# Euroopa Liidu L 205/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik8. august 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 205

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik8. august 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1430, 18. mai 2017, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1431, 18. mai 2017, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 (Euroopa Liidu kaubamärgi kohta) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 39 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1432, 7. august 2017, millega muudetakse taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses madala riskiastmega toimeainete heakskiitmise kriteeriumidega (
  1
  ) | 59 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1433, 7. august 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Štajerski hmelj (KGT)] | 63 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1434, 7. august 2017, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 8. augustist 2017 | 65 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1435, 17. juuli 2017, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogus ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava vastuvõtmise küsimuses | 68 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/1436, 1. detsember 2015, riigiabiSA.38762 (2015/C) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada seoses Lynemouthi elektrijaamas biomassi kasutamisele üleminekuga
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8441 all)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1437, 4. august 2017, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Tšehhi Vabariigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5418 all)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1438, 4. august 2017, millega muudetakse otsust 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5456 all)

   (
  1
  ) | 89 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1430, 18. mai 2017, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1431, 18. mai 2017, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 (Euroopa Liidu kaubamärgi kohta) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

39

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1432, 7. august 2017, millega muudetakse taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses madala riskiastmega toimeainete heakskiitmise kriteeriumidega (
  1
  )

1

59

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1433, 7. august 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Štajerski hmelj (KGT)]

63

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1434, 7. august 2017, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 8. augustist 2017

65

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1435, 17. juuli 2017, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogus ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava vastuvõtmise küsimuses

68

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/1436, 1. detsember 2015, riigiabiSA.38762 (2015/C) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada seoses Lynemouthi elektrijaamas biomassi kasutamisele üleminekuga
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8441 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8441 all)

1

70

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1437, 4. august 2017, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Tšehhi Vabariigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5418 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5418 all)

1

87

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1438, 4. august 2017, millega muudetakse otsust 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5456 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5456 all)

1

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1430,

18. mai 2017,

millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

Võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 207/2009 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta, (1) eriti selle artiklit 42a, artikli 43 lõiget 3, artikleid 57a ja 65a, artikli 77 lõiget 4, artikli 78 lõiget 6, artikli 79 lõiget 5, artikli 79b lõiget 2, artikli 79c lõiget 5, artikli 80 lõiget 3, artikli 82a lõiget 3, artikleid 93a ja 136b, artikli 154a lõiget 3 ja artikli 156 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 40/94, (2) mis on kodifitseeritud nõukogu määrusena (EÜ) nr 207/2009, loodi liidule kaubamärkide kaitseks oma süsteem, mille kohaselt kaitse saamiseks liidu tasandil tuleb esitada taotlus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (edaspidi „amet“). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 40/94, (2) mis on kodifitseeritud nõukogu määrusena (EÜ) nr 207/2009, loodi liidule kaubamärkide kaitseks oma süsteem, mille kohaselt kaitse saamiseks liidu tasandil tuleb esitada taotlus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (edaspidi „amet“).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2424, (3) millega muudeti nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009, viidi viimasega komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selle vastavusseviimise tulemusel tekkinud uue õigusraamistiku järgimiseks tuleks kehtestada teatavad eeskirjad rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktidega. Uusi eeskirju tuleks kohaldada olemasolevate eeskirjade asemel, mis kehtestati komisjoni määrustega (EÜ) nr 2868/95 (4) ja (EÜ) nr 216/96 (5) ja on mõeldud määruse (EÜ) nr 207/2009 rakendamiseks. Seetõttu tuleks määrused (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2424, (3) millega muudeti nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009, viidi viimasega komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selle vastavusseviimise tulemusel tekkinud uue õigusraamistiku järgimiseks tuleks kehtestada teatavad eeskirjad rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktidega. Uusi eeskirju tuleks kohaldada olemasolevate eeskirjade asemel, mis kehtestati komisjoni määrustega (EÜ) nr 2868/95 (4) ja (EÜ) nr 216/96 (5) ja on mõeldud määruse (EÜ) nr 207/2009 rakendamiseks. Seetõttu tuleks määrused (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 kehtetuks tunnistada.

| (3) | Vastulause menetluseeskirjad peaksid tagama ametis ELi kaubamärgi taotluste läbipaistva, põhjaliku, õiglase ja erapooletu menetlusega tõhusa, tulemusliku ja kiire läbivaatamise ja kaubamärkide registreerimise. Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks vastulausete menetlemise eeskirju kohandada, et need oleksid paremini kooskõlas määruses (EÜ) nr 207/2009 sätestatud laiendatud suhteliste keeldumispõhjustega eelkõige vastulausemenetluse vastuvõetavuse ja põhjendatuse tingimuste osas, ning viia need vastavusse Euroopa Kohtu kohtupraktikaga ja kodifitseerida ameti praegune tava. |
| --- | --- |

(3)

Vastulause menetluseeskirjad peaksid tagama ametis ELi kaubamärgi taotluste läbipaistva, põhjaliku, õiglase ja erapooletu menetlusega tõhusa, tulemusliku ja kiire läbivaatamise ja kaubamärkide registreerimise. Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks vastulausete menetlemise eeskirju kohandada, et need oleksid paremini kooskõlas määruses (EÜ) nr 207/2009 sätestatud laiendatud suhteliste keeldumispõhjustega eelkõige vastulausemenetluse vastuvõetavuse ja põhjendatuse tingimuste osas, ning viia need vastavusse Euroopa Kohtu kohtupraktikaga ja kodifitseerida ameti praegune tava.

| (4) | Et muuta liidu kaubamärgisüsteem paindlikumaks, järjepidevamaks ja kaasaegsemaks, tagades samas õiguskindluse, on asjakohane vähendada menetluse poolte halduskoormust inter partes menetluses, leevendades varasemate õiguste tõendamise nõudeid selliste juhtumite puhul, kus tõendid on pärit ameti tunnustatud allikast ja nende sisuga on võimalik tutvuda interneti kaudu, ning kohustust esitada tõendid menetluskeeles. |
| --- | --- |

(4)

Et muuta liidu kaubamärgisüsteem paindlikumaks, järjepidevamaks ja kaasaegsemaks, tagades samas õiguskindluse, on asjakohane vähendada menetluse poolte halduskoormust inter partes menetluses, leevendades varasemate õiguste tõendamise nõudeid selliste juhtumite puhul, kus tõendid on pärit ameti tunnustatud allikast ja nende sisuga on võimalik tutvuda interneti kaudu, ning kohustust esitada tõendid menetluskeeles.

| (5) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleb sätestada ELi kaubamärgi taotluse muutmise nõuded selgelt ja põhjalikult. |
| --- | --- |

(5)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleb sätestada ELi kaubamärgi taotluse muutmise nõuded selgelt ja põhjalikult.

| (6) | ELi kaubamärgi tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kord peaks võimaldama läbipaistva, põhjaliku, õiglase ja erapooletu menetluse teel ELi kaubamärki tulemuslikult ja tõhusalt tühistada või kehtetuks tunnistada. Selguse, järjepidevuse, tõhususe ja õiguskindluse huvides tuleks ELi kaubamärgi tühistamise ja kehtetuks tunnistamise eeskirjad viia vastavusse vastulausemenetluse suhtes kohaldatavate eeskirjadega, välja arvatud erinevused, mis tulenevad tühistamise ja kehtetuks tunnistamise menetluse eripärast. Lisaks peaks volituseta agendi nimele registreeritud ELi kaubamärgi üleandmise taotluse menetlus järgima kehtetuks tunnistamise menetlust ning praktikas pakkuma alternatiivi kaubamärgi kehtetuks tunnistamisele. |
| --- | --- |

(6)

ELi kaubamärgi tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kord peaks võimaldama läbipaistva, põhjaliku, õiglase ja erapooletu menetluse teel ELi kaubamärki tulemuslikult ja tõhusalt tühistada või kehtetuks tunnistada. Selguse, järjepidevuse, tõhususe ja õiguskindluse huvides tuleks ELi kaubamärgi tühistamise ja kehtetuks tunnistamise eeskirjad viia vastavusse vastulausemenetluse suhtes kohaldatavate eeskirjadega, välja arvatud erinevused, mis tulenevad tühistamise ja kehtetuks tunnistamise menetluse eripärast. Lisaks peaks volituseta agendi nimele registreeritud ELi kaubamärgi üleandmise taotluse menetlus järgima kehtetuks tunnistamise menetlust ning praktikas pakkuma alternatiivi kaubamärgi kehtetuks tunnistamisele.

| (7) | Vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale (6) on ametil kaalutlusõigus tõendite läbivaatamise küsimuses, mis esitatakse hilinenult vastulause põhjendamiseks või varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamiseks vastulausemenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses, kui ei ole sätestatud teisiti. Õiguskindluse tagamiseks tuleks vastulausemenetluse eeskirjades ja ELi kaubamärkide kehtetuks tunnistamise menetluse eeskirjades täpselt kajastada kõnealuse kaalutlusõiguse piire. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale (6) on ametil kaalutlusõigus tõendite läbivaatamise küsimuses, mis esitatakse hilinenult vastulause põhjendamiseks või varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamiseks vastulausemenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses, kui ei ole sätestatud teisiti. Õiguskindluse tagamiseks tuleks vastulausemenetluse eeskirjades ja ELi kaubamärkide kehtetuks tunnistamise menetluse eeskirjades täpselt kajastada kõnealuse kaalutlusõiguse piire.

| (8) | Selleks et võimaldada läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 sätestatud põhimõtetega tulemuslikult, tõhusalt ja põhjalikult läbi vaadata vaidluste lahendamise esimeses etapis tehtud ameti otsuseid, tuleks suurendada õiguskindlust ja prognoositavust, muutes selgemaks ja täpsemaks menetluseeskirjad ning poolte menetlustagatised, eelkõige pidades silmas juhtumeid, kui kostja kasutab õigust esitada vastukaebus. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et võimaldada läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 sätestatud põhimõtetega tulemuslikult, tõhusalt ja põhjalikult läbi vaadata vaidluste lahendamise esimeses etapis tehtud ameti otsuseid, tuleks suurendada õiguskindlust ja prognoositavust, muutes selgemaks ja täpsemaks menetluseeskirjad ning poolte menetlustagatised, eelkõige pidades silmas juhtumeid, kui kostja kasutab õigust esitada vastukaebus.

| (9) | Selleks et tagada apellatsioonikodade tulemuslik ja tõhus töökorraldus, tuleks nende esimehelt, eesistujatelt ja liikmetelt neile määrusega (EÜ) nr 207/2009 ja käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmisel nõuda, et nad tagaksid kodade sõltumatult tehtavate otsuste kvaliteedi ja järjepidevuse ning apellatsioonimenetluste tõhususe. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada apellatsioonikodade tulemuslik ja tõhus töökorraldus, tuleks nende esimehelt, eesistujatelt ja liikmetelt neile määrusega (EÜ) nr 207/2009 ja käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmisel nõuda, et nad tagaksid kodade sõltumatult tehtavate otsuste kvaliteedi ja järjepidevuse ning apellatsioonimenetluste tõhususe.

| (10) | Apellatsioonikodade esimehe, eesistujate ja liikmete sõltumatuse tagamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 136 peaks haldusnõukogu võtma seda artiklit arvesse ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste rakendusnormide vastuvõtmisel kooskõlas ametnike personalieeskirjade artikliga 110. |
| --- | --- |

(10)

Apellatsioonikodade esimehe, eesistujate ja liikmete sõltumatuse tagamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 136 peaks haldusnõukogu võtma seda artiklit arvesse ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste rakendusnormide vastuvõtmisel kooskõlas ametnike personalieeskirjade artikliga 110.

| (11) | Selleks et suurendada apellatsioonimenetluste läbipaistvust ja prognoositavust, tuleks praeguse seisuga määrustes (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 sätestatud apellatsioonikodade töökord sätestada ühtse tekstina ja see nõuetekohaselt seostada selle ameti üksuste menetluseeskirjadega, kelle otsuseid edasi kaevatakse. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et suurendada apellatsioonimenetluste läbipaistvust ja prognoositavust, tuleks praeguse seisuga määrustes (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 sätestatud apellatsioonikodade töökord sätestada ühtse tekstina ja see nõuetekohaselt seostada selle ameti üksuste menetluseeskirjadega, kelle otsuseid edasi kaevatakse.

| (12) | Selguse ja õiguskindluse huvides on vaja kodifitseerida ja muuta selgemaks teatavaid suulise menetluse eeskirju, eelkõige eeskirju menetluse keele kohta. Lisaks on asjakohane ette näha suurem tõhusus ja paindlikkus, nähes ette võimaluse võtta suulisest menetlusest osa tehniliste vahendite teel ja asendada suulise menetluse protokoll menetluse salvestusega. |
| --- | --- |

(12)

Selguse ja õiguskindluse huvides on vaja kodifitseerida ja muuta selgemaks teatavaid suulise menetluse eeskirju, eelkõige eeskirju menetluse keele kohta. Lisaks on asjakohane ette näha suurem tõhusus ja paindlikkus, nähes ette võimaluse võtta suulisest menetlusest osa tehniliste vahendite teel ja asendada suulise menetluse protokoll menetluse salvestusega.

| (13) | Selleks et menetlusi lihtsustada ja nende läbiviimine ühetaolisemaks muuta, on asjakohane kehtestada ametile menetluste raames esitatavata tõendite üldine struktuur ja vorming ning tagajärjed juhuks, kui neist struktuuri- ja vorminõuetest kinni ei peeta. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et menetlusi lihtsustada ja nende läbiviimine ühetaolisemaks muuta, on asjakohane kehtestada ametile menetluste raames esitatavata tõendite üldine struktuur ja vorming ning tagajärjed juhuks, kui neist struktuuri- ja vorminõuetest kinni ei peeta.

| (14) | Selleks et liidu kaubamärgisüsteemi ajakohastada ja viia see vastavusse internetiajastu nõuetega, on teateid ja nende esitamise vorme silmas pidades asjakohane ajakohastada elektroonsete vahendite mõistet. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et liidu kaubamärgisüsteemi ajakohastada ja viia see vastavusse internetiajastu nõuetega, on teateid ja nende esitamise vorme silmas pidades asjakohane ajakohastada elektroonsete vahendite mõistet.

| (15) | Tõhususe, läbipaistvuse ja kasutajasõbralikkuse huvides peaks amet kõigis ameti ametlikes keeltes tegema kättesaadavaks internetipõhised standardvormid tema menetluses kasutatavate teadete edastamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Tõhususe, läbipaistvuse ja kasutajasõbralikkuse huvides peaks amet kõigis ameti ametlikes keeltes tegema kättesaadavaks internetipõhised standardvormid tema menetluses kasutatavate teadete edastamiseks.

| (16) | Suurema selguse, järjepidevuse ja tõhususe huvides tuleks ette näha sätted vastulausemenetluse, tühistamismenetluse, kehtetuks tunnistamise menetluse ja apellatsioonimenetluse peatamise kohta ning sätestada mõlema lepinguosalise poolt taotletud peatamise maksimaalne pikkus. |
| --- | --- |

(16)

Suurema selguse, järjepidevuse ja tõhususe huvides tuleks ette näha sätted vastulausemenetluse, tühistamismenetluse, kehtetuks tunnistamise menetluse ja apellatsioonimenetluse peatamise kohta ning sätestada mõlema lepinguosalise poolt taotletud peatamise maksimaalne pikkus.

| (17) | ELi kaubamärgisüsteemi sujuva, tulemusliku ja tõhusa toimimise tagamiseks tuleks vastu võtta tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevad eeskirjad, otsuse tühistamise ja registri kande kustutamise kord, menetluse jätkamise üksikasjalik kord ja ametiga suhtlemisel esindamise nõuded. |
| --- | --- |

(17)

ELi kaubamärgisüsteemi sujuva, tulemusliku ja tõhusa toimimise tagamiseks tuleks vastu võtta tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevad eeskirjad, otsuse tühistamise ja registri kande kustutamise kord, menetluse jätkamise üksikasjalik kord ja ametiga suhtlemisel esindamise nõuded.

| (18) | Tuleb tagada rahvusvaheliste kaubamärkide tulemuslik ja tõhus registreerimine viisil, mis on igati kooskõlas kaubamärkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli eeskirjadega. |
| --- | --- |

(18)

Tuleb tagada rahvusvaheliste kaubamärkide tulemuslik ja tõhus registreerimine viisil, mis on igati kooskõlas kaubamärkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli eeskirjadega.

| (19) | Käesolevas määruses sätestatud õigusnormid täiendavad määrusega (EL) 2015/2424 muudetud määruse (EL) 207/2009 sätteid ning jõustuvad 1. oktoobril 2017. Seega tuleb nende eeskirjade kohaldamine edasi lükata nimetatud kuupäevani, |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses sätestatud õigusnormid täiendavad määrusega (EL) 2015/2424 muudetud määruse (EL) 207/2009 sätteid ning jõustuvad 1. oktoobril 2017. Seega tuleb nende eeskirjade kohaldamine edasi lükata nimetatud kuupäevani,

| (20) | Hoolimata määruste (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 kehtetuks tunnistamisest tuleb teatavad menetlused, mis on algatatud enne kõnealust kuupäeva, viia lõpule kõnealuste määruste erisätete kohaselt, |
| --- | --- |

(20)

Hoolimata määruste (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 kehtetuks tunnistamisest tuleb teatavad menetlused, mis on algatatud enne kõnealust kuupäeva, viia lõpule kõnealuste määruste erisätete kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatud normidega määratakse kindlaks järgmine:

| a) | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis (edaspidi „amet“) ELi kaubamärgi registreerimisele vastulause esitamise ja menetlemise üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis (edaspidi „amet“) ELi kaubamärgi registreerimisele vastulause esitamise ja menetlemise üksikasjalik kord;

| b) | ELi kaubamärgi taotluse muutmise menetlemise üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

b)

ELi kaubamärgi taotluse muutmise menetlemise üksikasjalik kord;

| c) | ELi kaubamärgi tühistamise ja kehtetuks tunnistamise ning volituseta agendi nimele registreeritud ELi kaubamärgi ülemineku üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

c)

ELi kaubamärgi tühistamise ja kehtetuks tunnistamise ning volituseta agendi nimele registreeritud ELi kaubamärgi ülemineku üksikasjalik kord;

| d) | kaebuse formaalne sisu ning kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord, apellatsioonikoja otsuste formaalne sisu ja vorm ning kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmise kord, apellatsioonikodade struktuur ja tingimused, mille korral tehakse otsus kaebuse kohta ühe liikme poolt; |
| --- | --- |

d)

kaebuse formaalne sisu ning kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord, apellatsioonikoja otsuste formaalne sisu ja vorm ning kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmise kord, apellatsioonikodade struktuur ja tingimused, mille korral tehakse otsus kaebuse kohta ühe liikme poolt;

| e) | üksikasjalik suulise menetluse ja tõendite kogumise kord; |
| --- | --- |

e)

üksikasjalik suulise menetluse ja tõendite kogumise kord;

| f) | üksikasjalikud eeskirjad, millest amet lähtub oma teadete väljastamisel, ja eeskirjad selle kohta, milliseid sidevahendeid kasutatakse ametiga suhtlemiseks; |
| --- | --- |

f)

üksikasjalikud eeskirjad, millest amet lähtub oma teadete väljastamisel, ja eeskirjad selle kohta, milliseid sidevahendeid kasutatakse ametiga suhtlemiseks;

| g) | üksikasjalikud eeskirjad tähtaegade arvutamise ja kestuse kohta; |
| --- | --- |

g)

üksikasjalikud eeskirjad tähtaegade arvutamise ja kestuse kohta;

| h) | otsuse tühistamise ja ELi kaubamärgiregistri kande kustutamise kord; |
| --- | --- |

h)

otsuse tühistamise ja ELi kaubamärgiregistri kande kustutamise kord;

| i) | ameti menetluse jätkamise üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

i)

ameti menetluse jätkamise üksikasjalik kord;

| j) | ühise esindaja nimetamise tingimused ja kord, tingimused, mille korral peavad töötajad ja kutselised esindajad esitama esindamise õiguse saamiseks volituse ja selle volituse sisu, ning asjaolud, mille tõttu kõrvaldatakse isik loaga kutseliste esindajate nimekirjast; |
| --- | --- |

j)

ühise esindaja nimetamise tingimused ja kord, tingimused, mille korral peavad töötajad ja kutselised esindajad esitama esindamise õiguse saamiseks volituse ja selle volituse sisu, ning asjaolud, mille tõttu kõrvaldatakse isik loaga kutseliste esindajate nimekirjast;

| k) | kollektiivkaubamärgiga ning sertifitseerimis- ja garantiimärgiga seotud põhitaotlusel või -registreeringul põhineva rahvusvahelise registreerimise üksikasjalik kord ning rahvusvahelisele registreeringule vastulause esitamise ja vastulause läbivaatamise kord. |
| --- | --- |

k)

kollektiivkaubamärgiga ning sertifitseerimis- ja garantiimärgiga seotud põhitaotlusel või -registreeringul põhineva rahvusvahelise registreerimise üksikasjalik kord ning rahvusvahelisele registreeringule vastulause esitamise ja vastulause läbivaatamise kord.

II JAOTIS

VASTULAUSEMENETLUS JA KASUTAMISE TÕENDAMINE

Artikkel 2

Vastulause

1.   Vastulause võib esitada ühe või mitme varasema märgi või muude õiguste põhjal määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 tähenduses, kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 41 kohaselt vastulauset esitavatel omanikel või volitatud isikutel on õigus seda teha kõigi varasemate kaubamärkide ja õiguste suhtes. Kui varasemal märgil on rohkem kui üks omanik (kaasomand) või kui varasemat õigust kasutab rohkem kui üks isik, esitab vastulause vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 41 märgi üks omanikest või volitatud isikutest või nad kõik koos.

2.   Vastulause peab sisaldama järgmist:

| a) | vastulause objektiks oleva taotluse toimiku number ning ELi kaubamärgi taotleja nimi; |
| --- | --- |

a)

vastulause objektiks oleva taotluse toimiku number ning ELi kaubamärgi taotleja nimi;

| b) | vastulause aluseks oleva varasema märgi või õiguse täpne määratlus, nimelt:






  i) | kui vastulause aluseks on varasem märk määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkti a või b tähenduses, siis varasema märgi toimikunumber või registreerimisnumber; märge selle kohta, kas varasem märk on registreeritud või kas selle registreerimist taotletakse, samuti märge liikmesriigi kohta (kaasa arvatud vajaduse korral Beneluxi kohta), kus varasem märk on kaitstud või mille jaoks varasemat märki on kaitstud, ning vajaduse korral ka märge selle kohta, et see on ELi kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

b)

vastulause aluseks oleva varasema märgi või õiguse täpne määratlus, nimelt:

i)

kui vastulause aluseks on varasem märk määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkti a või b tähenduses, siis varasema märgi toimikunumber või registreerimisnumber; märge selle kohta, kas varasem märk on registreeritud või kas selle registreerimist taotletakse, samuti märge liikmesriigi kohta (kaasa arvatud vajaduse korral Beneluxi kohta), kus varasem märk on kaitstud või mille jaoks varasemat märki on kaitstud, ning vajaduse korral ka märge selle kohta, et see on ELi kaubamärk;

| ii) | kui vastulause aluseks on üldtuntud märk määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses, siis märge liikmesriigi või liikmesriikide kohta, kus kaubamärk on üldtuntud, ja märgi kujutis; |
| --- | --- |

ii)

kui vastulause aluseks on üldtuntud märk määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses, siis märge liikmesriigi või liikmesriikide kohta, kus kaubamärk on üldtuntud, ja märgi kujutis;

| iii) | kui vastulause aluseks on kaubamärgi omaniku nõusoleku puudumine, nagu osutatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 3, siis territoorium, kus varasem kaubamärk on kaitstud, märgi kujutis ning asjakohasel juhul ka märge selle kohta, kas varasem märk on saadud taotluse või registreerimise tulemusel; sel juhul esitatakse taotluse või registreerimisnumber; |
| --- | --- |

iii)

kui vastulause aluseks on kaubamärgi omaniku nõusoleku puudumine, nagu osutatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 3, siis territoorium, kus varasem kaubamärk on kaitstud, märgi kujutis ning asjakohasel juhul ka märge selle kohta, kas varasem märk on saadud taotluse või registreerimise tulemusel; sel juhul esitatakse taotluse või registreerimisnumber;

| iv) | kui vastulause aluseks on varasem märk või muu tähis määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 tähenduses, siis märge selle õiguse liigi ja laadi kohta, varasema märgi või muu tähise kujutis ja märge selle kohta, kas varasem märk või muu tähis kehtib kogu liidus või ühes või mitmes liikmesriigis, loetledes seejuures need liikmesriigid; |
| --- | --- |

iv)

kui vastulause aluseks on varasem märk või muu tähis määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 tähenduses, siis märge selle õiguse liigi ja laadi kohta, varasema märgi või muu tähise kujutis ja märge selle kohta, kas varasem märk või muu tähis kehtib kogu liidus või ühes või mitmes liikmesriigis, loetledes seejuures need liikmesriigid;

| v) | kui vastulause aluseks on varasem päritolunimetus või geograafiline tähis määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4a tähenduses, siis märge selle õiguse laadi kohta, varasema päritolunimetuse või geograafilise tähise kujutis ja märge selle kohta, kas varasem päritolunimetus või geograafiline tähis kehtib vastavalt asjakohastele õigusaktidele kogu liidus või ühes või mitmes liikmesriigis, loetledes seejuures need liikmesriigid; |
| --- | --- |

v)

kui vastulause aluseks on varasem päritolunimetus või geograafiline tähis määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4a tähenduses, siis märge selle õiguse laadi kohta, varasema päritolunimetuse või geograafilise tähise kujutis ja märge selle kohta, kas varasem päritolunimetus või geograafiline tähis kehtib vastavalt asjakohastele õigusaktidele kogu liidus või ühes või mitmes liikmesriigis, loetledes seejuures need liikmesriigid;

| c) | alused, millele vastulause tugineb, esitades kinnituse, et iga varasema märgi või varasema õiguse puhul, millele vastulause esitaja tugineb, on täidetud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 1, 3, 4, 4a või 5 sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

c)

alused, millele vastulause tugineb, esitades kinnituse, et iga varasema märgi või varasema õiguse puhul, millele vastulause esitaja tugineb, on täidetud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 1, 3, 4, 4a või 5 sätestatud tingimused;

| d) | varasema kaubamärgi või registreeringu puhul varasema märgi registreerimistaotluse esitamise kuupäev ning asjakohasel juhul ka selle registreerimis- ja prioriteedikuupäev; |
| --- | --- |

d)

varasema kaubamärgi või registreeringu puhul varasema märgi registreerimistaotluse esitamise kuupäev ning asjakohasel juhul ka selle registreerimis- ja prioriteedikuupäev;

| e) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 4a osutatud varasemate õiguste puhul registreerimistaotluse esitamise kuupäev või kui see kuupäev puudub, siis kaitsmise alguskuupäev; |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 4a osutatud varasemate õiguste puhul registreerimistaotluse esitamise kuupäev või kui see kuupäev puudub, siis kaitsmise alguskuupäev;

| f) | varasema kaubamärgi või registreeringu puhul varasema märgi taotlemisel või registreerimisel esitatud kujutis; kui varasem märk on värviline, peab ka kujutis olema värviline; |
| --- | --- |

f)

varasema kaubamärgi või registreeringu puhul varasema märgi taotlemisel või registreerimisel esitatud kujutis; kui varasem märk on värviline, peab ka kujutis olema värviline;

| g) | vastulause aluseks olevad kaubad või teenused; |
| --- | --- |

g)

vastulause aluseks olevad kaubad või teenused;

| h) | teave vastulause esitaja kohta:






  i) | vastulause esitaja andmed komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1431 (7) artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- | --- |

h)

teave vastulause esitaja kohta:

i)

vastulause esitaja andmed komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1431 (7) artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| ii) | kui vastulause esitaja on määranud endale esindaja või kui esindamine on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt kohustuslik, siis esindaja nimi ja tegevuskoha aadress vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile e; |
| --- | --- |

ii)

kui vastulause esitaja on määranud endale esindaja või kui esindamine on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt kohustuslik, siis esindaja nimi ja tegevuskoha aadress vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile e;

| iii) | kui vastulause esitab litsentsi saaja või isik, kellel on asjakohaste liidu või riiklike õigusaktide kohaselt õigus varasemat õigust kasutada, siis kinnitus selle kohta ja viited vastulause esitamise volituse või õiguse kohta; |
| --- | --- |

iii)

kui vastulause esitab litsentsi saaja või isik, kellel on asjakohaste liidu või riiklike õigusaktide kohaselt õigus varasemat õigust kasutada, siis kinnitus selle kohta ja viited vastulause esitamise volituse või õiguse kohta;

| i) | märge kaupade või teenuste kohta, mille kohta vastulause on esitatud; sellise märke puudumisel peetakse vastulauset suunatuks kõikidele kaupadele või teenustele, mis on hõlmatud ELi kaubamärgitaotlusega, millele vastulause on suunatud; |
| --- | --- |

i)

märge kaupade või teenuste kohta, mille kohta vastulause on esitatud; sellise märke puudumisel peetakse vastulauset suunatuks kõikidele kaupadele või teenustele, mis on hõlmatud ELi kaubamärgitaotlusega, millele vastulause on suunatud;

3.   Kui vastulause aluseks on rohkem kui üks varasem märk või varasem õigus, siis kohaldatakse iga märgi, tähise, päritolunimetuse või geograafilise tähise suhtes lõiget 2.

