošināt, ka iedzīvotāji var pilnībā izmantot iekšējā tirgus sniegtās priekšrocības un, ka to darot, viņu juridiskās un ekonomiskās intereses tiek pienācīgi ņemtas vērā un aizsargātas. Labi funkcionējoša un uzticama finanšu pakalpojumu nozare ir būtisks iekšējā tirgus un tā pārrobežu iespēju elements. Tam ir vajadzīga stabila regulējuma un uzraudzības sistēma, kas vienlaikus nodrošina finanšu stabilitāti un atbalsta ilgtspējīgu ekonomiku. Tajā pat laikā labi funkcionējošai un uzticamai finanšu pakalpojumu nozarei būtu jāsniedz augsts aizsardzības līmenis patērētājiem un citiem finanšu pakalpojumu galalietotājiem, tostarp privātiem ieguldītājiem, noguldītājiem, apdrošināšanas polises turētājiem, pensiju fondu dalībniekiem un saņēmējiem, individuāliem akcionāriem, aizņēmējiem un MVU.

| (2) | Kopš 2007. gada finanšu un ekonomikas krīze satricinājusi finanšu pakalpojumu galalietotāju, jo īpaši patērētāju, uzticēšanos. Tāpēc, lai atjaunotu viņu uzticēšanos finanšu nozares stabilitātei un dotu ieguldījumu tās paraugpraksē, ir svarīgi palielināt patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju, tostarp privāto ieguldītāju, noguldītāju, apdrošināšanas polises turētāju, pensiju fondu dalībnieku un saņēmēju, individuālo akcionāru, aizņēmēju un MVU, kā arī to intereses pārstāvošu ieinteresēto personu aktīvu dalību un iesaistīšanos Savienības un citas attiecīgas daudzpusējas politikas veidošanā finanšu nozarē. |
| --- | --- |

(2)

Kopš 2007. gada finanšu un ekonomikas krīze satricinājusi finanšu pakalpojumu galalietotāju, jo īpaši patērētāju, uzticēšanos. Tāpēc, lai atjaunotu viņu uzticēšanos finanšu nozares stabilitātei un dotu ieguldījumu tās paraugpraksē, ir svarīgi palielināt patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju, tostarp privāto ieguldītāju, noguldītāju, apdrošināšanas polises turētāju, pensiju fondu dalībnieku un saņēmēju, individuālo akcionāru, aizņēmēju un MVU, kā arī to intereses pārstāvošu ieinteresēto personu aktīvu dalību un iesaistīšanos Savienības un citas attiecīgas daudzpusējas politikas veidošanā finanšu nozarē.

| (3) | Lai sasniegtu minētos mērķus, atbilstoši vairāku Eiropas Parlamenta partiju kopējai iniciatīvai Komisija 2011. gada beigās sāka izmēģinājuma projektu nolūkā piešķirt dotācijas, lai atbalstītu tāda finanšu ekspertīzes centra izveidi, kas sniegtu labumu patērētājiem, citiem galalietotājiem un viņu intereses pārstāvošām ieinteresētām personām, lai pastiprinātu viņu spēju piedalīties Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā un lai veicinātu elastīgas banku sistēmas attīstību. Galvenie politikas mērķi bija nodrošināt, lai Savienības politikas veidotāji, ierosinot jaunus Savienības tiesību aktus, varētu iegūt viedokļus, kas atšķiras no tiem, kurus pauž finanšu nozares profesionāļi, nodrošināt, ka patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju intereses būtu atspoguļotas jaunos Savienības tiesību aktos, nodrošināt, ka plašāka sabiedrība būtu labāk informēta par konkrētiem jautājumiem finanšu jomas regulējumā, tādējādi veicinot izpratni finanšu jomā, un nodrošināt, ka tiktu pastiprināta patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju aktīva iesaistīšanās Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā, kā rezultātā tiktu izstrādāti līdzsvaroti Savienības tiesību akti. |
| --- | --- |

(3)

Lai sasniegtu minētos mērķus, atbilstoši vairāku Eiropas Parlamenta partiju kopējai iniciatīvai Komisija 2011. gada beigās sāka izmēģinājuma projektu nolūkā piešķirt dotācijas, lai atbalstītu tāda finanšu ekspertīzes centra izveidi, kas sniegtu labumu patērētājiem, citiem galalietotājiem un viņu intereses pārstāvošām ieinteresētām personām, lai pastiprinātu viņu spēju piedalīties Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā un lai veicinātu elastīgas banku sistēmas attīstību. Galvenie politikas mērķi bija nodrošināt, lai Savienības politikas veidotāji, ierosinot jaunus Savienības tiesību aktus, varētu iegūt viedokļus, kas atšķiras no tiem, kurus pauž finanšu nozares profesionāļi, nodrošināt, ka patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju intereses būtu atspoguļotas jaunos Savienības tiesību aktos, nodrošināt, ka plašāka sabiedrība būtu labāk informēta par konkrētiem jautājumiem finanšu jomas regulējumā, tādējādi veicinot izpratni finanšu jomā, un nodrošināt, ka tiktu pastiprināta patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju aktīva iesaistīšanās Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā, kā rezultātā tiktu izstrādāti līdzsvaroti Savienības tiesību akti.