4.   Vastulauses võib esitada ka vastulause aluse põhjenduse, faktid ja argumendid, millele vastulause tugineb, ning vastulauset toetavad tõendid.

Artikkel 3

Keelte kasutamine vastulausemenetluses

Vastulause esitaja või taotleja võib enne artikli 6 lõike 1 kohaselt vastulausemenetluse võistleva etapi alguseks loetavat kuupäeva ametile teatada, et taotleja ja vastulause esitaja on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõike 7 alusel leppinud kokku kasutada vastulausemenetluses muud keelt. Kui vastulause ei ole esitatud selles keeles, võib taotleja paluda, et vastulause esitaja esitaks sellest tõlke sellesse keelde. Amet peab sellise taotluse kätte saama hiljemalt vastulausemenetluse võistleva etapi alguseks loetaval kuupäeval. Amet määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul vastulause esitaja peab tõlke esitama. Kui tõlget ei esitata või kui see esitatakse hilinemisega, siis jääb määruse (EÜ) nr 207/2009 menetluse keeli käsitleva artikli 119 kohaselt kindlaksmääratud menetluskeel muutmata.

Artikkel 4

Vastulausemenetluse poolte teavitamine

Vastulause ja muud vastulause esitaja esitatud dokumendid, samuti ühele poolele enne vastulause vastuvõetavaks tunnistamist saadetud teated saadab amet ka teisele poolele, et teavitada teda vastulause esitamisest.

Artikkel 5

Vastulause vastuvõetavaks tunnistamine

1.   Kui vastulause esitamise lõivu ei tasuta määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 41 lõikes 1 sätestatud vastulause esitamise tähtaja jooksul, ei loeta vastulauset esitatuks. Kui vastulause esitamise lõiv makstakse pärast vastulause esitamise tähtaja lõppemist, makstakse see vastulause esitajale tagasi.

2.   Kui vastulause esitatakse pärast vastulause esitamise tähtaja lõppemist, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi.

3.   Kui vastulause esitatakse keeles, mis ei ole ameti töökeel, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõikes 5, või kui vastulause ei vasta käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktidele a, b või c, ja kui need puudused ei ole kõrvaldatud enne vastulause esitamise tähtaja lõppemist, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi.

4.   Kui vastulause esitaja ei esita määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõikes 6 nõutud tõlget, lükatakse vastulause vastuvõetamatuna tagasi. Kui vastulause esitaja esitab mittetäieliku tõlke, ei võeta vastulause vastuvõetavuse kontrollimisel tõlkimata jäetud osa arvesse.

5.   Kui vastulause ei vasta artikli 2 lõike 2 punktidele d–h, teatab amet sellest vastulause esitajale ning palub tal leitud puudused kahe kuu jooksul kõrvaldada. Kui puudused pole määratud tähtajaks kõrvaldatud, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi.

6.   Amet teatab taotlejale, kui vastulauset ei loetud esitatuks lõike 1 kohase puuduse tõttu või kui on tehtud otsus lükata vastulause vastuvõetamatuna tagasi vastavalt lõikele 2, 3, 4 või 5. Kui kogu vastulause lükatakse vastavalt lõikele 2, 3, 4 või 5 vastuvõetamatuna tagasi enne artikli 6 lõike 1 kohase teate esitamist, siis otsust kulude kohta ei tehta.

Artikkel 6

Vastulausemenetluse võistleva etapi algus ja eelnev menetluse lõpetamine

1.   Kui vastulause on artikli 5 kohaselt tunnistatud vastuvõetavaks, saadab amet pooltele teate selle kohta, et vastulausemenetluse võistlev etapp loetakse alanuks kaks kuud pärast teate kättesaamist. Seda tähtaega võib pikendada kokku 24 kuuni, kui mõlemad pooled esitavad enne kahekuise perioodi lõppemist sellekohase taotluse.

2.   Vastulausemenetlus lõpetatakse siis, kui taotlus võetakse lõikes 1 nimetatud perioodi jooksul tagasi või kui taotlus piirdub üksnes toodete või teenustega, millele vastulause pole suunatud, või kui ametile teatatakse, et osapooled on saavutanud omavahelise kokkuleppe, või kui taotlus lükatakse paralleelsete menetluse käigus tagasi.

3.   Kui taotleja piirab oma taotlust lõikes 1 nimetatud perioodil, jättes sellest välja osa neist kaupadest või teenustest, millele vastulause on suunatud, palub amet vastulause esitajal ameti määratud tähtajaks teatada, kas vastulause esitaja jätab vastulause jõusse, ja kui jätab, siis millistele allesjäänud kaupadele või teenustele ta selle suunab. Kui vastulause esitaja loobub piirangu tõttu vastulausest, siis vastulausemenetlus lõpetatakse.

4.   Kui vastulausemenetlus lõpetatakse lõigete 2 või 3 kohaselt enne lõikes 1 sätestatud perioodi lõppu, siis otsust kulude kohta ei tehta.

5.   Kui vastulausemenetlus lõpetatakse enne lõikes 1 sätestatud kahekuuse perioodi lõppu lõike 2 kohaselt taotluse tagasivõtmise või piiramise tõttu või lõike 3 kohaselt vastulause tagasivõtmise tõttu, siis vastulause lõiv tagastatakse.

Artikkel 7

Vastulause põhjendamine

1.   Amet võimaldab vastulause esitajal esitada vastulauset toetavaid fakte, tõendeid ja argumente ning täiendada artikli 2 lõike 4 kohaselt juba esitatud fakte, tõendeid ja argumente. Selleks määrab amet tähtaja, mis on vähemalt kaks kuud alates kuupäevast, mil vastulausemenetluse võistlev etapp loetakse alustatuks vastavalt artikli 6 lõikele 1.

2.   Lõikes 1 sätestatud perioodil esitab vastulause esitaja ka tõendeid oma varasemate märkide või õiguste olemasolu, kehtivuse ja ulatuse kohta, samuti tõendeid oma vastulause esitamise õiguse kohta. Eelkõige esitab vastulause esitaja järgmised tõendid:

| a) | kui vastulause aluseks on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punktide a ja b tähenduses varasem kaubamärk, mis ei ole ELi kaubamärk, siis tõendid selle registreerimise taotlemise või registreerimise kohta, esitades:






  i) | kui kaubamärk ei ole veel registreeritud, siis registreerimistaotluse ärakirja või samaväärse dokumendi, mille väljastab kaubamärgitaotluse vastu võtnud asutus, või |
| --- | --- | --- |

a)

kui vastulause aluseks on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punktide a ja b tähenduses varasem kaubamärk, mis ei ole ELi kaubamärk, siis tõendid selle registreerimise taotlemise või registreerimise kohta, esitades:

i)

kui kaubamärk ei ole veel registreeritud, siis registreerimistaotluse ärakirja või samaväärse dokumendi, mille väljastab kaubamärgitaotluse vastu võtnud asutus, või

| ii) | kui varasem kaubamärk on registreeritud, siis olenevalt asjaoludest kas asjakohase registreerimistõendi ärakirja või ärakirja tõendist selle viimase pikendamise kohta, mis tõendab, et kaubamärgi kaitseperiood ulatub lõikes 1 sätestatud tähtajast ja selle tähtaja kõikidest pikendamistest kaugemale, või samaväärsed dokumendid, mis kaubamärgi registreerinud asutus on väljastanud; |
| --- | --- |

ii)

kui varasem kaubamärk on registreeritud, siis olenevalt asjaoludest kas asjakohase registreerimistõendi ärakirja või ärakirja tõendist selle viimase pikendamise kohta, mis tõendab, et kaubamärgi kaitseperiood ulatub lõikes 1 sätestatud tähtajast ja selle tähtaja kõikidest pikendamistest kaugemale, või samaväärsed dokumendid, mis kaubamärgi registreerinud asutus on väljastanud;

| b) | kui vastulause aluseks on märgi üldtuntus määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses, siis käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punkti g kohaste kaupade või teenuste puhul tõendid märgi üldtuntuse kohta asjakohasel territooriumil; |
| --- | --- |

b)

kui vastulause aluseks on märgi üldtuntus määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses, siis käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punkti g kohaste kaupade või teenuste puhul tõendid märgi üldtuntuse kohta asjakohasel territooriumil;

| c) | kui vastulause aluseks on kaubamärgi omaniku nõusoleku puudumine, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 3, siis vastulause esitaja tõendid varasema kaubamärgi omandiõiguse ning tema ja agendi või esindaja vahelise suhte kohta; |
| --- | --- |

c)

kui vastulause aluseks on kaubamärgi omaniku nõusoleku puudumine, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõikes 3, siis vastulause esitaja tõendid varasema kaubamärgi omandiõiguse ning tema ja agendi või esindaja vahelise suhte kohta;

| d) | kui vastulause aluseks on varasem õigus määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 tähenduses, siis tõendid õiguse kasutamise kohta ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kaubanduses, samuti tõendid selle õiguse omandamise, kehtimise ja ulatuse kohta, ning kui varasemale õigusele tuginetakse liikmesriigi õiguse kohaselt, siis ülevaatlikult siseriikliku õiguse sisu, esitades väljaanded asjakohaste sätete või kohtulahenditega; |
| --- | --- |

d)

kui vastulause aluseks on varasem õigus määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 tähenduses, siis tõendid õiguse kasutamise kohta ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kaubanduses, samuti tõendid selle õiguse omandamise, kehtimise ja ulatuse kohta, ning kui varasemale õigusele tuginetakse liikmesriigi õiguse kohaselt, siis ülevaatlikult siseriikliku õiguse sisu, esitades väljaanded asjakohaste sätete või kohtulahenditega;

| e) | kui vastulause aluseks on varasem päritolunimetus või geograafiline tähis määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4a tähenduses, siis tõendid selle omandamise, kehtivuse ja ulatuse kohta, ning ülevaatlikult siseriikliku õiguse sisu, kui päritolunimetusele või geograafiline tähisele tuginetakse liikmesriigi õiguse kohaselt, esitades väljaanded asjakohaste sätete või kohtulahenditega; |
| --- | --- |

e)

kui vastulause aluseks on varasem päritolunimetus või geograafiline tähis määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 4a tähenduses, siis tõendid selle omandamise, kehtivuse ja ulatuse kohta, ning ülevaatlikult siseriikliku õiguse sisu, kui päritolunimetusele või geograafiline tähisele tuginetakse liikmesriigi õiguse kohaselt, esitades väljaanded asjakohaste sätete või kohtulahenditega;

| f) | kui vastulause aluseks on märgi tuntus määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 5 tähenduses, siis käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punkti g kohaste kaupade või teenuste puhul lisaks käesoleva lõike punktis a nimetatud tõenditele ka tõendid selle kohta, et märk on ELis või asjaomases liikmesriigis tuntud, ning tõendid ja argumendid, mis näitavad, et taotletava kaubamärgi kasutamine ilma asjakohase põhjuseta tähendaks varasema kaubamärgi ebaõiglast ärakasutamist või selle märgi eristatavuse või maine kahjustamist; |
| --- | --- |

f)

kui vastulause aluseks on märgi tuntus määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 5 tähenduses, siis käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punkti g kohaste kaupade või teenuste puhul lisaks käesoleva lõike punktis a nimetatud tõenditele ka tõendid selle kohta, et märk on ELis või asjaomases liikmesriigis tuntud, ning tõendid ja argumendid, mis näitavad, et taotletava kaubamärgi kasutamine ilma asjakohase põhjuseta tähendaks varasema kaubamärgi ebaõiglast ärakasutamist või selle märgi eristatavuse või maine kahjustamist;

3.   Kui tõenditega lõike 2 punktis a või asjakohastel juhtudel punktis d või e osutatud varasemate õiguste registreerimise taotluse esitamise või registreerimise kohta või siseriikliku õigusega on võimalik tutvuda interneti teel ameti tunnustatud allikas, siis võib vastulause esitaja esitada need tõendid viitena sellele allikale.

4.   Lõike 2 punktis a osutatud registreerimistaotluse esitamise, registreerimise või registreeringu pikendamise tõendid või samaväärsed dokumendid, millega saab tutvuda interneti teel, ning lõike 2 punktis d ja e osutatud siseriikliku õiguse sätted õiguste omandamise ja ulatuse kohta, sh lõikes 3 osutatud interneti kaudu kasutatavad tõendid, esitatakse menetluse keeles või koos tõlkega menetluse keelde. Vastulause esitaja esitab tõlke omal algatusel algdokumendi esitamiseks määratud tähtaja jooksul. Vastulause esitaja esitatavate muude tõendite suhtes kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artiklit 24. Tõlkeid, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist, ei võeta arvesse.

5.   Amet ei arvesta kirjalikult esitatud materjale ega nende osi, mis pole ameti poolt määratud tähtajaks esitatud menetluse keeles või tõlgitud menetluse keelde vastavalt lõikele 1

Artikkel 8

Vastulause läbivaatamine

1.   Kui vastulause esitaja ei esita tõendeid artikli 7 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul või kui varasemate õiguste kohta esitatud tõendid on ilmselgelt asjakohatud või ebapiisavad ega vasta artikli 7 lõikes 2 sätestatud tingimustele, lükatakse vastulause põhjendamatuna tagasi.

2.   Kui vastulauset lõike 1 kohaselt tagasi ei lükata, teavitab amet taotlejat vastulause esitamisest ja palub tal esitada ameti määratud tähtaja jooksul selle kohta omapoolsed märkused.

3.   Kui taotleja märkusi ei esita, menetleb amet vastulauset talle varem esitatud tõendite alusel.

4.   Taotleja märkused edastatakse vastulause esitajale, kellel amet palub, kui ta seda vajalikuks peab, vastata ameti määratud tähtaja jooksul.

5.   Kui vastulause esitaja esitab artikli 7 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul juba esitatud faktide ja tõendite toetuseks pärast osutatud tähtaja lõppu artikli 7 lõikes 2 sätestatud samade nõuete kohaseid fakte ja tõendeid, kasutab amet määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 76 lõikes 2 sätestatud kaalutlusõigust ning otsustab, kas võtta need täiendavad faktid või tõendid vastu. Seejuures võtab amet eelkõige arvesse menetluse etappi ja seda, kas need faktid ja tõendid võivad esmapilgul kaasa aidata asja lahendamisele ning kas faktide või tõendite esitamise tähtaja ületamine oli tingitud mõjuvatest põhjustest.

6.   Amet palub taotlejal esitada täiendavaid märkusi, kui ta peab seda asjaolusid arvesse võttes asjakohaseks.

7.   Kui vastulauset ei lükata lõike 1 alusel tagasi, kuid vastulause esitaja esitatud tõendid ei ole piisavad varasemaid õigusi käsitleva vastulause põhjendamiseks vastavalt artiklile 7, lükatakse vastulause põhjendamatuna tagasi.

8.   Artikli 6 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis pärast kuupäeva, mil vastulausemenetluse võistlev etapp loetakse alustatuks. Kui taotleja soovib vaidlustatud taotluse tagasi võtta või seda piirata, peab ta selleks esitama eraldi dokumendi.

9.   Teatud juhtudel võib amet paluda osapooltel oma märkusi kitsendada ja käsitleda vaid teatud küsimusi, lubades neil tõstatada muid küsimusi menetluse hilisemas etapis. Amet ei pea osapoolt teavitama võimalusest esitada teatavaid asjakohaseid fakte ja tõendeid, mida osapool ei ole varem esitanud.

Artikkel 9

Mitu vastulauset

1.   Kui ühe ja sama ELi kaubamärgi registreerimistaotluse kohta on esitatud mitu vastulauset, võib amet need läbi vaadata ühe menetluse raames. Hiljem võib amet otsustada need vastulaused eraldi läbi vaadata.

2.   Kui ühe või mitme vastulause esialgne läbivaatamine näitab, et ELi kaubamärk, mille registreerimiseks taotlus on esitatud, ei ole registreerimiskõlblik osa või kõigi kaupade või teenuste puhul, mille jaoks registreerimist on taotletud, võib amet selle taotluse suhtes muud vastulausemenetlused peatada. Amet teatab peatatud vastulause esitajatele kõigist asjaomastest otsustest, mis tehakse seoses käimasolevate menetlustega.

3.   Kui lõikes 1 osutatud taotluse tagasilükkamise otsus on jõustunud, loetakse vastulaused, mille menetlemine on peatatud lõike 2 kohaselt, menetlusest väljaarvatuks ning asjaomaste vastulausete esitajaid teavitatakse sellest. Sellise menetlusest väljaarvamise korral on tegemist asjaga, mille puhul ei tehta otsust määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 85 lõike 4 tähenduses.

4.   Amet tagastab vastulause esitamise lõivu 50 % ulatuses igale vastulause esitajale, kelle vastulause on lõike 3 kohaselt menetlusest välja arvatud, tingimusel et selle vastulause menetlemine peatati enne vastulausemenetluse võistleva etapi algust.

Artikkel 10

Kasutamise tõendamine

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõike 2 või 3 kohane varasema kaubamärgi kasutamise tõendamise nõue on vastuvõetav, kui see esitatakse eraldi dokumendis tingimusteta taotlusena tähtaja jooksul, mille amet on vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõikele 2 kindlaks määranud.

2.   Kui taotleja on esitanud nõude tõendada varasema märgi kasutamist vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõikele 2 või 3, palub amet vastulause esitajal esitada nõutavad tõendid ameti määratud tähtaja jooksul. Kui vastulause esitaja ei esita tõendeid ega põhjendusi mittekasutamise kohta tähtaja jooksul või kui esitatud tõendid või põhjendused on ilmselgelt ebapiisavad või asjakohatud, lükkab amet varasemal kaubamärgil põhineva vastulause osa tagasi.

3.   Kasutamise näidetest ja tõenditest peab selguma varasema kaubamärgi kasutamise koht, aeg, ulatus ja olemus kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud ning mis on vastulause aluseks.

4.   Lõikes 3 osutatud tõendid tuleb esitada artikli 55 lõike 2 ning artiklite 63 ja 64 kohaselt ning need võivad olla tõendavad dokumendid ja sellised esemed nagu pakendid, etiketid, hinnakirjad, kataloogid, arved, fotod, ajalehereklaamid ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 78 lõike 1 punkti f kohased kirjalikud kinnitused.

5.   Koos kasutamise tõendamise nõudega võib esitada ka märkused vastulause esitamise aluste kohta. Need märkused võib esitada ka koos kasutamise tõendamise kohta esitatud märkustega.

6.   Kui vastulause esitaja esitatud tõendid ei ole keeles, milles toimub vastulausemenetlus, võib amet vastulause esitajalt kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikliga 24 nõuda, et ta esitaks nende tõendite vastulausemenetluse keelde tõlgitud versiooni.

7.   Kui vastulause esitaja esitab lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul juba esitatud näidete või tõendite toetuseks pärast selle tähtaja lõppu lõikes 3 sätestatud samade nõuete kohaseid näiteid või tõendeid, kasutab amet määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 76 lõikes 2 sätestatud kaalutlusõigust ning otsustab, kas võtta need täiendavad näited või tõendid vastu. Seejuures võtab amet eelkõige arvesse menetluse etappi ja seda, kas need näited või tõendid võivad esmapilgul kaasa aidata asja lahendamisele ning kas näidete või tõendite esitamise tähtaja ületamine oli tingitud mõjuvatest põhjustest.

III JAOTIS

TAOTLUSE MUUTMINE

Artikkel 11

Taotluse muutmine

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 43 lõike 2 kohases registreerimistaotluse muutmise nõudes tuleb esitada järgmised andmed:

| a) | taotluse toimiku number; |
| --- | --- |

a)

taotluse toimiku number;

| b) | taotleja nimi ja aadress rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi ja aadress rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| c) | see, millist taotluse osa soovitakse muuta, ning selle osa muudetud versioon; |
| --- | --- |

c)

see, millist taotluse osa soovitakse muuta, ning selle osa muudetud versioon;

| d) | kui muudatus on seotud märgi kujuga, siis märgi muudetud kujutis rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 3 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

kui muudatus on seotud märgi kujuga, siis märgi muudetud kujutis rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 3 kohaselt.

2.   Kui taotluse muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest ja määrab tähtaja nende kõrvaldamiseks. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi määratud tähtaja jooksul, lükkab amet muutmisnõude tagasi.

3.   Kaubamärgi muudetud registreerimistaotluse avaldamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 43 lõikele 2 kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva määruse artikleid 2–10.

4.   Ühe taotleja kahe või enama taotluse sama osa muutmiseks võib esitada ühe muutmistaotluse.

5.   Lõikeid 1, 2 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis taotluste suhtes, millega soovitakse parandada taotleja nimetatud esindaja nime või tegevuskohta.

IV JAOTIS

TÜHISTAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE NING ÜLEANDMINE

Artikkel 12

Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus

1.   Ametile määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 56 kohaselt esitatavas tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluses tuleb esitada järgmised andmed:

| a) | selle ELi kaubamärgi registreerimisnumber, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse, ning kaubamärgi omaniku nimi; |
| --- | --- |

a)

selle ELi kaubamärgi registreerimisnumber, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse, ning kaubamärgi omaniku nimi;

| b) | alused, millele taotlus tugineb, esitades kinnituse, et määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 51, 52, 53, 73, 74, 74i või 74j sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

b)

alused, millele taotlus tugineb, esitades kinnituse, et määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 51, 52, 53, 73, 74, 74i või 74j sätestatud tingimused on täidetud;

| c) | taotleja kohta:






  i) | taotleja andmed rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- | --- |

c)

taotleja kohta:

i)

taotleja andmed rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| ii) | kui taotleja on määranud endale esindaja või kui esindamine on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt kohustuslik, siis esindaja nimi ja tegevuskoha aadress vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile e; |
| --- | --- |

ii)

kui taotleja on määranud endale esindaja või kui esindamine on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt kohustuslik, siis esindaja nimi ja tegevuskoha aadress vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile e;

| d) | kaubad või teenused, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse; vastasel juhul peetakse taotlust suunatuks kõikide vaidlustatud ELi kaubamärgiga hõlmatud kaupade või teenuste vastu. |
| --- | --- |

d)

kaubad või teenused, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse; vastasel juhul peetakse taotlust suunatuks kõikide vaidlustatud ELi kaubamärgiga hõlmatud kaupade või teenuste vastu.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele tuleb suhtelisel põhjusel kehtetuks tunnistamise taotluses esitada järgmised andmed:

| a) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 kohase taotluse puhul varasem õigus, millel taotlus põhineb, kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktiga b, mida mutatis mutandis kohaldatakse selliste taotluste suhtes; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 kohase taotluse puhul varasem õigus, millel taotlus põhineb, kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktiga b, mida mutatis mutandis kohaldatakse selliste taotluste suhtes;

| b) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 2 kohase taotluse puhul selle varasema õiguse laad, millel taotlus põhineb, õiguse kirjeldus ja märge selle kohta, kas varasem õigus kehtib kogu liidus või ühes või mitmes liikmesriigis; viimasel juhul loetletakse need liikmesriigid; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 2 kohase taotluse puhul selle varasema õiguse laad, millel taotlus põhineb, õiguse kirjeldus ja märge selle kohta, kas varasem õigus kehtib kogu liidus või ühes või mitmes liikmesriigis; viimasel juhul loetletakse need liikmesriigid;

| c) | artikli 2 lõike 2 punktide d–g kohased andmed, mida kohaldatakse selliste taotluste suhtes mutatis mutandis; |
| --- | --- |

c)

artikli 2 lõike 2 punktide d–g kohased andmed, mida kohaldatakse selliste taotluste suhtes mutatis mutandis;

| d) | kui taotluse esitab litsentsi saaja või isik, kellel asjakohaste liidu või siseriiklike õigusaktide kohaselt on õigus varasemat õigust kasutada, siis tuleb märkida taotluse esitamise loa või õiguse olemasolu. |
| --- | --- |

d)

kui taotluse esitab litsentsi saaja või isik, kellel asjakohaste liidu või siseriiklike õigusaktide kohaselt on õigus varasemat õigust kasutada, siis tuleb märkida taotluse esitamise loa või õiguse olemasolu.

3.   Kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 kohase kehtetuks tunnistamise taotluse aluseks on rohkem kui üks varasem märk või varasem õigus, kohaldatakse iga sellise märgi või õiguse suhtes käesoleva artikli lõike 1 punkti b ja lõiget 2.

4.   Taotluses võib esitada põhjendused koos faktide ja argumentidega, millele taotlus tugineb, ning seda toetavad tõendid.

Artikkel 13

Tühistamismenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses kasutatavad keeled

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse esitaja või ELi kaubamärgi omanik võib teatada ametile enne kahe kuu möödumist päevast, mil ELi kaubamärgi omanik sai artikli 17 lõikes 1 nimetatud teate, et nad on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõike 7 kohaselt kokku leppinud teises menetluskeeles. Kui taotlus ei ole esitatud selles keeles, võib omanik paluda, et taotleja esitaks sellest tõlke sellesse keelde. Amet peab sellise taotluse kätte saama enne, kui möödub kahekuine periood, mis algab, kui ELi kaubamärgi omanik saab kätte artikli 17 lõikes 1 osutatud teate. Amet määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul taotleja peab tõlke esitama. Kui tõlget ei esitata või kui see esitatakse hiljem, jääb menetluse keel muutmata.

Artikkel 14

Poolte teavitamine tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotlusest

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse ja taotluse esitaja esitatud dokumendid, samuti ühele poolele enne vastulause vastuvõetavaks tunnistamist saadetud teated saadab amet ka teisele poolele, et teavitada teda tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse esitamisest.

Artikkel 15

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse vastuvõetavus

1.   Kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 56 lõikes 2 sätestatud lõivu ei ole tasutud, palub amet taotlejal maksta lõiv ameti määratud tähtajaks. Kui nõutud lõiv pole määratud tähtajaks tasutud, teatab amet taotlejale, et tühistamistaotlust või kehtetuks tunnistamise taotlust ei loeta esitatuks. Kui lõiv makstakse pärast kindlaksmääratud tähtaja lõppemist, makstakse see taotlejale tagasi.

2.   Kui taotlus esitatakse keeles, mis ei ole ameti töökeel vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõikele 5, või kui vastulause ei vasta käesoleva määruse artikli 12 lõike 1 punktidele a või b või asjakohasel juhul ka selle artikli 12 lõike 2 punktile a või b, lükkab amet taotluse vastuvõetamatuna tagasi.

3.   Kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõike 6 teises lõigus nõutud tõlget ei esitata ühe kuu jooksul pärast tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise kuupäeva, lükkab amet taotluse vastuvõetamatuna tagasi.

4.   Kui taotlus ei vasta artikli 12 lõike 1 punktile c või artikli 12 lõike 2 punktile c või d, teavitab amet sellest taotlejat ja palub tal kõrvaldada puudused kahe kuu jooksul. Kui puudusi ei kõrvaldada määratud tähtajaks, lükkab amet taotluse vastuvõetamatuna tagasi.

5.   Kui amet leiab puuduse vastavalt lõikele 1, teatab ta taotlejale või ELi kaubamärgi omanikule, et tühistamistaotlust või kehtetuks tunnistamise taotlust ei loeta esitatuks, ning samuti teatab amet talle otsustest lükata tühistamistaotlus või kehtetuks tunnistamise taotlus vastuvõetamatuna tagasi vastavalt lõikele 2, 3 või 4. Kui kogu tühistamistaotlus või kehtetuks tunnistamise taotlus lükatakse lõike 2, 3 või 4 kohaselt vastuvõetamatuna tagasi enne artikli 17 lõike 1 kohase teate esitamist, siis otsust kulude kohta ei tehta.

Artikkel 16

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse põhjendamine

1.   Taotleja peab esitama vastulauset toetavad faktid, tõendid ja argumendid enne tühistamismenetluse või kehtetuks tunnistamise menetluse võistleva etapi lõppu. Taotleja peab eelkõige esitama järgmised dokumendid:

| a) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti b või c või artikli 52 kohase taotluse puhul faktid, argumendid ja tõendid aluste kohta, millel põhineb tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti b või c või artikli 52 kohase taotluse puhul faktid, argumendid ja tõendid aluste kohta, millel põhineb tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus;

| b) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 kohase taotluse puhul käesoleva määruse artikli 7 lõikega 2 ettenähtud tõendid, kusjuures artikli 7 lõiget 3 kohaldatakse mutatis mutandis; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 kohase taotluse puhul käesoleva määruse artikli 7 lõikega 2 ettenähtud tõendid, kusjuures artikli 7 lõiget 3 kohaldatakse mutatis mutandis;

| c) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 2 kohase taotluse puhul tõendid asjaomase varasema õiguse omandamise, kehtivuse ja ulatuse kohta ning tõendid selle kohta, et taotlejal on õigus esitada taotlus, ning kui varasemale õigusele tuginetakse liikmesriigi õiguse kohaselt, siis selge ülevaade siseriikliku õiguse sisust, esitades väljaanded asjakohaste sätete või kohtulahenditega. Kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 2 punktis d osutatud tõenditega varasemate õiguste registreerimise taotluse esitamise või asjakohase siseriikliku õiguse sisu kohta on võimalik tutvuda interneti teel ameti tunnustatud allikas, siis võib vastulause esitaja esitada need tõendid viitena sellele allikale. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 2 kohase taotluse puhul tõendid asjaomase varasema õiguse omandamise, kehtivuse ja ulatuse kohta ning tõendid selle kohta, et taotlejal on õigus esitada taotlus, ning kui varasemale õigusele tuginetakse liikmesriigi õiguse kohaselt, siis selge ülevaade siseriikliku õiguse sisust, esitades väljaanded asjakohaste sätete või kohtulahenditega. Kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 2 punktis d osutatud tõenditega varasemate õiguste registreerimise taotluse esitamise või asjakohase siseriikliku õiguse sisu kohta on võimalik tutvuda interneti teel ameti tunnustatud allikas, siis võib vastulause esitaja esitada need tõendid viitena sellele allikale.

2.   Lõike 1 punktide b ja c kohased tõendid varasemate õiguste registreerimise taotluse esitamise, registreerimise või registreeringu kehtivuse pikendamise kohta või asjakohaselt juhul asjakohased siseriiklikud, sealhulgas interneti kaudu kättesaadava õigusaktid esitatakse menetluse keeles või koos tõlkega menetluse keelde. Taotleja peab tõlke esitama omal algatusel ühe kuu jooksul pärast tõendite esitamist. Taotleja poolt taotluse põhjendamiseks esitatavate muude tõendite ja vaidlusaluse kaubamärgi omaniku poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punktile a esitatava tühistamistaotluse suhtes kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artiklit 24. Tõlkeid, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist, ei võeta arvesse.

Artikkel 17

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse põhjendatuse kontrollimine

1.   Kui taotlus on artikli 15 kohaselt tunnistatud vastuvõetavaks, saadab amet pooltele teate selle kohta, et tühistamismenetluse või kehtetuks tunnistamise menetluse võistlev etapp on alanud, ning kutsub ELi kaubamärgi omanikku üles esitama märkusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

2.   Kui amet on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõike 1 kohaselt palunud osapoolel esitada märkused kindlaksmääratud tähtaja jooksul, kuid osapool ei esita neid selle tähtaja jooksul, kuulutab amet menetluse võistleva etapi lõppenuks ning teeb tühistamis- või kehtetuks tunnistamise otsuse varem esitatud tõendite alusel.

3.   Kui taotleja ei esita taotluse põhjendamiseks fakte, argumente või tõendeid, lükatakse taotlus põhjendamatuna tagasi.

4.   Kõik poolte esitatud märkused edastatakse teisele osapoolele, ilma et see mõjutaks artikli 62 kohaldamist.

5.   Kui omanik loobub ELi kaubamärgist, mille kohta on esitatud artiklis 12 osutatud taotlus, selliselt et kaubamärk kehtib üksnes taotlusega hõlmamata kaupade või teenuste suhtes, või kui ELi kaubamärk tühistatakse samaaegse menetluse tulemusel või selle kehtivusaeg lõpeb, siis menetlus lõpetatakse, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 50 lõiget 2 või taotlejal on huvi, et tehtaks sisuline otsus.

6.   Kui omanik loobub osaliselt ELi kaubamärgist, jättes sellest välja osa neist kaupadest või teenustest, millele taotlus on suunatud, palub amet taotlejal ameti määratud tähtajaks teatada, kas taotleja jätab vastulause jõusse, ja kui jätab, siis millistele allesjäänud kaupadele või teenustele ta selle suunab. Kui taotleja võtab loobumist silmas pidades taotluse tagasi või kui ametile teatatakse, et pooled on jõudnud kokkuleppele, siis menetlus lõpetatakse.

7.   Kui omanik soovib vaidlustatud kaubamärgist loobuda, peab ta selleks esitama eraldi dokumendi.

8.   Artikli 8 lõiget 9 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 18

Mitu tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust

1.   Kui ühe ja sama ELi kaubamärgi kohta on esitatud mitu tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust, võib amet need läbi vaadata ühe menetluse raames. Hiljem võib amet otsustada need taotlused eraldi läbi vaadata.

2.   Artikli 9 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 19

Kasutamise tõendamine tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse raames

1.   Kui tühistamistaotlus esitatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a kohaselt, palub amet ELi kaubamärgi omanikul ameti määratud tähtaja jooksul esitada tõendeid märgi tegeliku kasutamise kohta või mõjuvaid põhjendusi selle mittekasutamise kohta. Kui omanik ei esita tõendeid või põhjendusi mittekasutamise kohta tähtaegselt või kui esitatud tõendid või põhjendused on ilmselgelt ebapiisavad või asjakohatud, siis ELi kaubamärk tühistatakse. Käesoleva määruse artikli 10 lõikeid 3, 4, 6 ja 7 kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõike 2 või 3 kohane kasutamise tõendamise nõue on vastuvõetav, kui ELi kaubamärgi omanik esitab selle eraldi dokumendis tingimusteta taotlusena tähtaja jooksul, mille amet on vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 1 kindlaks määranud. Kui ELi kaubamärgi omanik on esitanud varasema kaubamärgi kasutamise tõendamise või mittekasutamise kohta mõjuvate põhjenduste esitamise nõude vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõikele 2 või 3, palub amet tühistamistaotluse esitajal esitada nõutavad tõendid ameti määratud tähtaja jooksul. Kui kehtetuks tunnistamise taotluse esitaja ei esita tõendeid või põhjendusi mittekasutamise kohta tähtaegselt või kui esitatud tõendid või põhjendused on ilmselgelt ebapiisavad või asjakohatud, lükkab amet kehtetuks tunnistamise taotluse varasemal kaubamärgil põhineva osa tagasi. Käesoleva määruse artikli 10 lõikeid 3–7 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 20

Üleandmistaotlus

1.   Kui kaubamärgi omanik taotleb määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 18 lõike 1 ja artikli 18 lõike 2 punkti a kohaselt üleandmist kehtetuks tunnistamise asemel, kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva määruse artikleid 12–19 mutatis mutandis.

2.   Kui amet või ELi kaubamärkide kohus rahuldab osaliselt või täielikult määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 18 lõike 2 kohase üleandmistaotluse ja sellekohane otsus või kohtuotsus on jõustunud, tagab amet, et ELi kaubamärgi osaline või täielik üleminek kantakse registrisse ja avaldatakse.

V JAOTIS

KAEBUSED

Artikkel 21

Kaebus

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 60 lõike 1 kohane kaebus peab sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | kaebuse esitaja nimi ja aadress rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kaebuse esitaja nimi ja aadress rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| b) | kui kaebuse esitaja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt; |
| --- | --- |

b)

kui kaebuse esitaja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt;

| c) | kui kaebuse esitajal peab olema esindaja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt, siis esindaja nimi ja tegevuskoha aadress vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile e; |
| --- | --- |

c)

kui kaebuse esitajal peab olema esindaja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt, siis esindaja nimi ja tegevuskoha aadress vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile e;

| d) | andmed, mis võimaldavad selgelt ja üheselt tuvastada edasikaevatava otsuse, esitades otsuse kuupäeva ja otsusega seotud menetluse toimiku numbri; |
| --- | --- |

d)

andmed, mis võimaldavad selgelt ja üheselt tuvastada edasikaevatava otsuse, esitades otsuse kuupäeva ja otsusega seotud menetluse toimiku numbri;

| e) | kui edasikaevatud otsus vaidlustatakse üksnes osaliselt, siis andmed, mis selgelt ja üheselt võimaldavad tuvastada kaubad või teenused, mille osas edasikaevatud otsust vaidlustatakse. |
| --- | --- |

e)

kui edasikaevatud otsus vaidlustatakse üksnes osaliselt, siis andmed, mis selgelt ja üheselt võimaldavad tuvastada kaubad või teenused, mille osas edasikaevatud otsust vaidlustatakse.

2.   Kui kaebus on esitatud mõnes muus liidu ametlikus keeles kui menetluskeel, esitab kaebuse esitaja selle tõlke nelja kuu jooksul alates edasikaevatava otsuse teatavaks tegemisest.

3.   Kui ex parte menetluses on edasikaevatud otsus tehtud muus keeles kui menetluskeel, võib kaebuse esitaja oma kaebuse sisse anda kas menetluskeeles või selles keeles, milles on tehtud edasikaevatav otsus; kummalgi juhul saab kaebuse menetlemise keeleks kaebuse keel ja lõiget 2 ei kohaldata.

4.   Niipea kui inter partes menetluses on esitatud kaebus, teatatakse sellest kostjale.

Artikkel 22

Kaebuse põhjendus

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 60 lõike 1 neljanda lause kohases selgituses tuleb kaebuse põhjendamiseks esitada selgelt ja üheselt mõistetavalt järgmised andmed:

| a) | asjaomane apellatsioonimenetlus, märkides kas kaebuse numbri või edasikaevatava otsuse käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktis d esitatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

a)

asjaomane apellatsioonimenetlus, märkides kas kaebuse numbri või edasikaevatava otsuse käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktis d esitatud nõuete kohaselt;

| b) | edasikaevatava otsuse tühistamiseks esitatud kaebuse põhjendus vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktile e; |
| --- | --- |

b)

edasikaevatava otsuse tühistamiseks esitatud kaebuse põhjendus vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktile e;

| c) | kaebuse põhjendamiseks esitatud faktid, tõendid ja argumendid vastavalt artikli 55 lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

kaebuse põhjendamiseks esitatud faktid, tõendid ja argumendid vastavalt artikli 55 lõikele 2.

2.   Kaebuse põhjendus esitatakse menetluse keeles, mis on määratud kindlaks vastavalt artikli 21 lõikele 2 ja 3. Kui põhjendus esitatakse mõnes muus liidu ametlikus keeles, peab kaebuse esitaja ühe kuu jooksul pärast põhjenduse esitamist esitama selle tõlke.

Artikkel 23

Kaebuse vastuvõetavus

1.   Apellatsioonikoda lükkab kaebuse vastuvõetamatuna tagasi,

| a) | kui kaebust ei esitata kahe kuu jooksul alates edasikaevatava otsuse teatavakstegemisest; |
| --- | --- |

a)

kui kaebust ei esitata kahe kuu jooksul alates edasikaevatava otsuse teatavakstegemisest;

| b) | kui kaebus ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklitega 58 ja 59 või käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktiga d ja artikli 21 lõigetega 2 ja 3, välja arvatud juhul, kui see puudus kõrvaldatakse nelja kuu jooksul alates edasikaevatava otsuse teatavakstegemisest; |
| --- | --- |

b)

kui kaebus ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklitega 58 ja 59 või käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktiga d ja artikli 21 lõigetega 2 ja 3, välja arvatud juhul, kui see puudus kõrvaldatakse nelja kuu jooksul alates edasikaevatava otsuse teatavakstegemisest;

| c) | kui kaebus ei ole kooskõlas artikli 21 lõike 1 punktidega a, b, c ja e ning kui kaebuse esitaja ei kõrvalda puudusi apellatsioonikoja määratud tähtaja jooksul hoolimata sellest, et apellatsioonikoda on teda puudustest teavitanud; |
| --- | --- |

c)

kui kaebus ei ole kooskõlas artikli 21 lõike 1 punktidega a, b, c ja e ning kui kaebuse esitaja ei kõrvalda puudusi apellatsioonikoja määratud tähtaja jooksul hoolimata sellest, et apellatsioonikoda on teda puudustest teavitanud;

| d) | kui kaebuse põhjendust ei esitata nelja kuu jooksul alates edasikaevatava otsuse teatavakstegemisest; |
| --- | --- |

d)

kui kaebuse põhjendust ei esitata nelja kuu jooksul alates edasikaevatava otsuse teatavakstegemisest;

| e) | kui kaebuse põhjendus ei vasta artikli 22 lõike 1 punktide a ja b nõuetele ning kui kaebuse esitaja ei kõrvalda puudusi apellatsioonikoja määratud tähtaja jooksul hoolimata sellest, et apellatsioonikoda on teda puudustest teavitanud, või ei esita kaebuse põhjenduse tõlget ühe kuu jooksul pärast algse põhjenduse esitamist vastavalt artikli 22 lõikele 2. |
| --- | --- |

e)

kui kaebuse põhjendus ei vasta artikli 22 lõike 1 punktide a ja b nõuetele ning kui kaebuse esitaja ei kõrvalda puudusi apellatsioonikoja määratud tähtaja jooksul hoolimata sellest, et apellatsioonikoda on teda puudustest teavitanud, või ei esita kaebuse põhjenduse tõlget ühe kuu jooksul pärast algse põhjenduse esitamist vastavalt artikli 22 lõikele 2.

2.   Kui selgub, et kaebus võib olla vastuvõetamatu, võib selle apellatsioonikoja esimees, millele kohtuasi on vastavalt artikli 35 lõikele 1 antud, paluda apellatsioonikojal viivitamata teha otsuse kaebuse vastuvõetavuse kohta, enne kui kostjat teavitatakse olenevalt olukorrast kas kaebuse või kaebuse põhjenduse esitamisest.

3.   Kui kaebuse esitamise lõiv tasutakse pärast määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 60 lõike 1 esimese lause kohase tähtaja möödumist, tunnistab apellatsioonikoda edasikaebuse mitte esitatuks. Sellisel juhul kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 2.

Artikkel 24

Vastus

1.   Inter partes menetlustes võib kostja esitada oma vastuse kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil kaebuse esitaja esitas kaebuse põhjenduse. Erandlikel asjaoludel võib seda tähtaega kostja põhjendatud taotluse korral pikendada.

2.   Vastuse peab sisaldama kostja nime ja aadressi vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile b ja see peab mutatis mutandis vastama käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktides b, c ja d, artikli 22 lõike 1 punktides a ja c ning artikli 22 lõikes 2 sätestatud tingimustele.

Artikkel 25

Vastukaebus

1.   Kui kostja taotleb vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 60 lõikele 2 vaidlustatava otsuse tühistamist või muutmist küsimuses, mida kaebuses ei olnud nimetatud, esitatakse vastukaebus käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 kohase vastuse esitamise tähtaja jooksul.

2.   Vastukaebus esitatakse vastusest eraldi dokumendina.

3.   Vastukaebus peab sisaldama kostja nime ja aadressi vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktile b ja see peab mutatis mutandis vastama käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktides b–e ja artiklis 22 sätestatud tingimustele.

4.   Vastukaebus lükatakse vastuvõetamatuna tagasi,

| a) | kui seda ei esitata lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

a)

kui seda ei esitata lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul;

| b) | kui seda ei esitata kooskõlas lõikega 2 või artikli 21 lõike 1 punktiga d; |
| --- | --- |

b)

kui seda ei esitata kooskõlas lõikega 2 või artikli 21 lõike 1 punktiga d;

| c) | kui vastukaebus ei vasta lõike 3 nõuetele ning kui kostja ei kõrvalda puudusi kas apellatsioonikoja määratud tähtaja jooksul hoolimata sellest, et apellatsioonikoda on teda puudustest teavitanud, või ei esita vastukaebuse ja selle põhjenduse tõlget ühe kuu jooksul pärast algse vastukaebuse esitamist. |
| --- | --- |

c)

kui vastukaebus ei vasta lõike 3 nõuetele ning kui kostja ei kõrvalda puudusi kas apellatsioonikoja määratud tähtaja jooksul hoolimata sellest, et apellatsioonikoda on teda puudustest teavitanud, või ei esita vastukaebuse ja selle põhjenduse tõlget ühe kuu jooksul pärast algse vastukaebuse esitamist.

5.   Kaebuse esitajal palutakse esitada märkused kostja vastukaebuse kohta kahe kuu jooksul alates kuupäevast, kui teda vastukaebusest teavitati. Erandlikel asjaoludel võib apellatsioonikoda seda tähtaega pikendada kaebuse esitaja põhjendatud taotlusel. Artiklit 26 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 26

Repliik ja vasturepliik inter partes menetluses

1.   Kui kaebuse esitaja esitab põhjendatud taotluse kahe nädala jooksul pärast seda, kui teda teavitati vastuse laekumisest, võib apellatsioonikoda kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 63 lõikega 2 lubada tal täiendada oma põhjendust repliigiga, määrates selleks tähtaja.

2.   Sellisel juhul lubab apellatsioonikoda ka kostjal lisada repliigile vasturepliigi, määrates selleks tähtaja.

Artikkel 27

Kaebuse läbivaatamine

1.   Kui apellatsioonikojal tekitab põhjus lükata tagasi kaubamärgitaotlus, siis lähtub ta kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 40 lõikega 3 ex parte menetluses kaebusega hõlmatud kaupade või teenuste suhtes määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 37 sätestatud korrast, kui selle sätte kohaldamise tulemusel otsus, mille suhtes on esitatud kaebus, juba ei lähtu samast alusest.

2.   Inter partes menetluses vaadatakse olenevalt olukorrast kaebus või vastulause läbi ainult neil alustel, mis on esitatud kas kaebuse või vastulause põhjenduses. Apellatsioonikoda vaatab selliseid õiguslikke asjaolusid, mida menetluse pooled ei esitanud, läbi ainult juhul, kui need puudutavad olulisi menetlusnorme või kui need on vaja lahendada määruse (EÜ) nr 207/2009 nõuetekohase kohaldamise huvides, võttes arvesse poolte esitatud fakte, tõendeid ja argumente.

3.   Kaebuse läbivaatamisel vaadatakse läbi ka järgmised nõuded või taotlused, tingimusel et need on esitatud õigeaegselt olenevalt olukorrast kas kaebuse põhjenduse või vastukaebusena edasikaevatud otsuse teinud ameti üksuse menetluse raames:

| a) | kasutamise käigus eristavaks muutumine, nagu osutatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõikes 3 ja artikli 52 lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

kasutamise käigus eristavaks muutumine, nagu osutatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõikes 3 ja artikli 52 lõikes 2;

| b) | varasema kaubamärgi tuntus turul, mis tuleneb varasema kaubamärgi kasutamisest määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b tähenduses; |
| --- | --- |

b)

varasema kaubamärgi tuntus turul, mis tuleneb varasema kaubamärgi kasutamisest määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b tähenduses;

| c) | kasutamise tõendamine vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõigetele 2 ja 3 ning artikli 57 lõigetele 2 ja 3. |
| --- | --- |

c)

kasutamise tõendamine vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõigetele 2 ja 3 ning artikli 57 lõigetele 2 ja 3.

4.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 76 lõike 2 kohaselt võib apellatsioonikoda arvesse võtta talle esmakordselt esitatud uusi fakte ja tõendeid ainult juhul, kui:

| a) | need võivad esmapilgul aidata kaasa asja tulemuslikule lahendamisele; ning |
| --- | --- |

a)

need võivad esmapilgul aidata kaasa asja tulemuslikule lahendamisele; ning

| b) | need jäid tähtaja jooksul esitamata mõjuval põhjusel, eriti kui need vaid täiendavad õigeaegselt esitatud fakte ja tõendeid või kui need esitatakse selleks, et vaidlustada järeldused, mis tehti või vaadati läbi esimeses astmes tehtud edasikaevatavas otsuses tema enda algatusel. |
| --- | --- |

b)

need jäid tähtaja jooksul esitamata mõjuval põhjusel, eriti kui need vaid täiendavad õigeaegselt esitatud fakte ja tõendeid või kui need esitatakse selleks, et vaidlustada järeldused, mis tehti või vaadati läbi esimeses astmes tehtud edasikaevatavas otsuses tema enda algatusel.

5.   Apellatsioonikoda teeb hiljemalt oma otsuses olenevalt olukorrast kas kaebuse või vastulause kohta otsuse vaidlustatud kaubamärkide piiramis-, jagamis- ja osalise loobumise taotluste kohta, mille taotleja või omanik on esitanud apellatsioonimenetluse käigus kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklitega 43, 44 või 50. Kui apellatsioonikoda nõustub piiramise, jagamise või osalise loobumisega, teavitab ta sellest viivitamata registrit pidavat osakonda ja osakondi, kes tegelevad sama kaubamärki käsitlevate paralleelsete menetlustega.

Artikkel 28

Apellatsioonikoja teated

1.   Teated, mis apellatsioonikoda esitab kaebuse läbivaatamise käigus või menetluse lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel, koostab ning kirjutab apellatsioonikoja nimel ja apellatsioonikoja esimehe nõusolekul alla ettekandja.

2.   Kui apellatsioonikoda suhtleb faktiliste ja õiguslike asjaolude kohta esialgse seisukoha väljatöötamise käigus osapooltega, märgib ta, et suhtluses vahetatud teated ei ole talle siduvad.

Artikkel 29

Seisukohad üldist huvi pakkuvate küsimuste kohta

Apellatsioonikoda võib omal algatusel või ameti tegevdirektori kirjaliku ja põhjendatud taotluse alusel paluda tegevdirektoril esitada seisukoha pooleli olevate asjade arutamiste käigus üleskerkinud üldist huvi pakkuvate küsimuste kohta. Osapooltel on õigus esitada tegevdirektori seisukohtade suhtes oma märkusi.