| (4) | Tā rezultātā Komisija laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam un izmantojot atklātu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, piešķīra darbības dotācijas divām bezpeļņas organizācijām: Finance Watch un Better Finance. Minētās dotācijas tika piešķirtas 2012. un 2013. gadā saskaņā ar divus gadus ilgu izmēģinājuma projektu un kopš 2014. gada – sagatavošanas darbības veidā. Turklāt 2016. gadā tika nolemts darbības dotāciju vietā piešķirt rīcības dotācijas, jo rīcības dotācijas nodrošina labāku kontroli pār Savienības budžeta izdevumiem. Tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) sagatavošanas darbības var izmantot tikai ne ilgāk kā trīs secīgus gadus, ir vajadzīgs leģislatīvs akts, lai nodrošinātu juridisko pamatu šādu darbību finansēšanai no 2017. gada. |
| --- | --- |

(4)

Tā rezultātā Komisija laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam un izmantojot atklātu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, piešķīra darbības dotācijas divām bezpeļņas organizācijām: Finance Watch un Better Finance. Minētās dotācijas tika piešķirtas 2012. un 2013. gadā saskaņā ar divus gadus ilgu izmēģinājuma projektu un kopš 2014. gada – sagatavošanas darbības veidā. Turklāt 2016. gadā tika nolemts darbības dotāciju vietā piešķirt rīcības dotācijas, jo rīcības dotācijas nodrošina labāku kontroli pār Savienības budžeta izdevumiem. Tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) sagatavošanas darbības var izmantot tikai ne ilgāk kā trīs secīgus gadus, ir vajadzīgs leģislatīvs akts, lai nodrošinātu juridisko pamatu šādu darbību finansēšanai no 2017. gada.

| (5) | Organizācija Finance Watch tika izveidota ar Savienības dotācijām 2011. gadā saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem kā starptautiska bezpeļņas apvienība. Tās uzdevums ir aizstāvēt pilsoniskās sabiedrības intereses finanšu nozarē. Pateicoties Savienības dotācijām, Finance Watch izdevās īsā laikā izveidot kvalificētu ekspertu komandu, kas spēja veikt pētījumus, politikas analīzi un komunikācijas darbības finanšu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(5)

Organizācija Finance Watch tika izveidota ar Savienības dotācijām 2011. gadā saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem kā starptautiska bezpeļņas apvienība. Tās uzdevums ir aizstāvēt pilsoniskās sabiedrības intereses finanšu nozarē. Pateicoties Savienības dotācijām, Finance Watch izdevās īsā laikā izveidot kvalificētu ekspertu komandu, kas spēja veikt pētījumus, politikas analīzi un komunikācijas darbības finanšu pakalpojumu jomā.

| (6) | Better Finance ir esošu Eiropas ieguldītāju un akcionāru apvienību sekmīgas reorganizācijas un zīmolvārdu maiņas – procesu, kas aizsākti 2009. gadā – rezultāts. Pateicoties Savienības dotācijām, organizācija izveidoja finanšu zinātības centru, kas galvenokārt koncentrējas uz patērētāju, individuālo ieguldītāju, individuālo akcionāru, noguldītāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju interesēm atbilstīgi tās dalībniekiem un tās resursiem. |
| --- | --- |

(6)

Better Finance ir esošu Eiropas ieguldītāju un akcionāru apvienību sekmīgas reorganizācijas un zīmolvārdu maiņas – procesu, kas aizsākti 2009. gadā – rezultāts. Pateicoties Savienības dotācijām, organizācija izveidoja finanšu zinātības centru, kas galvenokārt koncentrējas uz patērētāju, individuālo ieguldītāju, individuālo akcionāru, noguldītāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju interesēm atbilstīgi tās dalībniekiem un tās resursiem.

| (7) | Izmēģinājuma projekta un tam sekojošās sagatavošanas darbības novērtējumā, kas tika veikts 2015. gadā, ir secināts, ka politikas mērķi visumā ir sasniegti. Finance Watch un Better Finance ir strādājušas cita citu papildinošās politikas jomās un vērsušās pie dažādām auditorijām. Kopā tās kopš 2012. gada ar savām darbībām ir aptvērušas Savienības finanšu politikas programmas lielāko daļu un, ciktāl tas bija iespējams ar tām pieejamajiem resursiem, Finance Watch un Better Finance ir centušās paplašināt savu darbību, lai nodrošinātu plašu ģeogrāfisko pārklājumu Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Izmēģinājuma projekta un tam sekojošās sagatavošanas darbības novērtējumā, kas tika veikts 2015. gadā, ir secināts, ka politikas mērķi visumā ir sasniegti. Finance Watch un Better Finance ir strādājušas cita citu papildinošās politikas jomās un vērsušās pie dažādām auditorijām. Kopā tās kopš 2012. gada ar savām darbībām ir aptvērušas Savienības finanšu politikas programmas lielāko daļu un, ciktāl tas bija iespējams ar tām pieejamajiem resursiem, Finance Watch un Better Finance ir centušās paplašināt savu darbību, lai nodrošinātu plašu ģeogrāfisko pārklājumu Savienībā.