Artikkel 30

Absoluutsete põhjuste uus uurimine

1.   Kui apellatsioonikoda leiab ex parte menetluses, et kaebusega hõlmamata kaubamärgitaotluses loetletud kaupade või teenuste suhtes võib kohaldada absoluutseid keeldumispõhjusi, teavitab ta sellest taotluse läbivaatajat, kes võib otsustada taotluse nende kaupade või teenuste osas uuesti läbi vaadata vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 40 lõikele 3.

2.   Kui vastulausete osakonna otsus edasi kaevatakse, võib apellatsioonikoda, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 58 lõike 1 kohaldamist, teha põhjendatud esialgse otsuse menetluse peatamiseks ja saata taotluse tagasi pädevale läbivaatajale koos soovitusega taotlus määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 40 lõike 3 alusel uuesti läbi vaadata, kui ta leiab, et mõne või kõigi kaubamärkide registreerimistaotluses loetletud kaupade või teenuste suhtes tuleb kohaldada absoluutset keeldumispõhjust.

3.   Kui vaidlusalune taotlus saadetakse tagasi lõike 2 alusel, teatab läbivaataja apellatsioonikojale viivitamata, kas vaidlustatud taotlus vaadatakse uuesti läbi. Kui vaidlustatud taotlus vaadatakse uuesti läbi, on apellatsioonimenetlus peatatud seniks, kuni läbivaataja langetab oma otsuse, ning kui vaidlustatud taotlus lükatakse täielikult või osaliselt tagasi, on apellatsioonimenetlus peatatud kuni läbivaataja otsuse jõustumiseni.

Artikkel 31

Kaebuse eelisjärjekorras läbivaatamine

1.   Kaebuse esitaja või kostja põhjendatud taotluse korral ja pärast teise poole ärakuulamist võib apellatsioonikoda olenevalt kohtuasja kiireloomulisusest ja asjaoludest otsustada vaadata asi läbi eelisjärjekorras, ilma et see piiraks artiklite 23 ja 26, sealhulgas tähtaegu käsitlevate sätete kohaldamist.

2.   Taotluse kaebuse eelisjärjekorras läbivaatamiseks võib esitada kogu apellatsioonimenetluse jooksul. See taotlus esitatakse eraldi dokumendina, millele lisatakse tõendid asja kiireloomulisuse ja konkreetsete asjaolude kohta.

Artikkel 32

Apellatsioonikoja otsuse kohustuslik sisu

Apellatsioonikoja otsus peab sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | märge, et otsuse on teinud apellatsioonikoda; |
| --- | --- |

a)

märge, et otsuse on teinud apellatsioonikoda;

| b) | otsuse tegemise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

otsuse tegemise kuupäev;

| c) | poolte ja nende esindajate nimed; |
| --- | --- |

c)

poolte ja nende esindajate nimed;

| d) | otsuses käsitletud kaebuse number ja edasikaevatava otsuse andmed vastavalt artikli 21 lõike 1 punktile d; |
| --- | --- |

d)

otsuses käsitletud kaebuse number ja edasikaevatava otsuse andmed vastavalt artikli 21 lõike 1 punktile d;

| e) | märge apellatsioonikoja moodustamise kohta; |
| --- | --- |

e)

märge apellatsioonikoja moodustamise kohta;

| f) | esimehe ja otsuse tegemises osalenud liikmete nimi ja allkiri, märkides ühtlasi selle, kes oli asjas ettekandja, või kui otsuse tegi üks liige, siis tema nimi ja allkiri, ilma et see piiraks artikli 39 lõik 5 kohaldamist; |
| --- | --- |

f)

esimehe ja otsuse tegemises osalenud liikmete nimi ja allkiri, märkides ühtlasi selle, kes oli asjas ettekandja, või kui otsuse tegi üks liige, siis tema nimi ja allkiri, ilma et see piiraks artikli 39 lõik 5 kohaldamist;

| g) | olenevalt olukorrast kantselei juhataja või kantselei juhataja nimel allakirjutanud kantselei töötaja nimi ja allkiri; |
| --- | --- |

g)

olenevalt olukorrast kantselei juhataja või kantselei juhataja nimel allakirjutanud kantselei töötaja nimi ja allkiri;

| h) | kokkuvõte poolte esitatud faktidest ja argumentidest; |
| --- | --- |

h)

kokkuvõte poolte esitatud faktidest ja argumentidest;

| i) | põhjused, miks kõnealune otsus tehti; |
| --- | --- |

i)

põhjused, miks kõnealune otsus tehti;

| j) | apellatsioonikoja korraldus, sealhulgas vajaduse korral otsus kulude kohta. |
| --- | --- |

j)

apellatsioonikoja korraldus, sealhulgas vajaduse korral otsus kulude kohta.

Artikkel 33

Kaebuste esitamise lõivu tagasimaksmine

Kaebuse esitamise lõiv makstakse tagasi ainult järgmistel juhtudel apellatsioonikoja korralduse alusel:

| a) | kui kaebust ei loeta esitatuks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 60 lõike 1 teisele lausele; |
| --- | --- |

a)

kui kaebust ei loeta esitatuks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 60 lõike 1 teisele lausele;

| b) | kui ameti otsuseid tegev üksus, kes tegi vaidlustatud otsuse, vaatab otsuse läbi vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 61 lõikele 1 või tühistab selle vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 80; |
| --- | --- |

b)

kui ameti otsuseid tegev üksus, kes tegi vaidlustatud otsuse, vaatab otsuse läbi vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 61 lõikele 1 või tühistab selle vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 80;

| c) | kui läbivaatamise menetlus avatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 40 lõike 3 tähenduses uuesti vastavalt apellatsioonikoja käesoleva määruse artikli 30 lõike 2 kohase soovituse alusel ja vaidlustatud taotlus lükatakse läbivaataja otsusega lõplikult tagasi ja selle tulemusena on kaebuse ese ära langenud; |
| --- | --- |

c)

kui läbivaatamise menetlus avatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 40 lõike 3 tähenduses uuesti vastavalt apellatsioonikoja käesoleva määruse artikli 30 lõike 2 kohase soovituse alusel ja vaidlustatud taotlus lükatakse läbivaataja otsusega lõplikult tagasi ja selle tulemusena on kaebuse ese ära langenud;

| d) | kui apellatsioonikoda peab lõivu tagasimaksmist olulise menetlusvea tõttu õiglaseks. |
| --- | --- |

d)

kui apellatsioonikoda peab lõivu tagasimaksmist olulise menetlusvea tõttu õiglaseks.

Artikkel 34

Edasikaevatava otsuse läbivaatamine ja tühistamine

1.   Kui ex parte menetluses ei lükata kaebust tagasi vastavalt artikli 23 lõikele 1, esitab apellatsioonikoda määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 61 kohaldamiseks kaebuse ja kaebuse põhjendused sellele ameti üksusele, kes tegi vaidlustatud otsuse.

2.   Kui edasikaevatud otsuse teinud ameti üksus teeb läbivaatamisotsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 61 lõikele 1, teavitab ta sellest viivitamata apellatsioonikoda.

3.   Kui edasikaevatud otsuse teinud ameti üksus algatab menetluse selle otsuse tühistamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 80 lõikele 2, teavitab ta sellest käesoleva määruse artikli 71 kohaldamiseks viivitamata apellatsioonikoda. Ta teavitab apellatsioonikoda viivitamata ka menetluse tulemusest.

Artikkel 35

Kaebuse andmine apellatsioonikojale menetlemiseks ja ettekandja nimetamine

1.   Kui kaebus on esitatud, annab apellatsioonikodade eesistuja objektiivsete kriteeriumite põhjal, mille määrab kindlaks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 136 lõike 4 punkti c kohane apellatsioonikodade juhtorgan, asja menetlemiseks konkreetsele apellatsioonikojale.

2.   Iga lõike 1 kohaselt apellatsioonikojale menetlemiseks antud asja puhul nimetab koja esimees ettekandja, kelleks on üks apellatsioonikoja liige või apellatsioonikoja esimees.

3.   Kui asi kuulub artikli 36 lõike 1 kohaselt ühe liikme pädevusse, nimetab seda menetlev apellatsioonikoda ettekandja selleks liikmeks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõikele 5.

4.   Kui asjas tehtud apellatsioonikoja otsus tühistatakse või seda muudetakse olenevalt olukorrast kas Üldkohtu või Euroopa Kohtu lõpliku otsusega, siis annab apellatsioonikodade eesistuja kõnealuse otsuse täitmiseks asja vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 65 lõikele 6 käesoleva artikli lõike 1 kohaselt uuesti menetlemiseks apellatsioonikojale, mis aga ei koosne samadest liikmetest kui tühistatud otsuse teinud apellatsioonkoda, välja arvatud juhul, kui asi antakse menetlemiseks laiendatud apellatsioonikojale („suurkoda“) või kui tühistatud otsuse oli teinud suurkoda.

5.   Kui ühe otsuse peale esitatakse mitu kaebust, käsitatakse neid ühe menetluse raames. Kui samad pooled esitavad kaebuse sama kaubamärki käsitlevate erinevate otsuste kohta või kui sellistel kaebustel on muid faktilisi või õiguslikke ühisjooni, võib neid kaebusi poolte nõusolekul läbi vaadata ühe menetluse raames.

Artikkel 36

Ühe liikme pädevusse kuuluvad asjad

1.   Järgmiste otsuste tegemiseks võib asja menetlev apellatsioonikoda nimetada ühe liikme määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõike 2 tähenduses:

| a) | artikli 23 alusel tehtavad otsused |
| --- | --- |

a)

artikli 23 alusel tehtavad otsused

| b) | kaebuse menetlemise lõpetamise otsused, mis tehakse pärast vaidlustatud või varasema kaubamärgi tagasivõtmist, tagasilükkamist, tühistamist või varasemast kaubamärgist loobumist; |
| --- | --- |

b)

kaebuse menetlemise lõpetamise otsused, mis tehakse pärast vaidlustatud või varasema kaubamärgi tagasivõtmist, tagasilükkamist, tühistamist või varasemast kaubamärgist loobumist;

| c) | kaebuse menetlemise lõpetamise otsused, mis tehakse pärast vastulause, tühistamistaotluse, kehtetuks tunnistamise taotluse ja kaebuse tagasivõtmist; |
| --- | --- |

c)

kaebuse menetlemise lõpetamise otsused, mis tehakse pärast vastulause, tühistamistaotluse, kehtetuks tunnistamise taotluse ja kaebuse tagasivõtmist;

| d) | otsused määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 79d lõike 1 ja artikli 80 lõike 2 kohaste meetmete kohta, tingimusel et olenevalt olukorrast kas parandatud või tühistatud otsuse puhul on tegemist ühe liikme tehtud otsusega; |
| --- | --- |

d)

otsused määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 79d lõike 1 ja artikli 80 lõike 2 kohaste meetmete kohta, tingimusel et olenevalt olukorrast kas parandatud või tühistatud otsuse puhul on tegemist ühe liikme tehtud otsusega;

| e) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 81 lõike 4 kohased otsused; |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 81 lõike 4 kohased otsused;

| f) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 85 lõigete 3, 4 ja 7 kohased otsused; |
| --- | --- |

f)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 85 lõigete 3, 4 ja 7 kohased otsused;

| g) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 7 sätestatud alustel tehtud ilmselgelt põhjendamata ja ilmselgelt põhjendatud otsused ex parte menetlustes tehtud otsuste peale esitatud kaebuste kohta. |
| --- | --- |

g)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 7 sätestatud alustel tehtud ilmselgelt põhjendamata ja ilmselgelt põhjendatud otsused ex parte menetlustes tehtud otsuste peale esitatud kaebuste kohta.

2.   Kui üks liige leiab, et lõikes 1 või määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõikes 5 sätestatud tingimused ei ole või ei ole enam täidetud, saadab üks liige asja tagasi apellatsioonikojale, milles on kolm liiget, esitades otsuse eelnõu vastavalt käesoleva määruse artiklile 41.

Artikkel 37

Asja saatmine arutamiseks suurkojale

1.   Ilma et see piiraks võimalust saata asi edasi suurkojale vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõikele 3, saadab apellatsioonikoda temale antud asja edasi suurkojale, kui ta leiab, et peab kõrvale kalduma õigusaktide varasemast suurkoja otsuses esitatud tõlgendusest või kui ta leiab, et apellatsioonikojad on teinud õigussätete kohta lahknevaid otsuseid, mis võib mõjutada asja lahendamist.

2.   Olenevalt olukorrast kas apellatsioonikoja või selle juhtorgani otsustes saata asi arutamiseks suurkojale tuleb esitada põhjused, miks nende arvates on edastamine põhjendatud, ning saata need otsused menetluse pooltele ja avaldada ameti ametlikus teatajas.

3.   Kui suurkoda leiab, et asja talle üleandmise tingimused ei ole piisavad või ei ole enam piisavad, saadab ta asja viivitamatult tagasi sellele apellatsioonikojale, kellele asi oli otsustamiseks antud.

4.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 128 lõike 4 punkti l kohased taotlused õigussätete kohta põhjendatud arvamuse saamiseks saadetakse kirjalikult edasi suurkojale ning neis esitatakse küsimused tõlgendamist vajavate õigussätete kohta; esitada võib ka tegevdirektori seisukoha tõlgendamisvõimaluste ning õiguslike ja praktiliste tagajärgede kohta. Taotlus avaldatakse ameti ametlikus teatajas.

5.   Kui apellatsioonikoda peab menetluse raames tegema otsuse samas küsimuses, mis on esitatud ka suurkojale vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõikele 3 või artikli 128 lõike 4 punktile l, peatab ta menetluse seniks, kuni suurkoda on teinud otsuse või esitanud oma põhjendatud arvamuse.

6.   Iga valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kauplejaid või tarbijaid esindav rühm või organ, kes tõendab oma põhjendatud huvi apellatsioonimenetluse või suurkojale põhjendatud arvamuse saamiseks esitatud taotluse tulemuse vastu, võib esitada kirjalikke märkusi kahe kuu jooksul pärast seda, kui ameti ametlikus teatajas on avaldatud suurkojale asja edastamiseks või põhjendatud arvamuse saamiseks esitatud taotluse kohta tehtud otsus. Nad ei ole suurkojas peetava menetluse osalised ja kannavad ise oma kulud.

Artikkel 38

Muudatused koja koosseisus

1.   Kui apellatsioonikoja koosseis pärast suulist menetlust artikli 43 lõigete 2 ja 3 kohaselt muutub, teavitatakse kõiki menetluspooli sellest, et mis tahes poole taotlusel korraldatakse uus suuline menetlus apellatsioonikoja uue koosseisuga. Uus suuline menetlus toimub ka siis, kui seda nõuab uus liige ja kui teised apellatsioonikoja liikmed on sellega nõus.

2.   Apellatsioonikoja uus liige on varem vastuvõetud esialgse otsusega seotud samas ulatuses kui teised liikmed.

Artikkel 39

Arutamine, hääletamine ja otsustele allakirjutamine

1.   Ettekandja esitab teistele apellatsioonikoja liikmetele otsuse eelnõu ja määrab mõistliku tähtaja, mille jooksul selle kohta saab esitada vastuväiteid või teha muudatusettepanekuid.

2.   Kui ilmneb, et apellatsioonikoja liikmed ei ole kõik ühel arvamusel, tuleb koda kokku, et vastuvõtmisele tulevat otsust arutada. Nõupidamistest võtavad osa ainult apellatsioonikoja liikmed, kuid apellatsioonikoja esimees võib osalemisloa anda ka teistele ametnikele, näiteks kantselei juhatajale ja tõlkidele. Arutelud on ja jäävad salajaseks.

3.   Apellatsioonikoja liikmete nõupidamiste ajal kuulatakse esimesena ära ettekandja arvamus ning viimasena esimehe arvamus, kui ettekandja ei ole ise esimees.

4.   Kui on vaja hääletada, hääletatakse samas järjekorras, kuid esimees hääletab iga kord viimasena. Hääletamisest keeldumine ei ole lubatud.

5.   Otsusele kirjutavad alla kõik apellatsioonikoja liikmed. Kui liige ei saa oma tööülesandeid täita pärast seda, kui apellatsioonikoda on lõppotsuse teinud, siis seda liiget ei asendata ja otsusele kirjutab tema nimel alla esimees. Kui esimees ei saa tööülesandeid täita, kirjutab tema nimel otsusele alla apellatsioonikoja vanim liige vastavalt artikli 43 lõikele 1.

6.   Lõikeid 1–5 ei kohaldata, kui otsuse teeb üks liige vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõikele 2 ja käesoleva määruse artikli 36 lõikele 1. Sellistel juhtudel kirjutab otsusele alla see ainuke liige.

Artikkel 40

Apellatsioonikoja esimees

Apellatsioonikoda juhib esimees, kes täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | määrab igale artikli 35 lõike 2 kohaselt apellatsioonikojale menetlemiseks antud asjale ettekandja, kelleks on kas apellatsioonikoja liige või ta ise; |
| --- | --- |

a)

määrab igale artikli 35 lõike 2 kohaselt apellatsioonikojale menetlemiseks antud asjale ettekandja, kelleks on kas apellatsioonikoja liige või ta ise;

| b) | määrab apellatsioonikoja nimel ettekandja ainukeseks liikmeks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

määrab apellatsioonikoja nimel ettekandja ainukeseks liikmeks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõikele 2;

| c) | palub apellatsioonikojal teha otsuse kaebuse vastuvõetavuse kohta vastavalt käesoleva määruse artikli 23 lõikele 2; |
| --- | --- |

c)

palub apellatsioonikojal teha otsuse kaebuse vastuvõetavuse kohta vastavalt käesoleva määruse artikli 23 lõikele 2;

| d) | juhib asja esialgset läbivaatamist, mida teostab ettekandja vastavalt käesoleva määruse artiklile 41; |
| --- | --- |

d)

juhib asja esialgset läbivaatamist, mida teostab ettekandja vastavalt käesoleva määruse artiklile 41;

| e) | juhib suulist menetlust ja allkirjastab selle protokollid ning juhib tõendite kogumist. |
| --- | --- |

e)

juhib suulist menetlust ja allkirjastab selle protokollid ning juhib tõendite kogumist.

Artikkel 41

Apellatsioonikoja ettekandja

1.   Ettekandja teostab talle läbivaatamiseks antud kaebuse eelläbivaatuse, valmistab ette asja läbivaatamise ja apellatsioonikoja arutelud ning koostab apellatsioonikoja otsuse eelnõu.

2.   Seejuures täidab ettekandja apellatsioonikoja esimehe juhtimisel vastavalt vajadusele järgmisi ülesandeid:

| a) | palub pooltel esitada märkused vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 63 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

palub pooltel esitada märkused vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 63 lõikele 2;

| b) | teeb otsuseid tähtaegade pikendamise taotluste kohta ja olenevalt olukorrast kehtestab tähtaegu käesoleva määruse artikli 24 lõike 1, artikli 25 lõike 5 ja artikli 26 tähenduses ning teeb otsuseid peatamise kohta vastavalt artiklile 71; |
| --- | --- |

b)

teeb otsuseid tähtaegade pikendamise taotluste kohta ja olenevalt olukorrast kehtestab tähtaegu käesoleva määruse artikli 24 lõike 1, artikli 25 lõike 5 ja artikli 26 tähenduses ning teeb otsuseid peatamise kohta vastavalt artiklile 71;

| c) | valmistab ette artikli 28 kohased teated ja suulise ärakuulamise; |
| --- | --- |

c)

valmistab ette artikli 28 kohased teated ja suulise ärakuulamise;

| d) | kirjutab alla suulise menetluse ja tõendite kogumise protokollile. |
| --- | --- |

d)

kirjutab alla suulise menetluse ja tõendite kogumise protokollile.

Artikkel 42

Kantselei

1.   Apellatsioonikodade koosseisus luuakse kantselei. Kantselei ülesanne on võtta vastu, saata välja ja hoida alal ja edastada apellatsioonikodade menetlustega seotud dokumente ja pidada nende kohta toimikuid.

2.   Kantseleid juhatab kantselei juhataja. Kantselei juhataja täidab käesolevas artiklis loetletud ülesandeid apellatsioonikodade eesistuja volituse alusel, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist.

3.   Kantselei juhataja tagab määruses (EÜ) nr 207/2009, käesolevas määruses ning vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 136 lõike 4 punktidele c ja d tehtud apellatsioonikodade juhtorgani otsustes sätestatud ametlikest nõuetest ja tähtaegadest kinnipidamise. Selleks täidab kantselei juhataja järgmisi ülesandeid:

| a) | kirjutab alla otsustele, mis apellatsioonikojad on kaebuste kohta teinud; |
| --- | --- |

a)

kirjutab alla otsustele, mis apellatsioonikojad on kaebuste kohta teinud;

| b) | koostab suulise menetluse ja tõendite kogumise protokollid ja kirjutab neile alla; |
| --- | --- |

b)

koostab suulise menetluse ja tõendite kogumise protokollid ja kirjutab neile alla;

| c) | esitab omal algatusel või apellatsioonikoja taotluse korral apellatsioonikojale põhjendatud arvamusi menetluslike ja ametlike nõuete, sealhulgas käesoleva määruse artikli 23 lõikes 2 nimetatud puuduste kohta; |
| --- | --- |

c)

esitab omal algatusel või apellatsioonikoja taotluse korral apellatsioonikojale põhjendatud arvamusi menetluslike ja ametlike nõuete, sealhulgas käesoleva määruse artikli 23 lõikes 2 nimetatud puuduste kohta;

| d) | esitab kaebuse vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõikele 1 ameti üksusele, kes tegi vaidlustatud otsuse; |
| --- | --- |

d)

esitab kaebuse vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõikele 1 ameti üksusele, kes tegi vaidlustatud otsuse;

| e) | käesoleva määruse artikli 33 punktides a ja b osutatud juhtudel annab apellatsioonikoja nimel korralduse kaebuse esitamise lõiv tagasi maksta. |
| --- | --- |

e)

käesoleva määruse artikli 33 punktides a ja b osutatud juhtudel annab apellatsioonikoja nimel korralduse kaebuse esitamise lõiv tagasi maksta.

4.   Kantselei juhataja täidab apellatsioonikodade eesistuja volituse alusel järgmisi ülesandeid:

| a) | annab asjad menetleda kooskõlas artikli 35 lõigetega 1 ja 4; |
| --- | --- |

a)

annab asjad menetleda kooskõlas artikli 35 lõigetega 1 ja 4;

| b) | rakendab apellatsioonikodade juhtorgani otsuseid apellatsioonikodade menetluste läbiviimise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 136 lõike 4 punktile b. |
| --- | --- |

b)

rakendab apellatsioonikodade juhtorgani otsuseid apellatsioonikodade menetluste läbiviimise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 136 lõike 4 punktile b.

5.   Kantselei juhataja võib apellatsioonikodade eesistuja ettepaneku alusel antud apellatsioonikodade juhtorgani volitusel täita muid ülesandeid, mis on seotud apellatsioonikodade menetluste läbiviimise ja nende töökorraldusega.

6.   Kantselei juhataja võib delegeerida käesolevas artiklis osutatud ülesandeid kantselei töötajale.

7.   Kui kantselei juhataja ei saa täita ametiülesandeid artikli 43 lõike 4 tähenduses või kui kantselei juhataja ametikoht on täitmata, nimetab apellatsioonikodade eesistuja kantselei liikme, kes kantselei juhataja äraolekul täidab tema ülesandeid.

8.   Kantselei juhataja korraldab kantselei töötajate tööd.

Artikkel 43

Ametialase vanemuse järjestus ning liikmete ja esimehe asendamine

1.   Esimehe ja liikme ametialast vanemust arvutatakse alates kuupäevast, mil ta asus täitma oma ametisse nimetamise dokumendis loetletud ülesandeid, või kui see ei ole võimalik, siis ameti haldusnõukogu määratud ülesandeid. Võrdse ametis oldud aja korral määratakse ametialase vanemuse järjestus vanuse alusel. Uueks ametiajaks tagasi nimetatud esimehed ja liikmed säilitavad oma senise ametialase vanemuse.

2.   Kui apellatsioonikoja esimees ei saa täita ametiülesandeid, asendab teada kooskõlas lõikega 1 vanemuselt esimene apellatsioonikoja liige või kui sellist liiget ei ole, siis apellatsioonikodade vanemuselt esimene liige.

3.   Kui apellatsioonikoja liige ei saa täita ametiülesandeid, asendab teda kooskõlas lõikega 1 vanemuselt esimene apellatsioonikoja liige või kui sellist liiget ei ole, siis apellatsioonikodade vanemuselt esimene liige.

4.   Apellatsioonikoja esimees ja liige ei saa täita ametiülesandeid lõike 2 ja 3 tähenduses, kui ta on puhkusel, haige, täidab möödapääsmatuid kohustusi või on välja arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 137 ja käesoleva määruse artikli 35 lõikele 4. Esimees ei saa ametiülesandeid täita ka juhul, kui ta täidab ajutiselt apellatsioonikodade eesistuja ülesandeid käesoleva määruse artikli 47 lõike 2 kohaselt. Kui esimehe või liikme ametikoht on täitmata, täidab tema ülesandeid ajutiselt asendaja käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras.

5.   Liige, kes leiab, et ei saa ametiülesandeid täita, teatab sellest kohe asjaomase apellatsioonikoja esimehele. Esimees, kes leib, et ei saa ametiülesandeid täita, teatab sellest kohe ja samal ajal lõike 2 kohasele asendajale ja apellatsioonikodade eesistujale.

Artikkel 44

Väljaarvamine ja taandamine

1.   Enne kui apellatsioonikoda teeb määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 137 lõike 4 kohase otsuse, palutakse esimehel või asjaomasel liikmel esitada märkusi selle kohta, kas väljaarvamine või taandamine on põhjendatud.

2.   Kui apellatsioonikoda saab muust allikast kui asjaomaselt liikmelt endalt või menetluse poolelt teada, et võib leiduda põhjust väljaarvamiseks või taandamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 137 lõikele 3, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 137 lõikes 4 sätestatud korda.

3.   Asjaomane menetlus peatatakse seniks, kuni tehakse otsus võtta määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 137 lõike 4 kohaseid meetmeid.

Artikkel 45

Suurkoda

1.   Et võimaldada suurkoja liikmete rotatsiooni korras nimetamist vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 136a lõikele 2, koostatakse käesoleva määruse artikli 43 lõike 1 kohaselt apellatsioonikodade liikmete nimekiri (välja arvatud apellatsioonikodade eesistuja ja kodade esimehed) liikmete ametialase vanemuse järjekorras. Kui kaebus antakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõike 3 punkti b kohaselt suurkojale arutamiseks, on suurkoja ettekandjaks enne asja arutamiseks andmist nimetatud ettekandja.

2.   Suurkoja esimehena tegutseva apellatsioonikodade eesistuja suhtes kohaldatakse artiklit 40. Suurkoja ettekandja suhtes kohaldatakse artiklit 41.

3.   Kui apellatsioonikodade eesistuja ei saa täita suurkoja esimehe või suurkoja ettekandja ülesandeid, täidab neid ülesandeid kooskõlas artikli 43 lõikega 1 vanemuselt esimene apellatsioonikodade eesistuja. Kui suurkoja liige ei saa ametiülesandeid täita, asendab teda teine apellatsioonikodade liige, kes määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 136a lõikele 2 ja käesoleva artikli lõikele 1. Käesoleva määruse artikli 43 lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis.

4.   Suurkoda arutab ja hääletab ning viib läbi suulisi menetlusi vaid juhul, kui kohal on vähemalt seitse suurkoja liiget, sealhulgas esimees ja ettekandja.

5.   Asja arutamise ja hääletamise suhtes suurkojas kohaldatakse artikli 39 lõikeid 1–5. Häälte võrdse jaotumise korral on määravaks esimehe hääl.

6.   Suurkoja otsuste ja mutatis mutandis ka määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 128 lõike 4 punkti l tähenduses põhjendatud arvamuste suhtes kohaldatakse artiklit 32.

Artikkel 46

Apellatsioonikodade juhtorgan

1.   Apellatsioonikodade juhtorgani ülesanded on järgmised:

| a) | määrab kindlaks apellatsioonikodade koosseisu; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks apellatsioonikodade koosseisu;

| b) | määrab kindlaks objektiivsed kriteeriumid, mille alusel antakse kaebused apellatsioonikodadele menetlemiseks ja lahendab sellega seoses tekkida võivad konfliktid; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks objektiivsed kriteeriumid, mille alusel antakse kaebused apellatsioonikodadele menetlemiseks ja lahendab sellega seoses tekkida võivad konfliktid;

| c) | arvutab apellatsioonikodade eesistuja ettepaneku alusel välja apellatsioonikodade kuluvajadused, mille alusel koostatakse apellatsioonikodade kulukalkulatsioonid; |
| --- | --- |

c)

arvutab apellatsioonikodade eesistuja ettepaneku alusel välja apellatsioonikodade kuluvajadused, mille alusel koostatakse apellatsioonikodade kulukalkulatsioonid;

| d) | kinnitab oma sisekorraeeskirja; |
| --- | --- |

d)

kinnitab oma sisekorraeeskirja;

| e) | kehtestab liikmete väljaarvamise ja taandamise eeskirjad vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 137; |
| --- | --- |

e)

kehtestab liikmete väljaarvamise ja taandamise eeskirjad vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 137;

| f) | kehtestab kantselei tööjuhised; |
| --- | --- |

f)

kehtestab kantselei tööjuhised;

| g) | võtab muid meetmeid, et täita oma ülesandeid apellatsioonikodade töö korraldamisel ja juhtimisel vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõike 3 punktile a ja artikli136 lõike 4 punktile a. |
| --- | --- |

g)

võtab muid meetmeid, et täita oma ülesandeid apellatsioonikodade töö korraldamisel ja juhtimisel vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 135 lõike 3 punktile a ja artikli136 lõike 4 punktile a.

2.   Juhtorgan on otsustusvõimeline vaid siis, kui kohal on vähemalt kaks kolmandikku liikmetest, eesistuja ja pooled kodade esimehed (kelle arvu ümardatakse vajaduse korral ülespoole). Juhtorgani otsused võetakse vastu häälteenamusega. Häälte võrdse jaotumise korral on määravaks eesistuja hääl.

3.   Artikli 43 lõike 1, artikli 45 lõike 1 ning lõike 1 punktide a ja b kohaselt vastu võetud juhtorgani otsused avaldatakse ameti ametlikus teatajas.

Artikkel 47

Apellatsioonikodade eesistuja

1.   Kui apellatsioonikodade eesistuja ei saa täita ametiülesandeid artikli 43 lõike 4 tähenduses, täidab talle määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 136 lõikega 4 pandud juhtimis- ja korralduslikke ülesandeid kooskõlas artikli 43 lõikega 1 vanemuselt järgmine apellatsioonikodade eesistuja.

2.   Kui apellatsioonikodade eesistuja koht on täitmata, täidab tema ülesandeid ajutiselt kooskõlas artikli 43 lõikega 1 vanemuselt järgmine apellatsioonikodade eesistuja.

Artikkel 48

Muude menetluste sätete kohaldamine apellatsioonimenetluse suhtes

Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse edasikaevatud otsuse teinud ameti üksuse menetluste suhtes kohaldatavaid sätteid mutatis mutandis ka apellatsioonimenetlustes.

mutatis mutandis

VI JAOTIS

SUULINE MENETLUS JA TÕENDITE KOGUMINE

Artikkel 49

Kutse suulisele menetlusele

1.   Pooled kutsutakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 77 sätestatud suulisele menetlusele ja nende tähelepanu juhitakse käesoleva artikli lõikele 3.

2.   Kutse väljastamisel nõuab amet vajaduse korral, et pooled esitaksid kogu asjakohase teabe ja dokumendid enne ärakuulamist. Amet võib paluda pooltel suulises menetluses keskenduda ühele või mitmele konkreetsele küsimusele. Samuti võib ta pakkuda pooltele võimalust osaleda suulises menetluses videokonverentsi teel või muude tehniliste vahendite abil.

3.   Kui nõuetekohaselt kutsutud pool ei ilmu ametisse suulisele menetlusele, võib menetlus jätkuda ilma selle pooleta.

4.   Amet tagab, et suulise arutamise tulemusena on kaebuse kohta võimalik vastu võtta otsus, kui ei kerki esile erilisi põhjusi vastupidiseks.

Artikkel 50

Suulise menetluse keeled

1.   Suuline menetlus toimub menetluse keeles, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku, et kasutavad muud liidu ametlikku keelt.

2.   Amet võib suulise menetluse käigus kasutada mõnda muud liidu ametlikku keelt ja võib taotluse alusel lubada seda teha ka pooltel, tingimusel et pakutakse sünkroontõlget menetluse keelde. Olenevalt olukorrast kannab sünkroontõlke kulud taotluse esitanud pool või amet.

Artikkel 51

Poolte, tunnistajate ja ekspertide suulised tunnistused ja vaatluse teostamine

1.   Kui amet peab vajalikuks ära kuulata pooli, tunnistajaid või eksperte või läbi viia vaatluse, võtab ta vastu sellekohase esialgse otsuse, märkides ära kavandatavad tõendite kogumise viisid, asjakohased tõestamist vajavad faktid ning ärakuulamise või vaatluse teostamise kuupäeva, kellaaja ja koha. Kui pool taotleb tunnistajate või ekspertide suuliste tunnistuste ärakuulamist, määrab amet oma otsusega tähtaja, mille jooksul sel poolel tuleb ametile teada anda nende tunnistajate ja ekspertide nimed ja aadressid.

2.   Kutse tunnistuste ärakuulamiseks, mis saadetakse pooltele, tunnistajatele ja ekspertidele, peab sisaldama järgmist:

| a) | väljavõte lõikes 1 osutatud otsusest, milles märgitakse taotletud ärakuulamise kuupäev, kellaaeg ja koht ning sedastatakse faktid, millega seoses taotletakse poolte, tunnistajate ja ekspertide ärakuulamist; |
| --- | --- |

a)

väljavõte lõikes 1 osutatud otsusest, milles märgitakse taotletud ärakuulamise kuupäev, kellaaeg ja koht ning sedastatakse faktid, millega seoses taotletakse poolte, tunnistajate ja ekspertide ärakuulamist;

| b) | menetluspoolte nimed ja tunnistajate või ekspertide õigused artikli 54 lõigete 2–5 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

menetluspoolte nimed ja tunnistajate või ekspertide õigused artikli 54 lõigete 2–5 kohaselt.

Kutsega pakutakse tunnistajatele ja ekspertidele ka võimalust osaleda suulises menetluses videokonverentsi teel või muude tehniliste vahendite abil.

3.   Artikli 50 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 52

Ekspertide kutsumine ja eksperdiarvamus

1.   Amet otsustab, millises vormis ekspert oma arvamuse esitab.

2.   Eksperdile saadetav kutse peab sisaldama järgmist:

| a) | eksperdi ülesande täpne kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

eksperdi ülesande täpne kirjeldus;

| b) | eksperdiarvamuse esitamise tähtaeg; |
| --- | --- |

b)

eksperdiarvamuse esitamise tähtaeg;

| c) | menetluspoolte nimed; |
| --- | --- |

c)

menetluspoolte nimed;

| d) | eksperdi õigused artikli 54 lõigete 2–4 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

eksperdi õigused artikli 54 lõigete 2–4 kohaselt.

3.   Eksperdiarvamus esitatakse menetluskeeles või sellele lisatakse tõlge menetluskeelde. Kirjaliku aruande ja vajadusel ka tõlke ärakirjad esitatakse pooltele.

4.   Pooled võivad esitada eksperdi suhtes taanduse ebapädevuse tõttu või samadel alustel, mille põhjal võib määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 137 lõigete 1 ja 3 kohaselt esitada taanduse kontrollijale või osakonna või apellatsioonikoja liikmele. Eksperdi taandus esitatakse menetluskeeles või koos tõlkega menetluskeelde. Ameti asjaomane osakond teeb taanduse kohta oma otsuse.

Artikkel 53

Suulise menetluse protokoll

1.   Suulise menetluse ja suulise tõendite kogumise käigu kohta koostatakse protokoll, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | selle asja number, millega suuline menetlus on seotud, ja suulise menetluse toimumise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

selle asja number, millega suuline menetlus on seotud, ja suulise menetluse toimumise kuupäev;

| b) | ameti töötajate, poolte, nende esindajate ja kohalviibivate tunnistajate ning ekspertide nimed; |
| --- | --- |

b)

ameti töötajate, poolte, nende esindajate ja kohalviibivate tunnistajate ning ekspertide nimed;

| c) | poolte esitatud teave ja nõuded; |
| --- | --- |

c)

poolte esitatud teave ja nõuded;

| d) | tõendite andmise või kogumise vahendid; |
| --- | --- |

d)

tõendite andmise või kogumise vahendid;

| e) | vajaduse korral ameti korraldused või otsused. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral ameti korraldused või otsused.

2.   Protokoll moodustab osa asjakohase ELi kaubamärgitaotluse või registreerimise toimikust. Protokoll edastatakse pooltele.

3.   Kui amet salvestab suulise menetluse ja tõendite kogumise käigu, asendab salvestis protokolli ja lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 54

Suulises menetluses tõendite kogumise kulud

1.   Amet võib seada tõendite kogumise tingimuseks, et tõendite kogumist taotlenud pool deponeerib ametis ettemakse, mille suurus määratakse kindlaks eeldatavate kulude alusel.

2.   Kui ameti kutsutud tunnistajatel ja ekspertidel, kes kohale ilmuvad, tekib sõidu- ja elamiskulusid, siis on neil õigus saada nende eest mõistlikku hüvitist. Amet võib nende kulude katmiseks anda neile avanssi.

3.   Tunnistajatel, kellel on õigus saada hüvitist lõike 2 kohaselt, on õigus saada asjakohast kompensatsiooni ka oma saamatajäänud teenistuse eest ning ekspertidel on õigus saada tasu oma töö eest. Kui tunnistajad ja eksperdid on kohale kutsutud ameti algatusel, makstakse hüvitis tunnistajatele ja ekspertidele välja pärast seda, kui nad on täitnud oma kohustused või ülesanded.

4.   Tegevdirektor määrab kindlaks lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt kaetavate kulude kogusumma ja ettemaksete suuruse ning need avaldatakse ameti ametlikus teatajas. Summad arvutatakse välja samadel alustel kui on sätestatud liidu ametnike personalieeskirjade ja liidu muude teenistujate teenistustingimustes, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (8) ja selle VII lisaga.

5.   Lõigete 1–4 kohaselt tasumisele kuuluvate või makstud summade eest vastutab:

| a) | amet, kui tunnistajad ja eksperdid on kohale kutsutud ameti algatusel; |
| --- | --- |

a)

amet, kui tunnistajad ja eksperdid on kohale kutsutud ameti algatusel;

| b) | asjaomane pool, kui see pool nõudis tunnistajate või ekspertide suulist ärakuulamist, võttes arvesse otsust kulude jaotamise ja nende kindlaksmääramise kohta määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklite 85 ja 86 ning rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 18 kohaselt. See pool tagastab ametile kõik nõuetekohaselt makstud ettemaksed. |
| --- | --- |

b)

asjaomane pool, kui see pool nõudis tunnistajate või ekspertide suulist ärakuulamist, võttes arvesse otsust kulude jaotamise ja nende kindlaksmääramise kohta määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklite 85 ja 86 ning rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 18 kohaselt. See pool tagastab ametile kõik nõuetekohaselt makstud ettemaksed.

Artikkel 55

Kirjalike tõendite läbivaatamine

1.   Amet vaatab läbi menetlustes esitatud ja saadud tõendid niivõrd, kuivõrd see on vajalik menetluses otsuse tegemiseks.

2.   Dokumendid ja muud tõendid peavad olema esitatud taotluse lisas ja olema nummerdatud kasvavas järjestuses. Taotlusel peab olema sisukord, milles on iga dokumendi ja tõendi kohta järgmised andmed:

| a) | lisa number; |
| --- | --- |

a)

lisa number;

| b) | dokumendi või muu tõendi lühikirjeldus ja asjakohasel juhul lehekülgede arv; |
| --- | --- |

b)

dokumendi või muu tõendi lühikirjeldus ja asjakohasel juhul lehekülgede arv;

| c) | taotluse lehekülje number, kus dokumendile või lisale on osutatud. |
| --- | --- |

c)

taotluse lehekülje number, kus dokumendile või lisale on osutatud.

Taotluse esitaja võib lisade loetelus näidata ka seda, millistel dokumendi osadel tema argumendid põhinevad.

3.   Kui taotlus ja lisad ei vasta lõikes 2 sätestatud nõuetele, võib amet paluda taotluse esitajal puudused kõrvaldada ning määrata selleks tähtaja.

4.   Kui puudusi ei kõrvaldata määratud tähtaja jooksul ja ametil ei ole võimalik ühemõtteliselt kindlaks teha, millist asjaolu või väidet dokument või tõend peaks toetama, ei võeta dokumenti või tõendit arvesse.

VII JAOTIS

AMETI TEATED

Artikkel 56

Üldsätted teadete kohta

1.   Ameti menetlustega seotud ameti teated edastatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 75 lõike 2 kohaselt; teate edastamine seisneb dokumendi edastamises asjaomastele pooltele. Edastamine võib seisneda dokumendile elektroonse juurdepääsu võimaldamises.

2.   Teated edastatakse ühel järgmistest viisidest:

| a) | elektroonsel teel artikli 57 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

elektroonsel teel artikli 57 kohaselt;

| b) | posti või kulleriga artikli 58 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

posti või kulleriga artikli 58 kohaselt;

| c) | avaliku teadaandega artikli 59 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

avaliku teadaandega artikli 59 kohaselt.

3.   Kui adressaat on märkinud oma elektroonse side kontaktandmed, otsustab amet, kas edastada teade elektroonselt või posti või kulleriga.

Artikkel 57

Teate elektroonne edastamine

1.   Teate elektroonne edastamine hõlmab edastamist traadi, raadioside, optiliste kanalite kaudu ja muude elektromagnetiliste vahenditega, sealhulgas interneti teel.

2.   Tegevdirektor määrab kindlaks elektroonsetele vahenditele esitatavad nõuded, elektroonsete vahendite kasutamise korra ja elektroonsel teel teadete edastamise tähtajad.

Artikkel 58

Teate edastamine posti või kulleriga

1.   Olenemata artikli 56 lõikest 3 edastatakse otsused, mille puhul hakkab kehtima kaebuse esitamise tähtaeg, ning kutsed ja muud tegevdirektori kindlaksmääratud dokumendid, kulleriga või tähtkirjana; mõlemal juhul on nõutav väljastusteade. Kõik muud teated edastatakse kas kulleriga või tähtkirjana, kusjuures väljastusteade ei ole nõutav, või tavaposti teel;

2.   Olenemata artikli 56 lõikest 3 edastatakse juhul, kui teade on vaja edastada adressaadile, kelle elukoht, peamine tegevuskoht ega tegelik ja toimiv tööstus- või kaubandusettevõte ei ole Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP), ja kes ei ole nimetanud esindajat kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõikega 2, asjaomane dokument väljastusteatega tavaposti teel.

3.   Teate edastamisel kulleriga või väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana loetakse teade adressaadile kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist, välja arvatud juhul, kui kiri ei ole adressaadi kätte jõudnud või on saabunud hiljem. Vaidluse korral teeb amet kindaks, kas kiri jõudis sihtkohta, ja vajaduse korral kirja saabumiskuupäeva.

4.   Teated, mis on edastatud kulleriga või väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana, loetakse kättetoimetatuks ka juhul, kui adressaat keeldub kirja vastu võtmast.

5.   Teate edastamisel tavaposti teel loetakse teade adressaadile kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist.

Artikkel 59

Teatamine avaliku teadaande teel

Kui adressaadi aadressi ei ole võimalik kindlaks teha või kui edastamine artikli 56 lõike 2 punktide a ja b kohaselt ei olnud võimalik isegi teisel katsel, edastatakse see teade avalikult.

Artikkel 60

Esindajatele teatamine

1.   Kui on määratud esindaja või kui ühises taotluses esimesena märgitud taotleja loetakse artikli 73 lõike 1 kohaselt ühiseks esindajaks, adresseeritakse teated ja dokumendid kõnealusele määratud esindajale või ühisele esindajale.

2.   Kui üks pool on määranud mitu esindajat, toimub teavitamine kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punktiga e. Kui mitu poolt on nimetanud ühise esindaja, siis piisab ühe dokumendi edastamisest ühisele esindajale.

3.   Kui amet edastab nõuetekohaselt määratud esindajale teateid või muud informatsiooni, on selle mõju sama, nagu oleks need edastatud esindatavale isikule.

Artikkel 61

Kõrvalekalded edastamisel

Kui dokument on jõudnud adressaadini, kuid amet ei saa kinnitada selle nõuetekohast edastamist või kui ei ole järgitud edastamisnõudeid, loetakse dokumendi edastamine toimunuks selle kättesaamise kuupäeval.

Artikkel 62

Dokumentide edastamine mitme poole puhul

Ühe poole esitatud dokumendid edastatakse jooksvalt teistele pooltele. Edastamisest võib loobuda, kui dokument ei sisalda uusi ütlusi ja küsimus on otsustamiseks valmis.

VIII JAOTIS

KIRJALIKUD TEATED JA VORMID

Artikkel 63

Ametile saadetavad kirjalikud ja muud teated

1.   ELi kaubamärgi registreerimise taotlused ja muud määruses (EL) nr 207/2009 sätestatud taotlused ning muu ametile adresseeritud teave edastatakse järgmiselt:

| a) | teade saadetakse elektroonselt; sel juhul loetakse märge saatja nime kohta samaväärseks allkirjaga; |
| --- | --- |

a)

teade saadetakse elektroonselt; sel juhul loetakse märge saatja nime kohta samaväärseks allkirjaga;

| b) | ametile saadetakse posti teel või kulleriga asjaomase dokumendi allakirjutatud originaal. |
| --- | --- |

b)

ametile saadetakse posti teel või kulleriga asjaomase dokumendi allakirjutatud originaal.

2.   Ameti menetluste puhul käsitatakse teate saamise või esitamise kuupäevana teate ametisse saabumise kuupäeva.

3.   Kui elektroonsel teel saadud dokument on mittetäielik või loetamatu või kui ametil on põhjendatud kahtlus õige edastamise suhtes, teatab amet sellest dokumendi saatjale ja palub tal ameti määratud tähtaja jooksul edastada originaaldokument uuesti või esitada see lõike 1 punkti b kohaselt. Kui nõue täidetakse määratud tähtaja jooksul, loetakse uuesti edastamise või originaaldokumendi esitamise kuupäevaks esialgse edastamise kuupäev. Kui aga puudus on seotud kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäeva määramisega, kohaldatakse taotluse saamise kuupäeva käsitlevaid sätteid. Kui nõuet ei täideta määratud tähtaja jooksul, ei loeta teadet kättesaaduks.

Artikkel 64

Posti või kulleriga edastatud teate lisad

1.   Teate lisad võib esitada andmekandjatel, mille tehnilise kirjelduse määrab kindlaks tegevdirektor.

2.   Kui artikli 63 lõike 1 punkti b kohane lisadega teade esitatakse rohkem kui ühe osapoolega menetluses, esitab pool lisad nii mitmes eksemplaris, kui palju on menetluses pooli. Lisade kohta koostatakse sisukord vastavalt artikli 55 lõikele 2.

Artikkel 65

Vormid

1.   Amet teeb soovijatele tasuta kättesadavaks järgmised vormid, mida saab täita interneti teel:

| a) | ELi kaubamärgi registreerimise taotlus, sealhulgas vajaduse korral koos otsinguaruande taotlusega; |
| --- | --- |

a)

ELi kaubamärgi registreerimise taotlus, sealhulgas vajaduse korral koos otsinguaruande taotlusega;

| b) | vastulause esitamine; |
| --- | --- |

b)

vastulause esitamine;

| c) | õiguste tühistamise taotlus; |
| --- | --- |

c)

õiguste tühistamise taotlus;

| d) | ELi kaubamärgi kehtetuks tunnistamise või üleandmise taotlus; |
| --- | --- |

d)

ELi kaubamärgi kehtetuks tunnistamise või üleandmise taotlus;

| e) | üleandmise registreerimise taotlus ning rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 13 lõike 3 punktis d sätestatud üleandmisvorm või üleandmisdokument; |
| --- | --- |

e)

üleandmise registreerimise taotlus ning rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 13 lõike 3 punktis d sätestatud üleandmisvorm või üleandmisdokument;

| f) | litsentsi registreerimise taotlus; |
| --- | --- |

f)

litsentsi registreerimise taotlus;

| g) | ELi kaubamärgi pikendamise taotlus; |
| --- | --- |

g)

ELi kaubamärgi pikendamise taotlus;

| h) | kaebuse esitamine; |
| --- | --- |

h)

kaebuse esitamine;

| i) | esindaja volitamine individuaalvolikirja või üldvolikirjaga; |
| --- | --- |

i)

esindaja volitamine individuaalvolikirja või üldvolikirjaga;

| j) | rahvusvahelise taotluse ja sellele järgneva Madridis 27. juunil 1989 vastu võetud märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe (9) protokolli kohase nimetamise esitamine ametile. |
| --- | --- |

j)

rahvusvahelise taotluse ja sellele järgneva Madridis 27. juunil 1989 vastu võetud märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe (9) protokolli kohase nimetamise esitamine ametile.

2.   Menetluse osapooled võivad ametis toimuval menetlusel kasutada ka:

| a) | kaubamärgiõiguse lepinguga või tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (Pariisi Liit) assamblee soovituste kohaselt ette nähtud vorme; |
| --- | --- |

a)

kaubamärgiõiguse lepinguga või tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (Pariisi Liit) assamblee soovituste kohaselt ette nähtud vorme;

| b) | ühesuguse sisu ja vorminguga vorme, millele on osutatud lõikes 1, välja arvatud lõike 1 punktis i. |
| --- | --- |

b)

ühesuguse sisu ja vorminguga vorme, millele on osutatud lõikes 1, välja arvatud lõike 1 punktis i.

3.   Amet teeb lõikes 1 nimetatud vormid kättesaadavaks kõikides liidu ametlikes keeltes.

Artikkel 66

Esindajate teated

Kui nõuetekohaselt määratud esindaja edastab ametile teateid, on selle mõju sama, nagu oleks need saatnud esindatav isik.

IX JAOTIS

TÄHTAJAD

Artikkel 67

Tähtajad ja nende arvutamine

1.   Tähtaja arvestus algab asjakohasele sündmusele – menetlustoimingule või teise tähtaja lõppemisele – järgnevast päevast. Kui toiming on teate edastamine, siis on sündmuseks dokumendi kättesaamine, kui ei ole sätestatud teisiti.

2.   Kui tähtajaks on määratud üks aasta või teatav arv aastaid, lõpeb tähtaeg vastava aasta kuus ja kuupäeval, mis kannavad sama nime ja kuupäevanumbrit kui kuu ja kuupäev, mil sündmus toimus. Kui kõnealuses kuus ei ole sellist kuupäeva, lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

3.   Kui tähtajaks on määratud üks kuu või teatav arv kuid, lõpeb tähtaeg vastava kuu kuupäeval, mis kannab sama kuupäevanumbrit kui kuupäev, mil sündmus toimus. Kui selles kuus ei ole sellist kuupäeva, lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

4.   Kui tähtajaks on määratud nädal või teatud arv nädalaid, lõpeb tähtaeg vastava nädala samal nädalapäeval, mil kõnealune sündmus toimus.

Artikkel 68

Tähtaja pikendamine

Lähtuvalt määruses (EÜ) nr 207/2009, rakendusmääruses (EL) 2017/1431 või käesolevas määruses sätestatud konkreetsetest või maksimumtähtaegadest võib amet põhjendatud taotluse saamisel tähtaega pikendada. Sellise taotluse esitab asjaomane pool enne kõnealuse tähtaja lõppu. Kahe või enama poole puhul võib amet tähtaega pikendada, kui teised pooled sellega nõustuvad.

Artikkel 69

Tähtaja lõppemine erijuhtudel

1.   Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta tavaposti laiali muudel põhjustel peale lõikes 2 osutatud põhjuste, pikendatakse tähtaega sellele järgneva esimese päevani, mil amet on dokumentide vastuvõtuks avatud ja mil kantakse laiali tavaposti.

2.   Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil liikmesriigis, kus amet paikneb, on posti laialikandmine üldse katkenud, või kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 79b lõike 1 kohane teabe elektroonne edastamine tegevdirektori lubatud ulatuses ei ole võimalik, kuna ameti ühendus elektroonsete andmesidevahenditega on katkenud, pikendatakse tähtaega esimese päevani pärast katkestust, mil amet on dokumentide vastuvõtmiseks avatud ja mil tavaposti laiali kantakse või kui taastatakse ameti ühendus elektroonsete andmesidevahenditega.