| (8) | Abas organizācijas ir sniegušas pievienoto vērtību gan to valstu dalībnieku darbību kopumam, gan Savienības patērētājiem. Valstu organizācijām, kas nodarbojas ar plašu spektru ar patērētājiem saistītu jautājumu, bieži vien trūkst tehnisko zināšanu politikas jomās, kas ir saistītas tieši ar finanšu pakalpojumiem un ar tiem saistītiem Savienības politikas veidošanas procesiem. Turklāt līdz šim nav identificētas līdzīgas organizācijas Savienības līmenī. Lai arī izmēģinājuma projekta novērtējums parādīja, ka neviens cits pieteikuma iesniedzējs nav atsaucies uz kārtējiem ikgadējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas izteikti pēc 2012. gada, šajā regulā paredzētajai programmai pēc 2017.–2020. gada laikposma beigām vajadzētu būt atvērtai citiem potenciāliem atbalsta saņēmējiem, ja tie atbilst tās prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Abas organizācijas ir sniegušas pievienoto vērtību gan to valstu dalībnieku darbību kopumam, gan Savienības patērētājiem. Valstu organizācijām, kas nodarbojas ar plašu spektru ar patērētājiem saistītu jautājumu, bieži vien trūkst tehnisko zināšanu politikas jomās, kas ir saistītas tieši ar finanšu pakalpojumiem un ar tiem saistītiem Savienības politikas veidošanas procesiem. Turklāt līdz šim nav identificētas līdzīgas organizācijas Savienības līmenī. Lai arī izmēģinājuma projekta novērtējums parādīja, ka neviens cits pieteikuma iesniedzējs nav atsaucies uz kārtējiem ikgadējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas izteikti pēc 2012. gada, šajā regulā paredzētajai programmai pēc 2017.–2020. gada laikposma beigām vajadzētu būt atvērtai citiem potenciāliem atbalsta saņēmējiem, ja tie atbilst tās prasībām.

| (9) | Neraugoties uz regulāriem centieniem, Finance Watch un Better Finance nav izdevies piesaistīt stabilu un nozīmīgu finansējumu no citiem līdzekļu devējiem, kas būtu neatkarīgi no finanšu nozares, un tāpēc tās joprojām ir ļoti atkarīgas no Savienības finansējuma, lai būtu finansiāli ilgtspējīgas. Tāpēc pašlaik ir nepieciešams Savienības līdzfinansējums, lai nodrošinātu, ka tās saņem resursus, kas vajadzīgi, lai turpmākajos gados sasniegtu vēlamos politikas mērķus un lai nodrošinātu finansiālu stabilitāti minētajām organizācijām, kā arī to ekspertiem un administratīvajiem darbiniekiem, kuri līdz šim spējuši īsā laikposmā uzsākt savas attiecīgās darbības. Tāpēc ir jāizveido Savienības programma laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam, lai atbalstītu Finance Watch un Better Finance darbības (“programma”), kas papildinās līdzīgu politiku, ko dalībvalstis īsteno valsts līmenī. Finanšu stabilitātei ir ļoti svarīga abām organizācijām gan zinātības saglabāšanai, gan projektu plānošanai. Tomēr organizācijām, kuras saņem atbalstu saskaņā ar programmu, būtu jācenšas palielināt īpatsvaru finansējumam no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(9)

Neraugoties uz regulāriem centieniem, Finance Watch un Better Finance nav izdevies piesaistīt stabilu un nozīmīgu finansējumu no citiem līdzekļu devējiem, kas būtu neatkarīgi no finanšu nozares, un tāpēc tās joprojām ir ļoti atkarīgas no Savienības finansējuma, lai būtu finansiāli ilgtspējīgas. Tāpēc pašlaik ir nepieciešams Savienības līdzfinansējums, lai nodrošinātu, ka tās saņem resursus, kas vajadzīgi, lai turpmākajos gados sasniegtu vēlamos politikas mērķus un lai nodrošinātu finansiālu stabilitāti minētajām organizācijām, kā arī to ekspertiem un administratīvajiem darbiniekiem, kuri līdz šim spējuši īsā laikposmā uzsākt savas attiecīgās darbības. Tāpēc ir jāizveido Savienības programma laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam, lai atbalstītu Finance Watch un Better Finance darbības (“programma”), kas papildinās līdzīgu politiku, ko dalībvalstis īsteno valsts līmenī. Finanšu stabilitātei ir ļoti svarīga abām organizācijām gan zinātības saglabāšanai, gan projektu plānošanai. Tomēr organizācijām, kuras saņem atbalstu saskaņā ar programmu, būtu jācenšas palielināt īpatsvaru finansējumam no citiem avotiem.

| (10) | Turpinot finansēt Finance Watch un Better Finance laikposmā no 2017. gada līdz 2020. gadam līdzīgā veidā, kā tas tika darīts veicot sagatavošanas darbību, tiktu nodrošināts, ka tiek saglabāta līdz šim novērtētā minēto organizāciju darbības pozitīvā ietekme. Finansējums programmas īstenošanai būtu jābalsta uz vidējām faktiskajām izmaksām, kas katrai organizācijai radušās laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam. Maksimālajai līdzfinansējuma likmei ar Savienības finansējumu 60 % apmērā būtu jāpaliek nemainīgai. Gadījumā, ja programma un atbilstīgais finansējums tiek pagarināts pēc 2020. gada un ja parādās citi iespējami atbalsta saņēmēji, uzaicinājumam iesniegt pieteikumus vajadzētu būt atvērtam jebkurām citām organizācijām, kuras atbilst kritērijiem un dod ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(10)

Turpinot finansēt Finance Watch un Better Finance laikposmā no 2017. gada līdz 2020. gadam līdzīgā veidā, kā tas tika darīts veicot sagatavošanas darbību, tiktu nodrošināts, ka tiek saglabāta līdz šim novērtētā minēto organizāciju darbības pozitīvā ietekme. Finansējums programmas īstenošanai būtu jābalsta uz vidējām faktiskajām izmaksām, kas katrai organizācijai radušās laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam. Maksimālajai līdzfinansējuma likmei ar Savienības finansējumu 60 % apmērā būtu jāpaliek nemainīgai. Gadījumā, ja programma un atbilstīgais finansējums tiek pagarināts pēc 2020. gada un ja parādās citi iespējami atbalsta saņēmēji, uzaicinājumam iesniegt pieteikumus vajadzētu būt atvērtam jebkurām citām organizācijām, kuras atbilst kritērijiem un dod ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā.