X JAOTIS

OTSUSE TÜHISTAMINE

Artikkel 70

Otsuse või registrisse kandmise tühistamine

1.   Kui amet leiab omal algatusel või menetluse pooltelt saadud teabe põhjal, et otsus või registrisse kandmine tuleb määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 80 kohaselt tühistada, teatab ta kavandatud tühistamisest poolele, keda see mõjutab.

2.   Mõjutatud pool peab esitama oma märkused kavandatud tühistamise suhtes ameti määratud tähtaja jooksul.

3.   Kui mõjutatud pool nõustub kavandatud tühistamisega või kui ta määratud tähtaja jooksul oma märkusi ei esita, tühistab amet otsuse või registrisse kandmise. Kui mõjutatud pool kavandatud tühistamisega ei nõustu, teeb amet kavandatud tühistamise kohta otsuse.

4.   Kui on tõenäoline, et tühistamine mõjutab rohkem kui ühte poolt, kohaldatakse lõikeid 1, 2 ja 3 mutatis mutandis. Kui üks pooltest esitab lõike 3 kohaselt oma märkused, edastatakse need alati teisele poolele või teistele pooltele koos palvega esitada oma märkused.

5.   Kui otsuse või registrisse kandmise tühistamine mõjutab juba avaldatud otsust või registrisse kandmist, tuleb ka tühistamine avaldada.

6.   Lõigetele 1–4 vastav tühistamispädevus kuulub otsuse teinud osakonnale või muule üksusele.

XI JAOTIS

MENETLUSE PEATAMINE

Artikkel 71

Menetluse peatamine

1.   Pädev asutus või apellatsioonikoda võib peatada vastulause-, tühistamis-, kehtetuks tunnistamise ja apellatsioonimenetluse

| a) | omal algatusel, kui peatamine on asjaolusid arvestades asjakohane; |
| --- | --- |

a)

omal algatusel, kui peatamine on asjaolusid arvestades asjakohane;

| b) | inter partes menetluse puhul ühe poole põhjendatud taotlusel, võttes arvesse poolte huve ja menetluse etappi, kui peatamine on asjaolusid arvestades asjakohane. |
| --- | --- |

b)

inter partes menetluse puhul ühe poole põhjendatud taotlusel, võttes arvesse poolte huve ja menetluse etappi, kui peatamine on asjaolusid arvestades asjakohane.

2.   Inter partes menetluse puhul peatab pädev asutus või apellatsioonikoda mõlema poole taotlusel menetluse tähtajaks, mis ei tohi olla pikem kui kuus kuud. Peatamise tähtaega võib mõlema poole taotluse alusel pikendada kokku kuni kahe aastani.

3.   Peatamise ajaks katkestatakse kõikide asjaomase menetlusega seotud tähtaegade, välja arvatud kohaldatava lõivu maksmise tähtaja arvestus. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 137a lõike 5 kohaldamist, jätkatakse tähtaegade arvestamist menetluse jätkamise päeval.

4.   Kui asjaolud seda nõuavad, võidakse paluda pooltel esitada oma märkused menetluse peatamise ja selle jätkamise kohta.

XII JAOTIS

MENETLUSE KATKESTAMINE

Artikkel 72

Menetluse jätkamine

1.   Kui ameti menetlus on katkestatud vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 82a lõikele 1, teatatakse ametile selle isiku nimi, kes on volitatud ameti ees menetlust jätkama vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 82a lõikele 2. Amet teatab sellele isikule ja kolmandatele huvitatud isikutele, et menetlust jätkatakse ameti määrataval kuupäeval.

2.   Kui amet ei ole kolme kuu jooksul pärast menetluse katkestamist vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 82a lõike 1 punktile c saanud teadet uue esindaja määramise kohta, teatab amet ELi kaubamärgi taotlejale või omanikule, et

| a) | ELi kaubamärgi taotlus loetakse tagasivõetuks, kui andmeid ei esitata kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teate edastamist, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõiget 2, või |
| --- | --- |

a)

ELi kaubamärgi taotlus loetakse tagasivõetuks, kui andmeid ei esitata kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teate edastamist, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõiget 2, või

| b) | et ELi kaubamärgi taotlejaga või omanikuga jätkatakse menetlust kõnealuse teate edastamise kuupäevast, kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõiget 2 ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

et ELi kaubamärgi taotlejaga või omanikuga jätkatakse menetlust kõnealuse teate edastamise kuupäevast, kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõiget 2 ei kohaldata.

3.   Menetluse katkestamise kuupäeval ELi kaubamärgi taotleja või omaniku kohta kehtinud tähtajad, välja arvatud pikendamislõivude tasumise tähtaeg, algavad uuesti menetluse jätkamise päeval.

XIII JAOTIS

ESINDAMINE

Artikkel 73

Ühise esindaja määramine

1.   Kui taotlejaid on rohkem kui üks ja ELi kaubamärgi taotluses ei ole nimetatud ühist esindajat, siis loetakse ühiseks esindajaks taotluses esimesena märgitud taotleja, kelle alaline asukoht või peamine tegevuskoht või tegelik ja toimiv tööstus- või kaubandusettevõte asub Euroopa Majanduspiirkonnas, või tema esindaja, kui see on nimetud. Kui kõik taotlejad on kohustatud määrama kutselise esindaja, peetakse ühiseks esindajaks taotluses esimesena nimetatud kutselist esindajat. See kehtib mutatis mutandis ka kolmandate poolte kohta, kes esitavad ühiselt vastulause või taotlevad tühistamist või kehtetuks tunnistamist, ja ELi kaubamärgi ühisomanike kohta.

2.   Kui menetluse käigus toimub üleandmine mitmele isikule ja need isikud ei ole määranud ühist esindajat, kohaldatakse lõiget 1. Kui ühist esindajat ei ole võimalik määrata, peavad need isikud määrama ühise esindaja ameti nõudel kahe kuu jooksul. Kui seda nõuet ei täideta, määrab amet ühise esindaja.

Artikkel 74

Volitused

1.   Töötajad, kes esindavad füüsilisi ja juriidilisi isikuid määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 3 tähenduses, ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 2 kohaselt ameti nimekirja kantud advokaadid ja kutselised esindajad esitavad ametile toimikule lisatava allakirjutatud volikirja vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõikele 3 ja artikli 93 lõikele 1 vaid siis, kui amet seda sõnaselgelt nõuab või kui esindaja osalusel ametis toimuvas menetluses on mitu poolt ja üks neist seda sõnaselgelt nõuab.

2.   Kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 3 või artikli 93 lõike 1 kohaselt tuleb esitada allakirjutatud volitus, võib sellise volituse esitada ükskõik millises Euroopa Liidu ametlikus keeles. Volitus võib hõlmata ühte või mitut taotlust või registreeritud kaubamärki ning selle võib esitada ka üldvolitusena, millega esindajat volitatakse tegutsema kõigis ametis toimuvates menetlustoimingutes, milles volituse andja osaleb.

3.   Amet määrab kindlaks volituse esitamise tähtaja. Kui volitust nõutavaks ajaks ei esitata, jätkatakse menetlust esindatava isikuga. Esindaja poolt sooritatud menetlustoimingud, välja arvatud taotluse esitamine, loetakse toimumata jäänuks, kui esindatav isik neid ameti määratud tähtaja jooksul heaks ei kiida.

4.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis volituse tühistamise dokumendi suhtes.

5.   Esindajat, kelle volitus on lõppenud, loetakse jätkuvalt esindajaks niikaua, kui ametit ei ole teavitatud tema volituse lõppemisest.

6.   Kui volituses ei ole sätestatud teisiti, ei lõpe volitus ameti suhtes volitaja surma korral automaatselt.

7.   Kui ametile teatatakse esindaja määramisest, teatatakse rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt tema nimi ja tegevuskoha aadress. Kui ameti ette ilmub juba varem määratud esindaja, teatab ta oma nime ja ametilt saadud esindajanumbri. Kui üks ja sama pool on määranud mitu esindajat, võivad nad volikirja vastupidistest sätetest olenemata tegutseda nii ühiselt kui ka eraldi.

8.   Esindajate ühenduse määramine või volitamine loetakse iga selles ühenduses tegutseva esindaja määramiseks või volitamiseks.

Artikkel 75

Muudatused kutseliste esindajate nimekirjas

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 5 kohaselt kustutatakse kanne kutselise esindaja kohta automaatselt

| a) | kutselise esindaja surma või teovõimetuse korral; |
| --- | --- |

a)

kutselise esindaja surma või teovõimetuse korral;

| b) | kui kutseline esindaja ei ole enam ühegi EMP riigi kodanik ja kui tegevdirektor ei ole teinud selle nõude täitmisest erandit määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 4 punkti b alusel; |
| --- | --- |

b)

kui kutseline esindaja ei ole enam ühegi EMP riigi kodanik ja kui tegevdirektor ei ole teinud selle nõude täitmisest erandit määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 4 punkti b alusel;

| c) | kui kutselise esindaja tegevus- või töökoht ei asu enam EMPs; |
| --- | --- |

c)

kui kutselise esindaja tegevus- või töökoht ei asu enam EMPs;

| d) | kui kutselisel esindajal ei ole enam määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 2 punkti c esimeses lauses osutatud õigust. |
| --- | --- |

d)

kui kutselisel esindajal ei ole enam määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 2 punkti c esimeses lauses osutatud õigust.

2.   Kanne kutselise esindaja kohta peatatakse ameti algatusel, kui on peatatud esindaja õigus esindada füüsilisi või juriidilisi isikuid Beneluxi intellektuaalomandi büroos või liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametis, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 2 punkti c esimeses lauses.

3.   Kutseliste esindajate nimekirjast kustutatud isiku võib taotluse ja sellele lisatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 3 kohase tõendi alusel nimekirja ennistada, kui kustutamise tinginud asjaolud on lakanud olemast.

4.   Beneluxi intellektuaalomandi büroo ja asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskamet teavitavad ametit kohe, kui nad saavad teada lõigetes 1 ja 2 nimetatud sündmustest.

XIV JAOTIS

MÄRKIDE RAHVUSVAHELISE REGISTREERIMISE KORD

Artikkel 76

Kollektiivkaubamärgid ja sertifitseerimismärgid

1.   Kui rahvusvahelist registreeringut, milles on nimetatud Euroopa Liitu, käsitatakse olenevalt olukorrast kas ELi kollektiivkaubamärgina või ELi sertifitseerimismärgina määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 154a lõike 1 kohaselt, esitatakse ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 154 kohaldamist järgmistel juhtudel ka teade ex officio esialgse kaitsest keeldumise kohta vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1431 artiklile 33:

| a) | kui esineb mõni keeldumise põhjustest, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 68 lõikes 1 või 2 koostoimes sama artikli lõikega 3, või määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 74c lõikes 1 või 2 koostoimes sama artikli lõikega 3; |
| --- | --- |

a)

kui esineb mõni keeldumise põhjustest, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 68 lõikes 1 või 2 koostoimes sama artikli lõikega 3, või määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 74c lõikes 1 või 2 koostoimes sama artikli lõikega 3;

| b) | kui ei ole esitatud kaubamärgi põhikirja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 154a lõikele 2. |
| --- | --- |

b)

kui ei ole esitatud kaubamärgi põhikirja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 154a lõikele 2.

2.   Teade kaubamärgi kasutamist reguleerivate eeskirjade muutmise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklitele 71 ja 74f avaldatakse Euroopa Liidu kaubamärgibülletäänis.

Artikkel 77

Vastulausemenetlus

1.   Liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu kohta määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 156 kohaselt esitatud vastulauses peab olema märgitud:

| a) | vastulause objektiks oleva rahvusvahelise registreeringu number; |
| --- | --- |

a)

vastulause objektiks oleva rahvusvahelise registreeringu number;

| b) | vastulause objektiks olevas rahvusvahelises registreeringus loetletud kaubad või teenused; |
| --- | --- |

b)

vastulause objektiks olevas rahvusvahelises registreeringus loetletud kaubad või teenused;

| c) | rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi;

| d) | andmed vastavalt käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktides b–h sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

d)

andmed vastavalt käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktides b–h sätestatud nõuetele.

2.   Käesoleva määruse artikli 2 lõikeid 1, 3 ja 4 ning artikleid 3–10 kohaldatakse liitu nimetavate rahvusvaheliste registreeringutega seotud vastulausemenetluste suhtes järgmistel tingimustel:

| a) | igat viidet ELi kaubamärgi registreerimistaotlusele käsitatakse viitena rahvusvahelisele registreeringule; |
| --- | --- |

a)

igat viidet ELi kaubamärgi registreerimistaotlusele käsitatakse viitena rahvusvahelisele registreeringule;

| b) | igat viidet ELi kaubamärgi registreerimistaotluse tagasivõtmisele käsitatakse viitena rahvusvahelisest registreeringust loobumisele liidu suhtes; |
| --- | --- |

b)

igat viidet ELi kaubamärgi registreerimistaotluse tagasivõtmisele käsitatakse viitena rahvusvahelisest registreeringust loobumisele liidu suhtes;

| c) | igat viidet taotlejale käsitatakse viitena rahvusvahelise registreeringu omanikule. |
| --- | --- |

c)

igat viidet taotlejale käsitatakse viitena rahvusvahelise registreeringu omanikule.

3.   Kui vastulause esitatakse enne määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 156 lõikes 2 nimetatud ühekuise ajavahemiku möödumist, loetakse vastulause esitatuks esimesel päeval pärast nimetatud ühe kuu möödumist.

4.   Kui rahvusvahelise registreeringu omanikul peab määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt olema esindaja ametis tehtavateks toiminguteks, kuid ta ei ole veel määranud esindajat määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 1 tähenduses, siis esitatakse rahvusvahelise registreeringu omanikule saadetavas käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 kohases vastulauseteates nõue määrata esindaja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 1 tähenduses kahe kuu jooksul alates vastava teate kättesaamisest.

Kui rahvusvahelise registreeringu omanik ei määra selle tähtaja jooksul esindajat, võtab amet vastu otsuse keelduda rahvusvahelise registreeringu kaitsest.

5.   Vastulausemenetlus peatatakse, kui ex officio esialgne kaitsest keeldumine on välja antud vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 154. Kui ex officio esialgse keeldumise alusel tehakse lõplik kaubamärgi kaitsest keeldumise otsus, ei tee amet asjas otsust ja tagastab vastulause esitamise lõivu; otsust kulude jaotuse kohta ei tehta.

Artikkel 78

Vastulausel põhinev teade esialgse keeldumise kohta

1.   Kui ametile esitatakse rahvusvahelise registreeringu kohta vastulause määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 156 lõike 2 alusel või kui vastulause loetakse esitatuks vastavalt käesoleva määruse artikli 77 lõikele 3, väljastab amet Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvahelisele büroole (edaspidi „rahvusvaheline büroo“) teate esialgsest kaitsest keeldumise kohta vastulause alusel.

2.   Vastulausel põhinev teade esialgse kaitsest keeldumise kohta peab sisaldama:

| a) | rahvusvahelise registreeringu numbrit; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise registreeringu numbrit;

| b) | märget selle kohta, et keeldumine põhineb asjaolul, et on esitatud vastulause, ning viidet määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 sätetele, millele vastulause tugineb; |
| --- | --- |

b)

märget selle kohta, et keeldumine põhineb asjaolul, et on esitatud vastulause, ning viidet määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 sätetele, millele vastulause tugineb;

| c) | vastulause esitaja nime ja aadressi. |
| --- | --- |

c)

vastulause esitaja nime ja aadressi.

3.   Kui vastulause on esitatud kaubamärgitaotluse või registreeringu põhjal, peab lõikes 2 osutatud teade sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | esitamise kuupäev, registreerimise kuupäev ning asjakohasel juhul ka prioriteedikuupäev; |
| --- | --- |

a)

esitamise kuupäev, registreerimise kuupäev ning asjakohasel juhul ka prioriteedikuupäev;

| b) | toimiku number ja registreerimisnumber, kui see on erinev; |
| --- | --- |

b)

toimiku number ja registreerimisnumber, kui see on erinev;

| c) | omaniku nimi ja aadress; |
| --- | --- |

c)

omaniku nimi ja aadress;

| d) | kaubamärgi kujutis; |
| --- | --- |

d)

kaubamärgi kujutis;

| e) | kaupade või teenuste loetelu, mille põhjal vastulause on esitatud. |
| --- | --- |

e)

kaupade või teenuste loetelu, mille põhjal vastulause on esitatud.

4.   Kui esialgne keeldumine on seotud ainult osaga kaupadest või teenustest, peab lõikes 2 osutatud teade sisaldama märget nende kaupade või teenuste kohta.

5.   Amet teavitab rahvusvahelist bürood järgmisest:

| a) | kui ameti menetluste tulemusena on esialgne keeldumine tagasi võetud, siis sellest, et märk on liidus kaitstud; |
| --- | --- |

a)

kui ameti menetluste tulemusena on esialgne keeldumine tagasi võetud, siis sellest, et märk on liidus kaitstud;

| b) | kui otsus märgi kaitsmisest keelduda on jõustunud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 58 kohase kaebuse või määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 65 kohase kaebuse tagajärjel, siis sellest, et märgi kaitsest liidus on keeldutud; |
| --- | --- |

b)

kui otsus märgi kaitsmisest keelduda on jõustunud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 58 kohase kaebuse või määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 65 kohase kaebuse tagajärjel, siis sellest, et märgi kaitsest liidus on keeldutud;

| c) | kui punkti b kohane keeldumine ei hõlma kõiki kaupu või teenuseid, siis esitatakse nende kaupade või teenuste loetelu, mille puhul kaubamärk on liidus kaitstud. |
| --- | --- |

c)

kui punkti b kohane keeldumine ei hõlma kõiki kaupu või teenuseid, siis esitatakse nende kaupade või teenuste loetelu, mille puhul kaubamärk on liidus kaitstud.

6.   Kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 154 lõike 2 või käesoleva artikli lõike 1 kohase rahvusvahelise registreeringu suhtes on esitatud rohkem kui üks esialgne keeldumine, siis esitatakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud teade kaubamärgi kaitsest täieliku või osalise keeldumise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklitele 154 ja 156.

Artikkel 79

Teade kaitse andmise kohta

1.   Kui amet ei ole ex officio välja andnud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 154 kohast esialgset teadet keeldumise kohta, ei ole saanud vastulauset selle esitamise tähtaja jooksul vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 156 lõikele 2 ega ole kolmandate isikute märkuste alusel esitanud ex officio esialgset keeldumist, saadab amet rahvusvahelisele büroole täiendava teate selle kohta, et kaubamärk on liidus kaitstud.

2.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 151 lõike 2 kohaldamisel on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teatel kaitse andmise kohta sama õiguslik toime kui ameti teatel keeldumise tagasivõtmise kohta.

XV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 80

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 tunnistatakse kehtetuks. Neid määrusi kohaldatakse nende pooleliolevate menetluste suhtes, mille suhtes ei kohaldata käesolevat määrust vastavalt selle artiklile 81, kuni sellised menetlused on lõpule viidud.

Artikkel 81

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2017 järgmiste eranditega:

| a) | artikleid 2–6 ei kohaldata enne eespool nimetatud kuupäeva esitatud vastulausete suhtes; |
| --- | --- |

a)

artikleid 2–6 ei kohaldata enne eespool nimetatud kuupäeva esitatud vastulausete suhtes;

| b) | artikleid 7 ja 8 ei kohaldata sellise vastulausemenetluse suhtes, mille võistlev etapp on alanud enne eespool nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

artikleid 7 ja 8 ei kohaldata sellise vastulausemenetluse suhtes, mille võistlev etapp on alanud enne eespool nimetatud kuupäeva;

| c) | artiklit 9 ei kohaldata enne eespool nimetatud kuupäeva tehtud peatamisotsuste suhtes; |
| --- | --- |

c)

artiklit 9 ei kohaldata enne eespool nimetatud kuupäeva tehtud peatamisotsuste suhtes;

| d) | artiklit 10 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud kasutamise tõendamise nõuete suhtes; |
| --- | --- |

d)

artiklit 10 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud kasutamise tõendamise nõuete suhtes;

| e) | III jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud muutmise avalduste suhtes; |
| --- | --- |

e)

III jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud muutmise avalduste suhtes;

| f) | artikleid 12–15 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud tühistamistaotluste, kehtetuks tunnistamise taotluste ega üleandmise taotluste suhtes; |
| --- | --- |

f)

artikleid 12–15 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud tühistamistaotluste, kehtetuks tunnistamise taotluste ega üleandmise taotluste suhtes;

| g) | artikleid 16 ja 17 ei kohaldata sellise menetluse suhtes, mille võistlev etapp on alanud enne eespool nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

g)

artikleid 16 ja 17 ei kohaldata sellise menetluse suhtes, mille võistlev etapp on alanud enne eespool nimetatud kuupäeva;

| h) | artiklit 18 ei kohaldata enne eespool nimetatud kuupäeva tehtud peatamisotsuste suhtes; |
| --- | --- |

h)

artiklit 18 ei kohaldata enne eespool nimetatud kuupäeva tehtud peatamisotsuste suhtes;

| i) | artiklit 19 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud kasutamise tõendamise nõuete suhtes; |
| --- | --- |

i)

artiklit 19 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud kasutamise tõendamise nõuete suhtes;

| j) | V jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud kaebuste suhtes; |
| --- | --- |

j)

V jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud kaebuste suhtes;

| k) | VI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva algatatud suuliste menetluste suhtes või selliste kirjalike tõendite suhtes, mille esitamise tähtaeg algas enne nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

k)

VI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva algatatud suuliste menetluste suhtes või selliste kirjalike tõendite suhtes, mille esitamise tähtaeg algas enne nimetatud kuupäeva;

| l) | VII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva avaldatud teadete suhtes; |
| --- | --- |

l)

VII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva avaldatud teadete suhtes;

| m) | VIII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva saadud teadete ega kättesaadavaks tehtud vormide suhtes; |
| --- | --- |

m)

VIII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva saadud teadete ega kättesaadavaks tehtud vormide suhtes;

| n) | IX jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva kehtestatud tähtaegade suhtes; |
| --- | --- |

n)

IX jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva kehtestatud tähtaegade suhtes;

| o) | X jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva tehtud registrikannete või otsuste tühistamise suhtes; |
| --- | --- |

o)

X jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva tehtud registrikannete või otsuste tühistamise suhtes;

| p) | XI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva poolte esitatud peatamistaotluste või ameti tehtud peatamisotsuste suhtes; |
| --- | --- |

p)

XI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva poolte esitatud peatamistaotluste või ameti tehtud peatamisotsuste suhtes;

| q) | XII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva katkestatud menetluste suhtes; |
| --- | --- |

q)

XII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva katkestatud menetluste suhtes;

| r) | artiklit 73 ei kohaldata enne seda kuupäeva saadud ELi kaubamärgi taotluste suhtes; |
| --- | --- |

r)

artiklit 73 ei kohaldata enne seda kuupäeva saadud ELi kaubamärgi taotluste suhtes;

| s) | artiklit 74 ei kohaldata enne seda kuupäeva nimetatud esindajate suhtes; |
| --- | --- |

s)

artiklit 74 ei kohaldata enne seda kuupäeva nimetatud esindajate suhtes;

| t) | artiklit 75 ei kohaldata enne seda kuupäeva kutseliste esindajate nimekirja tehtud kannete suhtes; |
| --- | --- |

t)

artiklit 75 ei kohaldata enne seda kuupäeva kutseliste esindajate nimekirja tehtud kannete suhtes;

| u) | XIV jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva tehtud ELi kaubamärgi nimetamiste suhtes. |
| --- | --- |

u)

XIV jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva tehtud ELi kaubamärgi nimetamiste suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2424, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (ELT L 341, 24.12.2015, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, 15.12.1995, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 5. veebruari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 216/96, mis näeb ette siseturu harmoneerimisameti apellatsioonikomisjonide protseduurireeglid (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (EÜT L 28, 6.2.1996, lk 11).

5

(6)  
  13. märtsi 2007. aasta otsus kohtuasjas C-29/05 P, OHIM/Kaul GmbH, (ARCOL/CAPOL), EKL I-2213, ECLI:EU:C:2007:162, punktid 42–44; 18. juuli 2013. aasta otsus kohtuasjas C-621/11 P, New Yorker SHK Jeans GmbH & Co. KG/OHIM, (FISHBONE/FISHBONE BEACHWEAR), ECLI:EU:C:2013:484, punktid 28–30; 26. septembri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-610/11 P, Centrotherm Systemtechnik GmbH/OHIM, (CENTROTHERM), ECLI:EU:C:2013:593, punktid 85–90 ja 110–113; 3. oktoobri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-120/12 P, Bernhard Rintisch/OHIM, (PROTI SNACK/PROTI), ECLI:EU:C:2013:638, punktid 32 ja 38–39; 3. oktoobri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-121/12 P, Bernhard Rintisch/OHIM, (PROTIVITAL/PROTI), ECLI:EU:C:2013:639, punktid 33 ja 39–40; 3. oktoobri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-122/12 P, Bernhard Rintisch/OHIM, (PROTIACTIVE/PROTI), ECLI:EU:C:2013:628, punktid 33 ja 39–40; 21. juuli 2016. aasta otsus kohtuasjas C-597/14 P, EUIPO/Xavier Grau Ferrer, punktid 26–27.

6

OHIM

Kaul GmbH,

New Yorker SHK Jeans GmbH & Co. KG

OHIM

Centrotherm Systemtechnik GmbH

OHIM

Bernhard Rintisch/OHIM

Bernhard Rintisch/OHIM

Bernhard Rintisch/OHIM

EUIPO/Xavier Grau Ferrer,

(7)  Komisjoni 18. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1431, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 (Euroopa Liidu kaubamärgi kohta) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 39).

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

8

(9)  
  ELT L 296, 14.11.2003, lk 22.

9

---

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1431,

18. mai 2017,

millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 (Euroopa Liidu kaubamärgi kohta) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 207/2009 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta, (1) eelkõige selle artikli 17 lõiget 5b, artikli 26 lõiget 4, artikli 30 lõiget 2, artikli 33 lõiget 4, artikli 34 lõiget 5, artikli 39 lõiget 5, artikli 44 lõiget 9, artikli 45 lõiget 3, artikli 48 lõike 3 teist lõiku, artikli 48a lõiget 1, artikli 49 lõiget 8, artikli 50 lõiget 5, artikli 67 lõiget 3, artikli 74b lõiget 3, artikli 85 lõike 1a esimest lõiku, artikli 89 lõiget 4, artikli 90 lõiget 3, artikli 113 lõiget 6, artikli 119 lõiget 10, artikli 132 lõike 2 teist lõiku, artikli 147 lõiget 9, artikli 148a lõiget 2, artikli 149 lõiget 2, artikli 153a lõiget 6, artikli 154 lõiget 8, artikli 158 lõiget 4, artikli 159 lõiget 10 ja artikli 161 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 207/2009, mida on kodifitseeritud nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94, (2) loodi liidule kaubamärkide kaitseks oma süsteem; kaitse saamiseks liidu tasandil tuleb esitada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (edaspidi „amet“) taotlus. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 207/2009, mida on kodifitseeritud nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94, (2) loodi liidule kaubamärkide kaitseks oma süsteem; kaitse saamiseks liidu tasandil tuleb esitada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (edaspidi „amet“) taotlus.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2424 (3) kohandatakse komisjonile määrusega (EÜ) nr 207/2009 antud volitused Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selle kohandamise tulemusel tekkiva uue õigusraamistiku järgimiseks tuleks rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktidega kehtestada teatavad eeskirjad. Uued eeskirjad peaksid asendama olemasolevaid eeskirju, mis kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 2868/95, (4) ja on mõeldud määruse (EÜ) nr 207/2009 rakendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2424 (3) kohandatakse komisjonile määrusega (EÜ) nr 207/2009 antud volitused Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selle kohandamise tulemusel tekkiva uue õigusraamistiku järgimiseks tuleks rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktidega kehtestada teatavad eeskirjad. Uued eeskirjad peaksid asendama olemasolevaid eeskirju, mis kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 2868/95, (4) ja on mõeldud määruse (EÜ) nr 207/2009 rakendamiseks.

| (3) | Selguse, õiguskindluse ja tõhususe huvides ning ELi kaubamärgi taotluste esitamise lihtsustamist silmas pidades on äärmiselt tähtis määrata selgelt ja ammendavalt ning tarbetut halduskoormust põhjustamata kindlaks andmed, mida ELi kaubamärgi taotlus peab sisaldama, ning andmed, mida selles võib esitada. |
| --- | --- |

(3)

Selguse, õiguskindluse ja tõhususe huvides ning ELi kaubamärgi taotluste esitamise lihtsustamist silmas pidades on äärmiselt tähtis määrata selgelt ja ammendavalt ning tarbetut halduskoormust põhjustamata kindlaks andmed, mida ELi kaubamärgi taotlus peab sisaldama, ning andmed, mida selles võib esitada.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 207/2009 ei nõuta enam märgi graafilist kujutamist, tingimusel et kujutise alusel on pädevatel asutustel ja üldsusel võimalik selgelt ja täpselt teha kindlaks kaitse sisu. Seepärast on õiguskindluse huvides vaja selget kinnitust selle kohta, et kujutis määrab täpselt kindlaks registreerimisega saadava ainuõiguse eseme. Kujutisele tuleks asjakohastel juhtudel lisada asjaomase märgi liik. Asjakohastel juhtudel saab seda teha märgi kirjeldusega. Selline märge või kirjeldus peaks vastama kujutisele. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 207/2009 ei nõuta enam märgi graafilist kujutamist, tingimusel et kujutise alusel on pädevatel asutustel ja üldsusel võimalik selgelt ja täpselt teha kindlaks kaitse sisu. Seepärast on õiguskindluse huvides vaja selget kinnitust selle kohta, et kujutis määrab täpselt kindlaks registreerimisega saadava ainuõiguse eseme. Kujutisele tuleks asjakohastel juhtudel lisada asjaomase märgi liik. Asjakohastel juhtudel saab seda teha märgi kirjeldusega. Selline märge või kirjeldus peaks vastama kujutisele.

| (5) | ELi kaubamärgi taotluse esitamisprotsessi järjepidevuse tagamiseks ning õiguste väljaselgitamiseks sooritatavate otsingute tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb kehtestada üldpõhimõtted, millele märkide kujutised peavad vastama, ning lähtuvalt märkide eripärast ja omadustest sätestada konkreetsed eeskirjad ja nõuded teatavat liiki kaubamärkide kujutiste jaoks. |
| --- | --- |

(5)

ELi kaubamärgi taotluse esitamisprotsessi järjepidevuse tagamiseks ning õiguste väljaselgitamiseks sooritatavate otsingute tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb kehtestada üldpõhimõtted, millele märkide kujutised peavad vastama, ning lähtuvalt märkide eripärast ja omadustest sätestada konkreetsed eeskirjad ja nõuded teatavat liiki kaubamärkide kujutiste jaoks.

| (6) | Graafilisele kujutisele tehniliste alternatiivide pakkumine vastavalt uutele tehnoloogiatele on tingitud uuendamisvajadusest ja selliselt vastab registreerimisprotsess paremini tehnilisele arengule. Samal ajal tuleks kehtestada tehnilised nõuded kaubamärgi kujutise esitamise, kaasa arvatud kujutiste elektroonilise esitamise kohta, mis võimaldaks tagada, et ELi kaubamärgisüsteem jääb koostalitlevaks 27. juunil 1989 Madridis vastu võetud märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli (5) (edaspidi „Madridi protokoll“) alusel loodud süsteemiga. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 207/2009 ning suurema paindlikkuse ja tehnika arenguga kiirema kohanemise huvides tuleks elektrooniliselt esitatud kaubamärkide tehnilised nõuded jätta kehtestamiseks ameti tegevdirektorile. |
| --- | --- |

(6)

Graafilisele kujutisele tehniliste alternatiivide pakkumine vastavalt uutele tehnoloogiatele on tingitud uuendamisvajadusest ja selliselt vastab registreerimisprotsess paremini tehnilisele arengule. Samal ajal tuleks kehtestada tehnilised nõuded kaubamärgi kujutise esitamise, kaasa arvatud kujutiste elektroonilise esitamise kohta, mis võimaldaks tagada, et ELi kaubamärgisüsteem jääb koostalitlevaks 27. juunil 1989 Madridis vastu võetud märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli (5) (edaspidi „Madridi protokoll“) alusel loodud süsteemiga. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 207/2009 ning suurema paindlikkuse ja tehnika arenguga kiirema kohanemise huvides tuleks elektrooniliselt esitatud kaubamärkide tehnilised nõuded jätta kehtestamiseks ameti tegevdirektorile.

| (7) | Prioriteedinõuete ja vanemusnõuete esitamise ja menetlemisega seotud halduskoormuse vähendamiseks on asjakohane menetlusi lihtsustada. Seega ei tohiks enam osutuda vajalikuks varasema taotluse või registreeringu kinnitatud ärakirjade esitamine. Lisaks sellele ei peaks amet enam olema kohustatud lisama prioriteedinõude korral toimikusse ärakirja varasemast kaubamärgi taotlusest. |
| --- | --- |

(7)

Prioriteedinõuete ja vanemusnõuete esitamise ja menetlemisega seotud halduskoormuse vähendamiseks on asjakohane menetlusi lihtsustada. Seega ei tohiks enam osutuda vajalikuks varasema taotluse või registreeringu kinnitatud ärakirjade esitamine. Lisaks sellele ei peaks amet enam olema kohustatud lisama prioriteedinõude korral toimikusse ärakirja varasemast kaubamärgi taotlusest.

| (8) | Pärast kaubamärgi graafilise kujutamise nõude kaotamist võib teatavat liiki kaubamärke kujutada elektrooniliselt ja seega ei ole nende tavapärasel viisil avaldamine enam asjakohane. Selleks et tagada kõigi taotlust käsitlevate andmete avaldamine, mis on nõutav läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides, tuleks juurdepääsu kaubamärgi kujutisele lingi kaudu ameti elektroonilisse registrisse tunnustada märgi kehtiva avaldamisotstarbelise kujutusviisina. |
| --- | --- |

(8)

Pärast kaubamärgi graafilise kujutamise nõude kaotamist võib teatavat liiki kaubamärke kujutada elektrooniliselt ja seega ei ole nende tavapärasel viisil avaldamine enam asjakohane. Selleks et tagada kõigi taotlust käsitlevate andmete avaldamine, mis on nõutav läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides, tuleks juurdepääsu kaubamärgi kujutisele lingi kaudu ameti elektroonilisse registrisse tunnustada märgi kehtiva avaldamisotstarbelise kujutusviisina.

| (9) | Samadel põhjustel tuleks lubada ametil välja anda registreerimistunnistusi, millel kaubamärgi reproduktsioon on asendatud elektroonilise lingiga. Peale selle on pärast registreerimist välja antud tunnistuste puhul ja selleks, et rahuldada registreerimise korra võimaliku muutumise ajal esitatud taotlusi, asjakohane näha ette võimalus anda välja tunnistuse ajakohastatud versioone, kuhu on märgitud asjaomased hilisemad kanded registrisse. |
| --- | --- |

(9)

Samadel põhjustel tuleks lubada ametil välja anda registreerimistunnistusi, millel kaubamärgi reproduktsioon on asendatud elektroonilise lingiga. Peale selle on pärast registreerimist välja antud tunnistuste puhul ja selleks, et rahuldada registreerimise korra võimaliku muutumise ajal esitatud taotlusi, asjakohane näha ette võimalus anda välja tunnistuse ajakohastatud versioone, kuhu on märgitud asjaomased hilisemad kanded registrisse.

| (10) | Praktiline kogemus varasema korra kohaldamisel on toonud esile teatavate sätete selgitamise vajaduse, eelkõige seoses osaliste üleandmiste ja osaliste loobumistega, et tagada selgus ja õiguskindlus. |
| --- | --- |

(10)

Praktiline kogemus varasema korra kohaldamisel on toonud esile teatavate sätete selgitamise vajaduse, eelkõige seoses osaliste üleandmiste ja osaliste loobumistega, et tagada selgus ja õiguskindlus.

| (11) | Õiguskindluse tagamiseks koos teatava paindlikkuse säilimisega on vaja kehtestada miinimumsisu eeskirjadele, millega reguleeritakse määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt esitatud ELi kollektiivkaubamärkide ja ELi sertifitseerimismärkide kasutamist, et võimaldada turuosalistel seda uut liiki kaubamärgikaitset kasutada. |
| --- | --- |

(11)

Õiguskindluse tagamiseks koos teatava paindlikkuse säilimisega on vaja kehtestada miinimumsisu eeskirjadele, millega reguleeritakse määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt esitatud ELi kollektiivkaubamärkide ja ELi sertifitseerimismärkide kasutamist, et võimaldada turuosalistel seda uut liiki kaubamärgikaitset kasutada.

| (12) | Ametis menetluse võitnud poole kantud esinduskulude maksimummäärade esitamisel tuleks arvesse võtta vajadust tagada, et teine pool ei kuritarvita kulude kandmise kohustust muu hulgas taktikalistel põhjustel. |
| --- | --- |

(12)

Ametis menetluse võitnud poole kantud esinduskulude maksimummäärade esitamisel tuleks arvesse võtta vajadust tagada, et teine pool ei kuritarvita kulude kandmise kohustust muu hulgas taktikalistel põhjustel.

| (13) | Tõhususe huvides peaks olema lubatud elektrooniline avaldamine ameti poolt. |
| --- | --- |

(13)

Tõhususe huvides peaks olema lubatud elektrooniline avaldamine ameti poolt.

| (14) | Tähtis on tagada tulemuslik ja tõhus teabevahetus ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel halduskoostöö kontekstis, võttes nõuetekohaselt arvesse toimikutega tutvumise piiranguid. |
| --- | --- |

(14)

Tähtis on tagada tulemuslik ja tõhus teabevahetus ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel halduskoostöö kontekstis, võttes nõuetekohaselt arvesse toimikutega tutvumise piiranguid.

| (15) | Muutmisavaldusi käsitlevad nõuded peaksid võimaldama luua sujuva ja toimiva liidese ELi kaubamärgisüsteemi ja riiklike kaubamärgisüsteemide vahel. |
| --- | --- |

(15)

Muutmisavaldusi käsitlevad nõuded peaksid võimaldama luua sujuva ja toimiva liidese ELi kaubamärgisüsteemi ja riiklike kaubamärgisüsteemide vahel.

| (16) | Ametis menetluse lihtsustamise eesmärgil peaks olema võimalik piirata tõlgete esitamist dokumentide nende osade tõlgetega, mis on menetluse seisukohast asjakohased. Samal põhjusel peaks ametil olema üksnes kahtluse korral õigus nõuda tõendeid tõlke originaalile vastavuse kohta. |
| --- | --- |

(16)

Ametis menetluse lihtsustamise eesmärgil peaks olema võimalik piirata tõlgete esitamist dokumentide nende osade tõlgetega, mis on menetluse seisukohast asjakohased. Samal põhjusel peaks ametil olema üksnes kahtluse korral õigus nõuda tõendeid tõlke originaalile vastavuse kohta.

| (17) | Tõhusamaks muutmise eesmärgil peaks ameti teatavad otsused, mis on seotud ELi kaubamärkide suhtes esitatud vastulausete või tühistamistaotluste või kehtetuks tunnistamise taotlustega, vastu võtma üks liige. |
| --- | --- |

(17)

Tõhusamaks muutmise eesmärgil peaks ameti teatavad otsused, mis on seotud ELi kaubamärkide suhtes esitatud vastulausete või tühistamistaotluste või kehtetuks tunnistamise taotlustega, vastu võtma üks liige.

| (18) | Liidu ühinemise tõttu Madridi protokolliga peavad märkide rahvusvahelise registreerimise korda reguleerivad üksikasjalikud nõuded olema täielikult kooskõlas selle protokolli eeskirjadega. |
| --- | --- |

(18)

Liidu ühinemise tõttu Madridi protokolliga peavad märkide rahvusvahelise registreerimise korda reguleerivad üksikasjalikud nõuded olema täielikult kooskõlas selle protokolli eeskirjadega.

| (19) | Käesolevas määruses sätestatud üksikasjalikud eeskirjad käsitlevad määrusega (EL) 2015/2424 muudetud määruse (EÜ) nr 207/2009 sätteid ning jõustuvad 1. oktoobril 2017. Seega on vaja nende eeskirjade kohaldamist edasi lükata nimetatud kuupäevani. Samas tuleks teatavate enne kõnealust kuupäeva algatatud menetluste suhtes kohaldada nende lõpuniviimiseni määruse (EÜ) nr 2868/95 erisätteid. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses sätestatud üksikasjalikud eeskirjad käsitlevad määrusega (EL) 2015/2424 muudetud määruse (EÜ) nr 207/2009 sätteid ning jõustuvad 1. oktoobril 2017. Seega on vaja nende eeskirjade kohaldamist edasi lükata nimetatud kuupäevani. Samas tuleks teatavate enne kõnealust kuupäeva algatatud menetluste suhtes kohaldada nende lõpuniviimiseni määruse (EÜ) nr 2868/95 erisätteid.

| (20) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas rakenduseeskirjade komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas rakenduseeskirjade komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, millega määratakse kindlaks järgmine:

| a) | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (edaspidi „amet“) esitatava ELi kaubamärgi taotluse üksikasjad; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (edaspidi „amet“) esitatava ELi kaubamärgi taotluse üksikasjad;

| b) | dokumendid, mis tuleb esitada varasema taotluse prioriteedi nõudmiseks ja vanemuse nõudmiseks, ning tõendid, mis tuleb esitada näituseprioriteedi nõudmiseks; |
| --- | --- |

b)

dokumendid, mis tuleb esitada varasema taotluse prioriteedi nõudmiseks ja vanemuse nõudmiseks, ning tõendid, mis tuleb esitada näituseprioriteedi nõudmiseks;

| c) | ELi kaubamärgi avaldatava taotluse üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

ELi kaubamärgi avaldatava taotluse üksikasjad;

| d) | taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse üksikasjad, sellise avalduse ametipoolse menetlemise kord ning avaldatava jagatud taotluse üksikasjad; |
| --- | --- |

d)

taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse üksikasjad, sellise avalduse ametipoolse menetlemise kord ning avaldatava jagatud taotluse üksikasjad;

| e) | registreerimistunnistuse sisu ja vorm; |
| --- | --- |

e)

registreerimistunnistuse sisu ja vorm;

| f) | registreeringu osadeks jagamist käsitleva avalduse üksikasjad ning sellise avalduse ametipoolse menetlemise kord; |
| --- | --- |

f)

registreeringu osadeks jagamist käsitleva avalduse üksikasjad ning sellise avalduse ametipoolse menetlemise kord;

| g) | muutmise ning nime või aadressi muutmise avalduste üksikasjad; |
| --- | --- |

g)

muutmise ning nime või aadressi muutmise avalduste üksikasjad;

| h) | ülemineku registreerimise taotluse üksikasjad, üleandmise kindlakstegemiseks vajalikud dokumendid ning osalise üleandmise taotluste menetlemise kord; |
| --- | --- |

h)

ülemineku registreerimise taotluse üksikasjad, üleandmise kindlakstegemiseks vajalikud dokumendid ning osalise üleandmise taotluste menetlemise kord;

| i) | loobumise avalduse üksikasjad ning kolmanda poole nõusolekut tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

i)

loobumise avalduse üksikasjad ning kolmanda poole nõusolekut tõendavad dokumendid;

| j) | ELi kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivates eeskirjades ja ELi sertifitseerimismärgi kasutamist reguleerivates eeskirjades sisalduvad üksikasjad; |
| --- | --- |

j)

ELi kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivates eeskirjades ja ELi sertifitseerimismärgi kasutamist reguleerivates eeskirjades sisalduvad üksikasjad;

| k) | menetluses vajalike ja tegelikult kantud menetluskulude maksimummäärad; |
| --- | --- |

k)

menetluses vajalike ja tegelikult kantud menetluskulude maksimummäärad;

| l) | Euroopa Liidu kaubamärgibülletäänis ja ameti teatajas avaldamise teatavad üksikasjad; |
| --- | --- |

l)

Euroopa Liidu kaubamärgibülletäänis ja ameti teatajas avaldamise teatavad üksikasjad;

| m) | ameti ning liikmesriikide asutuste vahelise teabevahetuse ja toimikute tutvumiseks andmise üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

m)

ameti ning liikmesriikide asutuste vahelise teabevahetuse ja toimikute tutvumiseks andmise üksikasjalik kord;

| n) | muutmisavalduste ja muutmisavalduste avaldamise üksikasjad; |
| --- | --- |

n)

muutmisavalduste ja muutmisavalduste avaldamise üksikasjad;

| o) | see, millises ulatuses võidakse ameti kirjalikus menetluses kasutatavaid tõendavaid dokumente esitada liidu mis tahes ametlikus keeles, kirjaliku tõlke vajadus ning kirjalikele tõlgetele esitatavad nõuded; |
| --- | --- |

o)

see, millises ulatuses võidakse ameti kirjalikus menetluses kasutatavaid tõendavaid dokumente esitada liidu mis tahes ametlikus keeles, kirjaliku tõlke vajadus ning kirjalikele tõlgetele esitatavad nõuded;

| p) | vastulausete osakonna ja tühistamisosakonna ühe liikme poolt vastu võetavad otsused; |
| --- | --- |

p)

vastulausete osakonna ja tühistamisosakonna ühe liikme poolt vastu võetavad otsused;

| q) | seoses märkide rahvusvahelise registreerimisega:






  i) | rahvusvahelise taotluse esitamise vorm; |
| --- | --- | --- |

q)

seoses märkide rahvusvahelise registreerimisega:

i)

rahvusvahelise taotluse esitamise vorm;

| ii) | rahvusvahelisele büroole teatatavad kehtetuks tunnistamise asjaolud ja otsused ning sellekohase teate esitamise aeg; |
| --- | --- |

ii)

rahvusvahelisele büroole teatatavad kehtetuks tunnistamise asjaolud ja otsused ning sellekohase teate esitamise aeg;

| iii) | rahvusvahelise registreerimise järel tehtava territoriaalse kaitse laiendamise taotluse üksikasjalikud nõuded; |
| --- | --- |

iii)

rahvusvahelise registreerimise järel tehtava territoriaalse kaitse laiendamise taotluse üksikasjalikud nõuded;

| iv) | rahvusvaheliseks registreerimiseks esitatava vanemusnõude üksikasjad ja rahvusvahelisele büroole edastatava teabe üksikasjad; |
| --- | --- |

iv)

rahvusvaheliseks registreerimiseks esitatava vanemusnõude üksikasjad ja rahvusvahelisele büroole edastatava teabe üksikasjad;

| v) | rahvusvahelisele büroole saadetava ex officio esialgse keeldumise teate üksikasjad; |
| --- | --- |

v)

rahvusvahelisele büroole saadetava ex officio esialgse keeldumise teate üksikasjad;

ex officio

| vi) | lõpliku õiguskaitse andmise või selle andmisest keeldumise üksikasjad; |
| --- | --- |

vi)

lõpliku õiguskaitse andmise või selle andmisest keeldumise üksikasjad;

| vii) | kehtetuks tunnistamisest teatamise üksikasjad; |
| --- | --- |

vii)

kehtetuks tunnistamisest teatamise üksikasjad;

| viii) | rahvusvahelise registreeringu muutmisavalduste ja avaldatavate muutmisavalduste üksikasjad; |
| --- | --- |

viii)

rahvusvahelise registreeringu muutmisavalduste ja avaldatavate muutmisavalduste üksikasjad;

| ix) | muutmistaotluse üksikasjad. |
| --- | --- |

ix)

muutmistaotluse üksikasjad.

II JAOTIS

TAOTLUSMENETLUS

Artikkel 2

Taotluse üksikasjad

1.   ELi kaubamärgi taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | taotlus kaubamärgi registreerimiseks ELi kaubamärgina; |
| --- | --- |

a)

taotlus kaubamärgi registreerimiseks ELi kaubamärgina;

| b) | taotleja nimi ja aadress ning selle riigi nimi, kus on taotleja elu- või asukoht või ettevõte. Füüsiliste isikute puhul märgitakse isiku perekonnanimi või -nimed ja eesnimi või -nimed. Juriidiliste isikute ja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 3 reguleerimisalasse kuuluvate organite puhul märgitakse nende ametlik nimi koos ettevõtte õigusliku vormiga, mida võib tavapärasel viisil lühendada. Märkida võib ka äriühingu riikliku identifitseerimisnumbri, kui see on olemas. Amet võib nõuda, et taotleja esitaks telefoninumbrid või muud tegevdirektori poolt määratud kontaktandmed elektrooniliste sidevahendite abil suhtlemiseks. Põhimõtteliselt esitatakse iga taotleja puhul üks aadress. Kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui taotleja määrab ühe aadressidest kättetoimetamisaadressiks. Kui identifitseerimisnumber on ameti poolt juba antud, piisab sellest, kui taotleja teatab selle numbri ja taotleja nime; |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi ja aadress ning selle riigi nimi, kus on taotleja elu- või asukoht või ettevõte. Füüsiliste isikute puhul märgitakse isiku perekonnanimi või -nimed ja eesnimi või -nimed. Juriidiliste isikute ja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 3 reguleerimisalasse kuuluvate organite puhul märgitakse nende ametlik nimi koos ettevõtte õigusliku vormiga, mida võib tavapärasel viisil lühendada. Märkida võib ka äriühingu riikliku identifitseerimisnumbri, kui see on olemas. Amet võib nõuda, et taotleja esitaks telefoninumbrid või muud tegevdirektori poolt määratud kontaktandmed elektrooniliste sidevahendite abil suhtlemiseks. Põhimõtteliselt esitatakse iga taotleja puhul üks aadress. Kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui taotleja määrab ühe aadressidest kättetoimetamisaadressiks. Kui identifitseerimisnumber on ameti poolt juba antud, piisab sellest, kui taotleja teatab selle numbri ja taotleja nime;

| c) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 28 lõike 2 kohane loetelu kaupadest või teenustest, mille jaoks kaubamärki tahetakse registreerida. See loetelu võib täielikult või osaliselt põhineda terminitel, mis valitakse ameti kättesaadavaks tehtud aktsepteeritud terminite andmebaasist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 28 lõike 2 kohane loetelu kaupadest või teenustest, mille jaoks kaubamärki tahetakse registreerida. See loetelu võib täielikult või osaliselt põhineda terminitel, mis valitakse ameti kättesaadavaks tehtud aktsepteeritud terminite andmebaasist;

| d) | käesoleva määruse artikli 3 kohane kaubamärgi kujutis; |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse artikli 3 kohane kaubamärgi kujutis;

| e) | kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress või identifitseerimisnumber punkti b kohaselt; kui esindajal on mitu tegevuskoha aadressi või kui on mitu eri tegevuskohtadega esindajat, võetakse kättetoimetamisaadressina arvesse ainult esimesena nimetatud aadressi, v.a juhul, kui taotluses on märgitud, millist aadressi kättetoimetamisaadressina kasutada; |
| --- | --- |

e)

kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress või identifitseerimisnumber punkti b kohaselt; kui esindajal on mitu tegevuskoha aadressi või kui on mitu eri tegevuskohtadega esindajat, võetakse kättetoimetamisaadressina arvesse ainult esimesena nimetatud aadressi, v.a juhul, kui taotluses on märgitud, millist aadressi kättetoimetamisaadressina kasutada;

| f) | kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 30 kohaselt nõutakse varasema taotluse prioriteeti, sellekohane avaldus, millesse märgitakse varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, milles või mille jaoks taotlus oli esitatud; |
| --- | --- |

f)

kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 30 kohaselt nõutakse varasema taotluse prioriteeti, sellekohane avaldus, millesse märgitakse varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, milles või mille jaoks taotlus oli esitatud;

| g) | kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 33 kohaselt nõutakse näituseprioriteeti, sellekohane avaldus, millesse märgitakse näituse nimi ja kaupade või teenuste esmaesitluse kuupäev; |
| --- | --- |

g)

kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 33 kohaselt nõutakse näituseprioriteeti, sellekohane avaldus, millesse märgitakse näituse nimi ja kaupade või teenuste esmaesitluse kuupäev;

| h) | kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 lõike 1 kohaselt nõutakse ühe või mitme liikmesriigis registreeritud varasema kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepete alusel registreeritud kaubamärgi vanemust, sellekohane avaldus, millesse märgitakse liikmesriik või liikmesriigid, milles või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, asjaomase registreeringu jõustumise kuupäev, asjaomase registreeringu number ning kaubad või teenused, mille jaoks kaubamärk on registreeritud. Sellise avalduse võib esitada ka määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 lõikes 1a osutatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

h)

kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 lõike 1 kohaselt nõutakse ühe või mitme liikmesriigis registreeritud varasema kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepete alusel registreeritud kaubamärgi vanemust, sellekohane avaldus, millesse märgitakse liikmesriik või liikmesriigid, milles või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, asjaomase registreeringu jõustumise kuupäev, asjaomase registreeringu number ning kaubad või teenused, mille jaoks kaubamärk on registreeritud. Sellise avalduse võib esitada ka määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 lõikes 1a osutatud tähtaja jooksul;

| i) | vajaduse korral kinnitus selle kohta, et taotlus on esitatud ELi kollektiivkaubamärgi registreerimiseks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 66 kohaselt või ELi sertifitseerimismärgi registreerimiseks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 74a kohaselt; |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral kinnitus selle kohta, et taotlus on esitatud ELi kollektiivkaubamärgi registreerimiseks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 66 kohaselt või ELi sertifitseerimismärgi registreerimiseks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 74a kohaselt;

| j) | täpsustus selle kohta, millises keeles on taotlus esitatud ja milline on teine keel määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõike 3 kohaselt; |
| --- | --- |

j)

täpsustus selle kohta, millises keeles on taotlus esitatud ja milline on teine keel määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõike 3 kohaselt;

| k) | taotleja või taotleja esindaja allkiri vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 (6). artikli 63 lõikele 1; |
| --- | --- |

k)

taotleja või taotleja esindaja allkiri vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 (6). artikli 63 lõikele 1;

| l) | vajaduse korral määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 38 lõikes 1 või 2 osutatud otsinguaruande taotlus. |
| --- | --- |

l)

vajaduse korral määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 38 lõikes 1 või 2 osutatud otsinguaruande taotlus.