| (11) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4). |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4).

| (12) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz ikgadējo darba programmu izveidi. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz ikgadējo darba programmu izveidi.

| (13) | Katram atbalsta saņēmējam katru gadu līdz 30. novembrim būtu jāiesniedz Komisijai apraksts par darbībām, kas ir ieplānotas nākamajam gadam, lai sasniegtu programmas politikas mērķus. Minētās darbības būtu detalizēti jāapraksta, tostarp to mērķi, sagaidāmie rezultāti un ietekme, aprēķinātās izmaksas un grafiks, kā arī attiecīgie rādītāji, pēc kuriem tos izvērtē. |
| --- | --- |

(13)

Katram atbalsta saņēmējam katru gadu līdz 30. novembrim būtu jāiesniedz Komisijai apraksts par darbībām, kas ir ieplānotas nākamajam gadam, lai sasniegtu programmas politikas mērķus. Minētās darbības būtu detalizēti jāapraksta, tostarp to mērķi, sagaidāmie rezultāti un ietekme, aprēķinātās izmaksas un grafiks, kā arī attiecīgie rādītāji, pēc kuriem tos izvērtē.

| (14) | Finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (5). |
| --- | --- |

(14)

Finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (5).

| (15) | Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms programmas darbības beigām būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojums par rezultātiem, kas sasniegti, īstenojot programmu. Novērtējuma ziņojumā būtu jāizvērtē, vai programma būtu jāturpina pēc 2017.–2020. gada laikposma. Uz programmas pagarināšanu, grozīšanu vai atjaunošanu pēc 2017.–2020. gada laikposma būtu jāattiecina atklāta pieteikumu iesniegšanas procedūra, lai izraudzītos atbalsta saņēmējus. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms programmas darbības beigām būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojums par rezultātiem, kas sasniegti, īstenojot programmu. Novērtējuma ziņojumā būtu jāizvērtē, vai programma būtu jāturpina pēc 2017.–2020. gada laikposma. Uz programmas pagarināšanu, grozīšanu vai atjaunošanu pēc 2017.–2020. gada laikposma būtu jāattiecina atklāta pieteikumu iesniegšanas procedūra, lai izraudzītos atbalsta saņēmējus.

| (16) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus. |
| --- | --- |

(16)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus.

| (17) | Atbalsta saņēmējiem būtu jāpieliek visas pūles, lai savu darbību darītu pamanāmu visās dalībvalstīs. Lai sasniegtu minēto mērķi, atbalsta saņēmējiem būtu jācenšas izveidot kontaktus ar attiecīgajām patērētāju bezpeļņas organizācijām visā Savienībā un, kad vien iespējams, tulkot informāciju, kas saistīta ar to organizāciju, dalību tajā un darbībām, un publicēt minēto informāciju to tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

(17)

Atbalsta saņēmējiem būtu jāpieliek visas pūles, lai savu darbību darītu pamanāmu visās dalībvalstīs. Lai sasniegtu minēto mērķi, atbalsta saņēmējiem būtu jācenšas izveidot kontaktus ar attiecīgajām patērētāju bezpeļņas organizācijām visā Savienībā un, kad vien iespējams, tulkot informāciju, kas saistīta ar to organizāciju, dalību tajā un darbībām, un publicēt minēto informāciju to tīmekļa vietnēs.

| (18) | Lai nodrošinātu atbalsta saņēmēju veikto ar Savienības finansējumu atbalstīto darbību nepārtrauktību, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, un tā būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu atbalsta saņēmēju veikto ar Savienības finansējumu atbalstīto darbību nepārtrauktību, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, un tā būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. maija.

| (19) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, izveidot Savienības programmu, ar kuru tiek atbalstītas konkrētas darbības, kuras veicina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaisti Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kas ir nepieciešami minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(19)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, izveidot Savienības programmu, ar kuru tiek atbalstītas konkrētas darbības, kuras veicina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaisti Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kas ir nepieciešami minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Ar šo tiek izveidota Savienības programma (“programma”) laikposmam no 2017. gada 1. maija līdz 2020. gada 31. decembrim, lai atbalstītu 3. panta 1. punktā minēto organizāciju darbības. Minētās darbības dod ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā saistībā ar to, lai tiktu pastiprināta patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju, kā arī viņu intereses pārstāvošu ieinteresēto personu iesaistīšanās Savienības un citas attiecīgas daudzpusējas politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā.

2.   Lai sasniegtu programmas mērķus, ar to līdzfinansē šādas turpmāk minētas darbības:

| a) | pētniecības darbības, tostarp savu pētījumu un datu sagatavošana, un zinātības veidošana; |
| --- | --- |

a)

pētniecības darbības, tostarp savu pētījumu un datu sagatavošana, un zinātības veidošana;

| b) | sadarbība ar patērētājiem un citiem finanšu pakalpojumu galalietotājiem, veidojot saikni ar esošajiem patērētāju tīkliem un palīdzības dienestiem dalībvalstīs nolūkā identificēt jautājumus, kuri ir svarīgi Savienības politikas veidošanai, lai aizsargātu patērētāju intereses finanšu pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

b)

sadarbība ar patērētājiem un citiem finanšu pakalpojumu galalietotājiem, veidojot saikni ar esošajiem patērētāju tīkliem un palīdzības dienestiem dalībvalstīs nolūkā identificēt jautājumus, kuri ir svarīgi Savienības politikas veidošanai, lai aizsargātu patērētāju intereses finanšu pakalpojumu jomā;

| c) | izpratnes veidošanas darbības, izplatīšanas darbības un izglītošanas un apmācības nodrošināšana finanšu jomā tieši vai ar to valsts dalībnieku starpniecību, tostarp attiecībā uz patērētāju, citu finanšu pakalpojumu galalietotāju un nespeciālistu plašu auditoriju; |
| --- | --- |

c)

izpratnes veidošanas darbības, izplatīšanas darbības un izglītošanas un apmācības nodrošināšana finanšu jomā tieši vai ar to valsts dalībnieku starpniecību, tostarp attiecībā uz patērētāju, citu finanšu pakalpojumu galalietotāju un nespeciālistu plašu auditoriju;

| d) | darbības, ar kurām pastiprina mijiedarbību starp 3. panta 1. punktā minēto organizāciju dalībniekiem, kā arī interešu aizstāvības un politisko konsultāciju darbības, ar kurām sekmē minēto dalībnieku nostāju Savienības mērogā un sekmē sabiedrības un vispārējās intereses finanšu un Savienības regulējumā. |
| --- | --- |

d)

darbības, ar kurām pastiprina mijiedarbību starp 3. panta 1. punktā minēto organizāciju dalībniekiem, kā arī interešu aizstāvības un politisko konsultāciju darbības, ar kurām sekmē minēto dalībnieku nostāju Savienības mērogā un sekmē sabiedrības un vispārējās intereses finanšu un Savienības regulējumā.

2. pants

Programmas mērķi

1.   Programmai ir šādi mērķi:

| a) | turpmāk stiprināt patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju, kā arī ieinteresēto personu, kas pārstāv patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju intereses, aktīvu dalību un iesaistīšanos Savienības un citas attiecīgas daudzpusējas politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

a)

turpmāk stiprināt patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju, kā arī ieinteresēto personu, kas pārstāv patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju intereses, aktīvu dalību un iesaistīšanos Savienības un citas attiecīgas daudzpusējas politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā;

| b) | informēt patērētājus un citus finanšu pakalpojumu galalietotājus, kā arī viņu intereses pārstāvošas ieinteresētās personas par aktuāliem jautājumiem finanšu nozares regulējumā. |
| --- | --- |

b)

informēt patērētājus un citus finanšu pakalpojumu galalietotājus, kā arī viņu intereses pārstāvošas ieinteresētās personas par aktuāliem jautājumiem finanšu nozares regulējumā.

2.   Komisija nodrošina, ka programmu regulāri izvērtē, lai noteiktu tās atbilstību šā panta 1. punktā izklāstītajiem mērķiem, jo īpaši prasot, lai katrs atbalsta saņēmējs iesniedz:

| a) | ikgadēju aprakstu par darbībām, ko atbalsta saņēmējs veicis saskaņā ar programmu; |
| --- | --- |

a)

ikgadēju aprakstu par darbībām, ko atbalsta saņēmējs veicis saskaņā ar programmu;

| b) | gada darbības pārskatu, kurā iekļauj kvantitatīvus un kvalitatīvus rādītājus par katru darbību, ko atbalsta saņēmējs plāno un veic; |
| --- | --- |

b)

gada darbības pārskatu, kurā iekļauj kvantitatīvus un kvalitatīvus rādītājus par katru darbību, ko atbalsta saņēmējs plāno un veic;

| c) | finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

c)

finanšu pārskatu.

Šāda izvērtēšana ietver 9. panta 1. punktā minētā ziņojuma izstrādi.

3. pants

Programmas atbalsta saņēmēji

1.   Programmas atbalsta saņēmēji (turpmāk “atbalsta saņēmēji”) ir Finance Watch un Better Finance.

2.   Lai varētu saņemt atbalstu no programmas, atbalsta saņēmēja statusam aizvien jābūt nevalstiskai, bezpeļņas juridiskai personai, kas ir neatkarīga no industrijas, komercdarbības vai darījumdarbības. Tai nav interešu konflikta, un tā ar savu dalībnieku starpniecību pārstāv Savienības patērētāju un citu galalietotāju intereses finanšu pakalpojumu jomā.

Lai pārstāvētu patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju intereses pēc iespējas vairāk dalībvalstīs, atbalsta saņēmējs cenšas paplašināt savu aktīvo dalībnieku tīklu dalībvalstīs, un nodrošināt visaptverošu ģeogrāfisko pārklājumu.

Komisija palīdz atbalsta saņēmējiem identificēt potenciālos dalībniekus dalībvalstīs. Komisija arī nodrošina, ka katrs atbalsta saņēmējs visu programmas darbības laiku atbilst šā punkta pirmajā un otrajā daļā izklāstītajiem kritērijiem, iekļaujot tos 7. pantā minētajās gada darba programmās un katru gadu pirms 4. pantā minētās rīcības dotācijas piešķiršanas atbalsta saņēmējiem izvērtējot, vai tie atbilst minētajiem kritērijiem.

3.   Gadījumā, ja atbalsta saņēmēji apvienojas, tā rezultātā izveidojusies juridiskā persona kļūst par programmas vienīgo atbalsta saņēmēju.

4. pants

Dotāciju piešķiršana

Finansējumu saskaņā ar programmu sniedz rīcības dotāciju veidā, ko piešķir ik gadu, pamatojoties uz priekšlikumu, ko atbalsta saņēmējs iesniedz saskaņā ar 7. panta 2. punktu.

5. pants

Pārredzamība

1.   Ikvienā paziņojumā vai publikācijā saistībā ar darbību, ko veicis atbalsta saņēmējs un kas finansēta saskaņā ar programmu, norāda, ka atbalsta saņēmējs ir saņēmis finansējumu no Savienības budžeta.

2.   Katrs atbalsta saņēmējs divos mēnešos pēc Komisijas gada darba programmas pieņemšanas sniedz šādu informāciju vienlaikus plašākai sabiedrībai un attiecīgām patērētāju bezpeļņas organizācijām:

| a) | darba organizācija un joma; |
| --- | --- |

a)

darba organizācija un joma;

| b) | iespējas kļūt par organizācijas dalībnieku, dalības nosacījumi un atbalsta saņēmēja struktūra; |
| --- | --- |

b)

iespējas kļūt par organizācijas dalībnieku, dalības nosacījumi un atbalsta saņēmēja struktūra;

| c) | informācija par to, uz kurām no tās darbībām attiecas 1. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

c)

informācija par to, uz kurām no tās darbībām attiecas 1. panta 2. punkts.

6. pants

Finanšu noteikumi

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmam no 2017. gada 1. maija līdz 2020. gada 31. decembrim ir ne vairāk kā EUR 6 000 000 faktiskajās cenās.

2.   Ikgadējās apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome daudzgadu finanšu shēmas robežās.

7. pants

Programmas īstenošana

1.   Komisija īsteno programmu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

2.   Lai saņemtu programmas atbalstu, katrs atbalsta saņēmējs katru gadu līdz 30. novembrim iesniedz Komisijai 1. panta 2. punktā minēto darbību aprakstu, kuras tas ieplānojis nākamajam gadam, un ar kurām tiek īstenoti programmas politikas mērķi (“priekšlikums”). Minētās darbības detalizēti apraksta, tostarp to mērķus, sagaidāmos rezultātus un ietekmi, aprēķinātās izmaksas un grafiku, kā arī attiecīgos rādītājus, pēc kuriem tās izvērtēt.

3.   Komisija īsteno programmu, izmantojot gada darba programmas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

Gada darba programmās izklāsta sasniedzamos mērķus, atbalsta saņēmēju veicamo darbību sagaidāmos rezultātus, minēto darbību īstenošanas metodi un kopējo finansējuma summu, kas ir vajadzīga minēto darbību veikšanai. Tajās iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, norādi par katrai darbībai piešķirto finansējuma summu un indikatīvu īstenošanas grafiku.

Attiecībā uz rīcības dotācijām gada darba programmās nosaka prioritātes, būtiskos dotāciju piešķiršanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi. Maksimālā tiešā līdzfinansējuma likme ir 60 % no attiecināmām izmaksām. Gadījumā, ja atbalsta saņēmējs saņem finansējumu no dalībniekiem, kuri paši ir finansējuma saņēmēji saskaņā ar Savienības finansēšanas programmām, Komisija ierobežo savu gada iemaksu, lai nodrošinātu, ka kopējais tiešais un netiešais Savienības finansējums minētajam atbalsta saņēmējam darbībām saskaņā ar programmu nepārsniedz 70 % no kopējām attiecināmām izmaksām.

4.   Komisija pieņem gada darba programmu ar finansēšanas lēmumu.

8. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus revīziju, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar programmu.

3.   Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (6) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (7) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar programmu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu.

9. pants

Programmas novērtēšana

1.   Komisija ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms programmas beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par programmas mērķu sasniegšanu un pēc pieprasījuma sniedz tiem informāciju, kas izmantota novērtējuma veikšanai un kura ir Komisijai pieejama, vienlaikus ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus un konfidencialitātes pienākumus.

Novērtējuma ziņojumā novērtē programmas vispārējo nozīmi un pievienoto vērtību, tās īstenošanas efektivitāti un lietderību un atbalsta saņēmēju darbības vispārējo un individuālo efektivitāti no 2. panta 1. punktā izklāstīto mērķu viedokļa.

2.   Novērtēšanas ziņojumu, kas minēts 1. punktā, nosūta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai informācijai.

10. pants

Pārejas noteikumi

Atbalsta saņēmēji iesniedz Komisijai priekšlikumu programmas darbības pirmajam gadam līdz 2017. gada 3. jūnijam.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2017. gada 1. maija līdz 2020. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2017. gada 17. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. ABELA

---

(1)  
  OV C 34, 2.2.2017., 117. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 27. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 11. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

3

(4)  
  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

6

OLAF

(7)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

7

---

| 19.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/24

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/827

(2017. gada 17. maijs),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 258/2014, ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 258/2014 (3), Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonds (“SFPS fonds”), kas ir Starptautisko Grāmatvedības standartu komitejas fonda tiesību pārņēmējs, un Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB) līdz 2020. gada 31. decembrim saņem Savienības līdzfinansējumu darbības piešķīrumu veidā. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 258/2014 (3), Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonds (“SFPS fonds”), kas ir Starptautisko Grāmatvedības standartu komitejas fonda tiesību pārņēmējs, un Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB) līdz 2020. gada 31. decembrim saņem Savienības līdzfinansējumu darbības piešķīrumu veidā.

| (2) | Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupa (EFRAG), pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 258/2014, līdz 2016. gada 31. decembrim saņēma Savienības līdzfinansējumu darbības piešķīrumu veidā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupa (EFRAG), pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 258/2014, līdz 2016. gada 31. decembrim saņēma Savienības līdzfinansējumu darbības piešķīrumu veidā.

| (3) | Komisija 2013. gada 12. novembrī publicēja par iekšējo tirgu un pakalpojumiem atbildīgā komisāra īpašā padomdevēja Philippe Maystadt ziņojumu (“īpašā padomdevēja ziņojums”), kurā viņš izklāstīja iespējamās EFRAG pārvaldības reformas, kuras vērstas uz to, lai nostiprinātu Savienības ieguldījumu starptautisko grāmatvedības standartu izstrādē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2013. gada 12. novembrī publicēja par iekšējo tirgu un pakalpojumiem atbildīgā komisāra īpašā padomdevēja Philippe Maystadt ziņojumu (“īpašā padomdevēja ziņojums”), kurā viņš izklāstīja iespējamās EFRAG pārvaldības reformas, kuras vērstas uz to, lai nostiprinātu Savienības ieguldījumu starptautisko grāmatvedības standartu izstrādē.

| (4) | Komisija cieši uzraudzīja EFRAG pārvaldības reformas īstenošanu un pienācīgi informēja Eiropas Parlamentu un Padomi par šajā ziņā sasniegto. Pamatojoties uz minēto, ir lietderīgi turpināt finansēt EFRAG laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam, lai sasniegtu Savienības programmas ilgtermiņa mērķus atbalstīt konkrētas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija cieši uzraudzīja EFRAG pārvaldības reformas īstenošanu un pienācīgi informēja Eiropas Parlamentu un Padomi par šajā ziņā sasniegto. Pamatojoties uz minēto, ir lietderīgi turpināt finansēt EFRAG laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam, lai sasniegtu Savienības programmas ilgtermiņa mērķus atbalstīt konkrētas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā.

| (5) | EFRAG valdei, kurā ir līdzsvaroti pārstāvētas gan sabiedriskās, gan privātās intereses, būtu jānodrošina, lai tās valdes locekļi apņemtos rīkoties Eiropas sabiedrības interesēs. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Centrālā banka tiek aicinātas, ciktāl iespējams, aktīvi piedalīties EFRAG valdes darbā. |
| --- | --- |

(5)

EFRAG valdei, kurā ir līdzsvaroti pārstāvētas gan sabiedriskās, gan privātās intereses, būtu jānodrošina, lai tās valdes locekļi apņemtos rīkoties Eiropas sabiedrības interesēs. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Centrālā banka tiek aicinātas, ciktāl iespējams, aktīvi piedalīties EFRAG valdes darbā.

| (6) | Komisijai katru gadu būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EFRAG svarīgākajiem sasniegumiem un darbībām iepriekšējā gadā. Minētajā ziņojumā būtu arī jāaplūko norises attiecībā uz paplašinātā sabiedriskā labuma kritēriju un jāsniedz izvērsts pārskats par norisēm starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) jomā. Grāmatvedības standartiem nebūtu nedz jāapdraud finanšu stabilitāte Savienībā, nedz jākavē Savienības ekonomiskā attīstība. |
| --- | --- |

(6)

Komisijai katru gadu būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EFRAG svarīgākajiem sasniegumiem un darbībām iepriekšējā gadā. Minētajā ziņojumā būtu arī jāaplūko norises attiecībā uz paplašinātā sabiedriskā labuma kritēriju un jāsniedz izvērsts pārskats par norisēm starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) jomā. Grāmatvedības standartiem nebūtu nedz jāapdraud finanšu stabilitāte Savienībā, nedz jākavē Savienības ekonomiskā attīstība.

| (7) | Kas attiecas uz SFPS, PIOB un EFRAG attīstību, Komisijas gada ziņojumā būtu jāatsaucas arī uz Eiropas Parlamenta ieteikumu ņemšanu vērā un īstenošanu. Turklāt SFPS fonds, PIOB un EFRAG tiek mudināti regulāri un vismaz reizi gadā piedalīties Eiropas Parlamenta rīkotajās uzklausīšanās, lai sniegtu pilnīgu pārskatu par starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu izstrādi. |
| --- | --- |

(7)

Kas attiecas uz SFPS, PIOB un EFRAG attīstību, Komisijas gada ziņojumā būtu jāatsaucas arī uz Eiropas Parlamenta ieteikumu ņemšanu vērā un īstenošanu. Turklāt SFPS fonds, PIOB un EFRAG tiek mudināti regulāri un vismaz reizi gadā piedalīties Eiropas Parlamenta rīkotajās uzklausīšanās, lai sniegtu pilnīgu pārskatu par starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu izstrādi.

| (8) | Komisijai būtu regulārāk jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informācija par SFPS fonda, PIOB un EFRAG kopīgajiem centieniem, ņemot vērā to, ka minētās trīs struktūras līdzfinansē Savienība un ka tās tiecas sasniegt vienus un tos pašus mērķus. |
| --- | --- |

(8)

Komisijai būtu regulārāk jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informācija par SFPS fonda, PIOB un EFRAG kopīgajiem centieniem, ņemot vērā to, ka minētās trīs struktūras līdzfinansē Savienība un ka tās tiecas sasniegt vienus un tos pašus mērķus.

| (9) | Komisijai būtu arī jāapsver iespējamas izmaiņas attiecībā uz EFRAG darbību un privāttiesisko juridisko statusu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu arī jāapsver iespējamas izmaiņas attiecībā uz EFRAG darbību un privāttiesisko juridisko statusu ilgtermiņā.

| (10) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 258/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 258/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, palielināt Savienības programmas budžetu laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam, lai atbalstītu EFRAG darbības, kas palīdz sasniegt Savienības politikas mērķus saistībā ar finanšu pārskatiem, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, palielināt Savienības programmas budžetu laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam, lai atbalstītu EFRAG darbības, kas palīdz sasniegt Savienības politikas mērķus saistībā ar finanšu pārskatiem, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Lai nodrošinātu EFRAG finansējuma nepārtrauktību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē, un tā būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu EFRAG finansējuma nepārtrauktību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē, un tā būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 258/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | EFRAG;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

| 2) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pašreizējās cenās ir EUR 57 007 000.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pašreizējās cenās ir EUR 57 007 000.”;

| b) | panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | EFRAG: EUR 23 134 000;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

EFRAG

| 3) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:

  “4.a   Attiecībā uz SFPS fondu un Starptautisko grāmatvedības standartu padomi (IASB) 3. punktā minētajā ziņojumā izvērtē arī to pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, interešu konfliktu novēršanu un ekspertu dažādību, un pasākumiem, kādi ir veikti, lai nodrošinātu interešu plašu pārstāvību un publisko pārskatatbildību.
  Turklāt, lai nodrošinātu augstas kvalitātes grāmatvedības standartus un augstus pārredzamības, pārskatatbildības un integritātes standartus, ziņojumā norāda un izvērtē SFPS fondā veiktās darbības, kuras cita starpā attiecas uz publisku piekļuvi dokumentiem, atvērtu dialogu ar Eiropas iestādēm un dažādām ieinteresētajām personām, ieinteresēto personu sanāksmju pārredzamības noteikumiem un pārredzamības reģistru izveidi.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“4.a   Attiecībā uz SFPS fondu un Starptautisko grāmatvedības standartu padomi (IASB) 3. punktā minētajā ziņojumā izvērtē arī to pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, interešu konfliktu novēršanu un ekspertu dažādību, un pasākumiem, kādi ir veikti, lai nodrošinātu interešu plašu pārstāvību un publisko pārskatatbildību.

Turklāt, lai nodrošinātu augstas kvalitātes grāmatvedības standartus un augstus pārredzamības, pārskatatbildības un integritātes standartus, ziņojumā norāda un izvērtē SFPS fondā veiktās darbības, kuras cita starpā attiecas uz publisku piekļuvi dokumentiem, atvērtu dialogu ar Eiropas iestādēm un dažādām ieinteresētajām personām, ieinteresēto personu sanāksmju pārredzamības noteikumiem un pārredzamības reģistru izveidi.”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Attiecībā uz PIOB un organizāciju, kas ir tās pēctece, 3. punktā minētajā ziņojumā ietver tendences saistībā ar finansējuma dažādošanu un izvērtē, kā PIOB darbs palīdz uzlabot revīzijas kvalitāti, tostarp revīzijas profesijas integritāti. Ja attiecīgajā gadā Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) finansējums pārsniedz divas trešdaļas no PIOB kopējā gada finansējuma, Komisija ierosina minētajā gadā ierobežot savas gada iemaksas, lai summa nepārsniegtu EUR 300 000.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Attiecībā uz PIOB un organizāciju, kas ir tās pēctece, 3. punktā minētajā ziņojumā ietver tendences saistībā ar finansējuma dažādošanu un izvērtē, kā PIOB darbs palīdz uzlabot revīzijas kvalitāti, tostarp revīzijas profesijas integritāti. Ja attiecīgajā gadā Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) finansējums pārsniedz divas trešdaļas no PIOB kopējā gada finansējuma, Komisija ierosina minētajā gadā ierobežot savas gada iemaksas, lai summa nepārsniegtu EUR 300 000.”;

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “6.a   Attiecībā uz EFRAG 3. punktā minētajā ziņojumā no 2018. gada izvērtē:






  a) | vai iepriekšējā gadā veiktajā apstiprināšanas procesā ir pilnībā ievērots paplašinātā sabiedriskā labuma kritērijs, kā ieteikts īpašā padomdevēja ziņojumā; |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“6.a   Attiecībā uz EFRAG 3. punktā minētajā ziņojumā no 2018. gada izvērtē:

a)

vai iepriekšējā gadā veiktajā apstiprināšanas procesā ir pilnībā ievērots paplašinātā sabiedriskā labuma kritērijs, kā ieteikts īpašā padomdevēja ziņojumā;

| b) | vai Eiropas Parlaments un Padome ir tikuši iesaistīti finanšu pārskatu standartu izstrādes un jo īpaši to apstiprināšanas agrīnā posmā; |
| --- | --- |

b)

vai Eiropas Parlaments un Padome ir tikuši iesaistīti finanšu pārskatu standartu izstrādes un jo īpaši to apstiprināšanas agrīnā posmā;

| c) | vai EFRAG finansēšanas struktūra ir pietiekami daudzveidīga un līdzsvarota, lai tā varētu neatkarīgi un efektīvi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar sabiedriskajām interesēm; un |
| --- | --- |

c)

vai EFRAG finansēšanas struktūra ir pietiekami daudzveidīga un līdzsvarota, lai tā varētu neatkarīgi un efektīvi pildīt savas funkcijas, kas saistītas ar sabiedriskajām interesēm; un

| d) | EFRAG pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību un pasākumiem, kas ir veikti, lai nodrošinātu plašu interešu pārstāvību un publisko pārskatatbildību. |
| --- | --- |

d)

EFRAG pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību un pasākumiem, kas ir veikti, lai nodrošinātu plašu interešu pārstāvību un publisko pārskatatbildību.

Turklāt tajā norāda un izvērtē darbības, kuras veiktas saistībā ar EFRAG, lai nodrošinātu augstus demokrātiskās pārskatatbildības, pārredzamības un integritātes standartus, kuri cita starpā attiecas uz publisku piekļuvi dokumentiem, atklātu dialogu ar Eiropas iestādēm un dažādām ieinteresētajām personām, obligātu pārredzamības reģistru izveidi un noteikumiem par ieinteresēto personu sanāksmju pārredzamību, kā arī iekšējiem noteikumiem, jo īpaši par interešu konflikta novēršanu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2017. gada 17. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. ABELA

---

(1)  
  OV C 303, 19.8.2016., 147. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 27. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 11. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.).

3

---