2.   Taotlus võib sisaldada väidet, et märk on kasutamise käigus omandanud eristusvõime määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 3 tähenduses, ning märget selle kohta, kas tegemist on põhi- või kõrvalnõudega. Sellise nõude võib esitada ka määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 37 lõike 3 teises lauses osutatud tähtaja jooksul.

3.   ELi kollektiivkaubamärgi või ELi sertifitseerimismärgi taotlus võib sisaldada märgi kasutamist reguleerivaid eeskirju. Kui neid eeskirju ei ole taotluses märgitud, esitatakse need määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 67 lõikes 1 ja artikli 74b lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul.

4.   Kui taotlejaid on rohkem kui üks, võib taotlus sisaldada ühe taotleja või esindaja nimetamist ühiseks esindajaks.

Artikkel 3

Kaubamärgi kujutamine

1.   Kaubamärki kujutatakse mis tahes asjakohasel kujul üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat kasutades, tingimusel et kaubamärki on võimalik registris reprodutseerida viisil, mis on selge, täpne, iseenesest täielik, kergesti kättesaadav, arusaadav, püsiv ja objektiivne, nii et pädevatel asutustel ja üldsusel oleks võimalik teha selgelt ja täpselt kindlaks kaubamärgi omanikule tagatud kaitse sisu.

2.   Kaubamärgi kujutis määrab kindlaks registreeritava eseme. Kui kujutisega koos on esitatud lõike 3 punkti d, e, f alapunkti ii või punkti h või lõike 4 kohane kirjeldus, siis peab see kirjeldus vastama kujutisele ja ei tohi olla sellest laiem.

3.   Kui taotlus käsitleb mõnda punktides a–j loetletud kaubamärgi liiki, peab see sisaldama sellekohast märget. Ilma et see piiraks lõigete 1 või 2 kohaldamist, peavad kaubamärgi liik ja selle kujutis olema omavahel vastavuses järgmiselt:

| a) | juhul kui kaubamärk koosneb üksnes sõnadest või tähtedest, numbritest, muudest standardsetest tüpograafilistest märkidest või nende kombinatsioonist (sõnamärgist), siis esitatakse märgi kujutamiseks märgi reproduktsioon standardkirjas ja -vormingus, ilma graafiliste elementide või värvideta; |
| --- | --- |

a)

juhul kui kaubamärk koosneb üksnes sõnadest või tähtedest, numbritest, muudest standardsetest tüpograafilistest märkidest või nende kombinatsioonist (sõnamärgist), siis esitatakse märgi kujutamiseks märgi reproduktsioon standardkirjas ja -vormingus, ilma graafiliste elementide või värvideta;

| b) | juhul kui kaubamärgi juures on kasutatud mittestandardseid stiliseeritud kirjamärke või vormingut, graafilisi elemente või värvi (kujutismärk), sh märgid, mis koosnevad üksnes kujutiselementidest või sõnaliste ja kujutiselementide kombinatsioonist, siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks märgi reproduktsioon koos kõigi selle elementide ja vajaduse korral värvidega; |
| --- | --- |

b)

juhul kui kaubamärgi juures on kasutatud mittestandardseid stiliseeritud kirjamärke või vormingut, graafilisi elemente või värvi (kujutismärk), sh märgid, mis koosnevad üksnes kujutiselementidest või sõnaliste ja kujutiselementide kombinatsioonist, siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks märgi reproduktsioon koos kõigi selle elementide ja vajaduse korral värvidega;

| c) | juhul kui kaubamärk koosneb kolmemõõtmelisest kujundist, kaasa arvatud anum, pakend, toode ise või nende välimus, või laieneb sellele (kujumärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks kas kuju graafiline reproduktsioon, sh arvuti abil loodud kujutis, või fotoreproduktsioon. Graafiline või fotoreproduktsioon võib hõlmata eri vaateid. Kui kujutist ei esitata elektrooniliselt, võib see hõlmata kuni kuut eri vaadet; |
| --- | --- |

c)

juhul kui kaubamärk koosneb kolmemõõtmelisest kujundist, kaasa arvatud anum, pakend, toode ise või nende välimus, või laieneb sellele (kujumärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks kas kuju graafiline reproduktsioon, sh arvuti abil loodud kujutis, või fotoreproduktsioon. Graafiline või fotoreproduktsioon võib hõlmata eri vaateid. Kui kujutist ei esitata elektrooniliselt, võib see hõlmata kuni kuut eri vaadet;

| d) | juhul kui kaubamärk moodustub erilisest viisist, kuidas märk on tootele asetatud või kinnitatud (asendmärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks reproduktsioon, mis võimaldab nõuetekohaselt kindlaks määrata märgi asendi ja suuruse või proportsiooni asjaomase kauba suhtes. Elemendid, mis ei kuulu registreeritava eseme juurde, tähistatakse visuaalselt eelistatavalt katkend- või punktiirjoonega. Kujutisega võib olla kaasas kirjeldus, mis täpsustab, kuidas märk on kaubale kinnitatud; |
| --- | --- |

d)

juhul kui kaubamärk moodustub erilisest viisist, kuidas märk on tootele asetatud või kinnitatud (asendmärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks reproduktsioon, mis võimaldab nõuetekohaselt kindlaks määrata märgi asendi ja suuruse või proportsiooni asjaomase kauba suhtes. Elemendid, mis ei kuulu registreeritava eseme juurde, tähistatakse visuaalselt eelistatavalt katkend- või punktiirjoonega. Kujutisega võib olla kaasas kirjeldus, mis täpsustab, kuidas märk on kaubale kinnitatud;

| e) | juhul kui kaubamärk koosneb üksnes reeglipäraselt korduvatest elementidest (musterkaubamärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks reproduktsioon, millel on näha märgi kordumismuster. Kujutisega võib olla kaasas kirjeldus, mis täpsustab, kuidas selle elemendid reeglipäraselt korduvad; |
| --- | --- |

e)

juhul kui kaubamärk koosneb üksnes reeglipäraselt korduvatest elementidest (musterkaubamärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks reproduktsioon, millel on näha märgi kordumismuster. Kujutisega võib olla kaasas kirjeldus, mis täpsustab, kuidas selle elemendid reeglipäraselt korduvad;

| f) | juhul kui tegemist on värvimärgiga,






  i) | kui kaubamärk koosneb vaid ühest piirjoonteta värvitoonist, siis esitatakse märgi kujutamiseks värvireproduktsioon ja märgitakse värv, viidates üldtunnustatud värvikoodile; |
| --- | --- | --- |

f)

juhul kui tegemist on värvimärgiga,

i)

kui kaubamärk koosneb vaid ühest piirjoonteta värvitoonist, siis esitatakse märgi kujutamiseks värvireproduktsioon ja märgitakse värv, viidates üldtunnustatud värvikoodile;

| ii) | kui kaubamärk koosneb vaid piirjoonteta värvitoonide kombinatsioonist, siis esitatakse märgi kujutamiseks reproduktsioon värvide kombinatsiooni süstemaatilise paigutusega ühtsel ja ette kindlaks määratud viisil ning märgitakse värvid, viidates üldtunnustatud värvikoodile. Lisada võib värvide süstemaatilise paigutuse üksikasjaliku kirjelduse; |
| --- | --- |

ii)

kui kaubamärk koosneb vaid piirjoonteta värvitoonide kombinatsioonist, siis esitatakse märgi kujutamiseks reproduktsioon värvide kombinatsiooni süstemaatilise paigutusega ühtsel ja ette kindlaks määratud viisil ning märgitakse värvid, viidates üldtunnustatud värvikoodile. Lisada võib värvide süstemaatilise paigutuse üksikasjaliku kirjelduse;

| g) | juhul kui kaubamärk koosneb üksnes helist või helikombinatsioonist (helimärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks vastavat heli taasesitav helifail või täpne noodikiri; |
| --- | --- |

g)

juhul kui kaubamärk koosneb üksnes helist või helikombinatsioonist (helimärk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks vastavat heli taasesitav helifail või täpne noodikiri;

| h) | juhul kui kaubamärk koosneb märgielementide liikumisest või asukohavahetusest või laieneb sellele (liikumismärk), siis esitatakse märgi kujutamiseks liikumist või asukohavahetust kujutav videofail või stoppkaadrite jada. Stoppkaadrite esitamisel võib need nummerdada või lisada selgituse nende järjekorra kohta; |
| --- | --- |

h)

juhul kui kaubamärk koosneb märgielementide liikumisest või asukohavahetusest või laieneb sellele (liikumismärk), siis esitatakse märgi kujutamiseks liikumist või asukohavahetust kujutav videofail või stoppkaadrite jada. Stoppkaadrite esitamisel võib need nummerdada või lisada selgituse nende järjekorra kohta;

| i) | juhul kui kaubamärk koosneb liikumise ja heli kombinatsioonist või laieneb sellele (multimeediamärk), siis esitatakse märgi kujutamiseks audiovisuaalfail, mis sisaldab vastavat pildi ja heli kombinatsiooni; |
| --- | --- |

i)

juhul kui kaubamärk koosneb liikumise ja heli kombinatsioonist või laieneb sellele (multimeediamärk), siis esitatakse märgi kujutamiseks audiovisuaalfail, mis sisaldab vastavat pildi ja heli kombinatsiooni;

| j) | juhul kui kaubamärk koosneb holograafilistest elementidest (hologramm-märk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks videofail või graafiline või fotoreproduktsioon vaadetega, mis on vajalikud tervikliku holograafilise efekti piisavaks kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

j)

juhul kui kaubamärk koosneb holograafilistest elementidest (hologramm-märk), siis esitatakse kaubamärgi kujutamiseks videofail või graafiline või fotoreproduktsioon vaadetega, mis on vajalikud tervikliku holograafilise efekti piisavaks kindlaksmääramiseks.

4.   Kui kaubamärk ei kuulu ühegi lõikes 3 loetletud liigi alla, peab selle kujutis vastama lõikes 1 sätestatud nõuetele; lisada võib kirjelduse.

5.   Kui kujutis esitatakse elektroonilisel teel, määrab ameti tegevdirektor kindlaks elektroonilise faili formaadi ja suuruse ning muud asjakohased tehnilised andmed.

6.   Kui kujutist ei esitata elektroonilisel teel, reprodutseeritakse kaubamärk ühel taotluse tekstile lisatud lehel. Üks leht, millel märk reprodutseeritakse, ei ole suurem kui DIN A4 formaat (kõrgus 29,7 cm, laius 21 cm), ja sellel esitatakse kõik asjakohased vaated või pildid. Lehe igasse serva jäetakse vähemalt 2,5 cm laiune veeris.

7.   Kui märgi õige orientatsioon ei ole ilmne, täpsustatakse seda sõna „top“ lisamisega igale reproduktsioonile.

8.   Märgi reproduktsiooni kvaliteet peab olema selline, et seda oleks võimalik

| a) | vähendada kuni 8 cm laiuseni ja 8 cm kõrguseni või |
| --- | --- |

a)

vähendada kuni 8 cm laiuseni ja 8 cm kõrguseni või

| b) | suurendada kuni 8 cm laiuseni ja 8 cm kõrguseni. |
| --- | --- |

b)

suurendada kuni 8 cm laiuseni ja 8 cm kõrguseni.

9.   Näidise või näidiseksemplari esitamist ei loeta kaubamärgi nõuetekohaseks kujutamiseks.

Artikkel 4

Prioriteedinõude esitamine

1.   Kui koos taotlusega nõutakse ühe või mitme varasema taotluse prioriteeti määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 30 kohaselt, märgib taotleja varasema taotluse numbri ning esitab varasema taotluse ärakirja kolme kuu jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva. Ärakirjas peab olema märgitud varasema taotluse esitamise kuupäev.

2.   Kui varasem taotlus, millele prioriteetsust nõutakse, ei ole ühes ameti töökeeltest, esitab taotleja ameti nõudmise korral ametile ameti määratava tähtaja jooksul varasema taotluse tõlke sellesse ameti töökeelde, mis on taotluse esimene või teine keel.

3.   Kui prioriteedinõue on seotud ühe või mitme varasema registreeringuga, kohaldatakse mutatis mutandis lõikeid 1 ja 2.

Artikkel 5

Näituseprioriteet

Kui koos taotlusega nõutakse näituseprioriteeti määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 33 lõike 1 kohaselt, esitab taotleja kolme kuu jooksul pärast esitamiskuupäeva näitusel tööstusomandi õiguskaitse eest vastutanud asutuse väljastatud tõendi. See tõend peab kinnitama, et kaubamärki kasutati taotluses hõlmatud kaupade ja teenuste jaoks. Ühtlasi peab tõend sisaldama näituse avamiskuupäeva ning avaliku esmakasutamise kuupäeva, kui see erineb avamiskuupäevast. Tõendile tuleb lisada asutuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud selgitus märgi tegeliku kasutamise kohta.

Artikkel 6

Siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõudmine enne ELi kaubamärgi registreerimist

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 lõikes 1 osutatud varem registreeritud kaubamärgi vanemuse nõudmisel vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 lõikele 1a esitab taotleja asjaomase registreeringu ärakirja kolme kuu jooksul alates vanemuse nõude kättesaamisest ameti poolt.

Artikkel 7

Taotluse avaldamisel esitatavad andmed

Taotluse avaldamisel esitatakse järgmised andmed:

| a) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi ja aadress;

| b) | kui taotleja on määranud esindaja, kes ei kuulu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 3 esimese lause reguleerimisalasse, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoha aadress. Kui sama tegevuskohaga esindajaid on rohkem kui üks, avaldatakse ainult esimesena nimetatud esindaja nimi ja tegevuskoha aadress, mille järele lisatakse sõnad „ja teised“. Kui on kaks või enam esindajat erinevate tegevuskohtadega, avaldatakse ainult käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt kindlaksmääratud kättetoimetamisaadress. Kui delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 74 lõike 8 kohaselt on määratud esindajate ühendus, avaldatakse ainult ühenduse nimi ja tegevuskoha aadress; |
| --- | --- |

b)

kui taotleja on määranud esindaja, kes ei kuulu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 3 esimese lause reguleerimisalasse, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoha aadress. Kui sama tegevuskohaga esindajaid on rohkem kui üks, avaldatakse ainult esimesena nimetatud esindaja nimi ja tegevuskoha aadress, mille järele lisatakse sõnad „ja teised“. Kui on kaks või enam esindajat erinevate tegevuskohtadega, avaldatakse ainult käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt kindlaksmääratud kättetoimetamisaadress. Kui delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 74 lõike 8 kohaselt on määratud esindajate ühendus, avaldatakse ainult ühenduse nimi ja tegevuskoha aadress;

| c) | märgi kujutis, vajaduse korral koos artiklis 3 osutatud osade ja kirjeldustega. Elektroonilise failina esitatud kujutis tehakse kättesaadavaks lingi kaudu sellele failile; |
| --- | --- |

c)

märgi kujutis, vajaduse korral koos artiklis 3 osutatud osade ja kirjeldustega. Elektroonilise failina esitatud kujutis tehakse kättesaadavaks lingi kaudu sellele failile;

| d) | loetelu kaupadest või teenustest, mis on liigitatud vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele nii, et iga rühma ees on klassi number, millesse kaupade või teenuste rühm kuulub, ning rühmad on selle klassifikatsiooni kohases klasside järjestuses; |
| --- | --- |

d)

loetelu kaupadest või teenustest, mis on liigitatud vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele nii, et iga rühma ees on klassi number, millesse kaupade või teenuste rühm kuulub, ning rühmad on selle klassifikatsiooni kohases klasside järjestuses;

| e) | esitamiskuupäev ja toimiku number; |
| --- | --- |

e)

esitamiskuupäev ja toimiku number;

| f) | vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 30 kohaselt taotleja esitatud prioriteedinõude kohta; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 30 kohaselt taotleja esitatud prioriteedinõude kohta;

| g) | vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 33 kohaselt taotleja esitatud näituseprioriteedi nõude kohta; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 33 kohaselt taotleja esitatud näituseprioriteedi nõude kohta;

| h) | vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 kohaselt taotleja esitatud vanemuse nõude kohta; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 kohaselt taotleja esitatud vanemuse nõude kohta;

| i) | vajaduse korral määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 3 kohane kinnitus selle kohta, et märk on kasutamise käigus muutunud neid kaupu või teenuseid eristavaks, mille jaoks registreerimist taotletakse; |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 3 kohane kinnitus selle kohta, et märk on kasutamise käigus muutunud neid kaupu või teenuseid eristavaks, mille jaoks registreerimist taotletakse;

| j) | vajaduse korral kinnitus, et taotlus käsitleb ELi kollektiivkaubamärki või ELi sertifitseerimismärki; |
| --- | --- |

j)

vajaduse korral kinnitus, et taotlus käsitleb ELi kollektiivkaubamärki või ELi sertifitseerimismärki;

| k) | märge keele kohta, milles taotlus on esitatud, ja taotleja poolt märgitud teise keele kohta määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõike 3 kohaselt; |
| --- | --- |

k)

märge keele kohta, milles taotlus on esitatud, ja taotleja poolt märgitud teise keele kohta määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 119 lõike 3 kohaselt;

| l) | vajaduse korral kinnitus selle kohta, et taotlus on seotud Euroopa Liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu muutmisega vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 161 lõikele 2, lisaks rahvusvahelise registreeringu kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3 lõikele 4 või rahvusvahelisele registreerimisele järgnev territoriaalse kaitse Euroopa Liidule laiendamise rahvusvahelisse registrisse kandmise kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikele 2 ning vajaduse korral rahvusvahelise registreeringu prioriteedikuupäev. |
| --- | --- |

l)

vajaduse korral kinnitus selle kohta, et taotlus on seotud Euroopa Liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu muutmisega vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 161 lõikele 2, lisaks rahvusvahelise registreeringu kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3 lõikele 4 või rahvusvahelisele registreerimisele järgnev territoriaalse kaitse Euroopa Liidule laiendamise rahvusvahelisse registrisse kandmise kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikele 2 ning vajaduse korral rahvusvahelise registreeringu prioriteedikuupäev.

Artikkel 8

Taotluse osadeks jagamine

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 44 kohane avaldus taotluse osadeks jagamise kohta sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | taotluse toimiku number; |
| --- | --- |

a)

taotluse toimiku number;

| b) | taotleja nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| c) | jagatud taotlusse osasse kuuluvate kaupade või teenuste loetelu või kui soovitakse jagada rohkem kui üheks jagatud taotluseks, siis ka iga jagatud taotlusega hõlmatud kaupade või teenuste loetelu; |
| --- | --- |

c)

jagatud taotlusse osasse kuuluvate kaupade või teenuste loetelu või kui soovitakse jagada rohkem kui üheks jagatud taotluseks, siis ka iga jagatud taotlusega hõlmatud kaupade või teenuste loetelu;

| d) | algse taotlusega hõlmatuks jäävate kaupade või teenuste loetelu. |
| --- | --- |

d)

algse taotlusega hõlmatuks jäävate kaupade või teenuste loetelu.

2.   Amet avab jagatud taotluse kohta eraldi toimiku, mis koosneb algset taotlust sisaldava toimiku täielikust ärakirjast, sellele lisatud osadeks jagamise avaldusest ning viimasega seotud kirjavahetusest. Amet annab jagatud taotlusele uue numbri.

3.   Jagatud taotlus sisaldab avaldamisel artiklis 7 sätestatud märkeid ja andmeid.

III JAOTIS

REGISTREERIMISKORD

Artikkel 9

Registreerimistunnistus

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 45 lõike 2 kohaselt välja antud registreerimistunnistus sisaldab määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 87 lõikes 2 loetletud registrikandeid ning kinnitust selle kohta, et need kanded on registrisse tehtud. Kui märgi kujutis on esitatud elektroonilise failina, tehakse sellele vastav kanne kättesaadavaks lingi kaudu sellele failile. Tunnistusele lisatakse vajaduse korral väljavõte, mis sisaldab kõiki määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 87 lõike 3 kohaselt registrisse tehtavaid kandeid ning kinnitust selle kohta, et need kanded on registrisse tehtud.

Artikkel 10

Registreeringu muutmise avalduse üksikasjad

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 48 lõike 2 kohane registreeringu muutmise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | ELi kaubamärgi registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

ELi kaubamärgi registreerimisnumber;

| b) | ELi kaubamärgi omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ELi kaubamärgi omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| c) | märge selle kohta, millist ELi kaubamärgi kujutise osa soovitakse muuta, ning selle muudetud versioon vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 48 lõikele 3; |
| --- | --- |

c)

märge selle kohta, millist ELi kaubamärgi kujutise osa soovitakse muuta, ning selle muudetud versioon vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 48 lõikele 3;

| d) | käesoleva määruse artikli 3 kohane muudetud ELi kaubamärgi kujutis. |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse artikli 3 kohane muudetud ELi kaubamärgi kujutis.

Artikkel 11

Registreeringu osadeks jagamise avaldus

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 49 lõike 1 kohane registreeringu osadeks jagamise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | ELi kaubamärgi registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

ELi kaubamärgi registreerimisnumber;

| b) | ELi kaubamärgi omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ELi kaubamärgi omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| c) | jagatud registreeringuga hõlmatud kaupade või teenuste loetelu või kui taotletakse jagamist rohkem kui üheks jagatud registreeringuks, siis kõikide jagatud registreeringutega hõlmatud kaupade või teenuste loetelud; |
| --- | --- |

c)

jagatud registreeringuga hõlmatud kaupade või teenuste loetelu või kui taotletakse jagamist rohkem kui üheks jagatud registreeringuks, siis kõikide jagatud registreeringutega hõlmatud kaupade või teenuste loetelud;

| d) | algse registreeringuga hõlmatuks jäävate kaupade või teenuste loetelu. |
| --- | --- |

d)

algse registreeringuga hõlmatuks jäävate kaupade või teenuste loetelu.

2.   Amet avab jagatud registreeringu kohta eraldi toimiku, millesse kuulub algset registreeringut käsitleva toimiku täielik ärakiri, sealhulgas osadeks jagamise avaldus ja sellega seotud kirjavahetus. Amet annab jagatud registreeringule uue registreerimisnumbri.

Artikkel 12

ELi kaubamärgi omaniku või ELi kaubamärgi taotleja nime või aadressi muutmise avalduse sisu

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 48a lõike 1 kohane registreeritud ELi kaubamärgi omaniku nime või aadressi muutmise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | ELi kaubamärgi registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

ELi kaubamärgi registreerimisnumber;

| b) | ELi kaubamärgi omaniku registrijärgne nimi ja aadress, v.a juhul, kui amet on juba andnud omanikule identifitseerimisnumbri; sel juhul piisab, kui taotleja teatab selle numbri ja omaniku nime; |
| --- | --- |

b)

ELi kaubamärgi omaniku registrijärgne nimi ja aadress, v.a juhul, kui amet on juba andnud omanikule identifitseerimisnumbri; sel juhul piisab, kui taotleja teatab selle numbri ja omaniku nime;

| c) | ELi kaubamärgi omaniku uus nimi või aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt. |
| --- | --- |

c)

ELi kaubamärgi omaniku uus nimi või aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt.

ELi kaubamärgi taotleja nime või aadressi muutmise avalduse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis esimese lõigu punkte b ja c. Selline avaldus sisaldab ka taotluse numbrit.

mutatis mutandis

IV JAOTIS

ÜLEANDMINE

Artikkel 13

Üleandmise registreerimise taotlus

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 17 lõike 5a kohase üleandmise registreerimise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | ELi kaubamärgi registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

ELi kaubamärgi registreerimisnumber;

| b) | uue omaniku andmed käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

b)

uue omaniku andmed käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| c) | kui üleandmine ei hõlma kõiki registreeritud kaupu või teenuseid, siis andmed registreeritud kaupade või teenuste kohta, mis on üleandmisega seotud; |
| --- | --- |

c)

kui üleandmine ei hõlma kõiki registreeritud kaupu või teenuseid, siis andmed registreeritud kaupade või teenuste kohta, mis on üleandmisega seotud;

| d) | tõendid, mis kinnitavad üleandmise toimumist kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 17 lõigetega 2 ja 3. |
| --- | --- |

d)

tõendid, mis kinnitavad üleandmise toimumist kooskõlas määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 17 lõigetega 2 ja 3.

| e) | vajaduse korral uue omaniku esindaja nimi ja tegevuskoha aadress, mis tuleb märkida kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktiga e; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral uue omaniku esindaja nimi ja tegevuskoha aadress, mis tuleb märkida kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktiga e;

2.   ELi kaubamärgi taotluse üleandmise registreerimise taotluse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis lõike 1 punkte b–e.

3.   Lõike 1 punkti d kohaldamisel on piisavaks tõendiks üleandmise kohta:

| a) | üleandmise registreerimise taotluse allkirjastamine registreeritud omaniku või tema esindaja ja õigusjärglase või tema esindaja poolt; |
| --- | --- |

a)

üleandmise registreerimise taotluse allkirjastamine registreeritud omaniku või tema esindaja ja õigusjärglase või tema esindaja poolt;

| b) | kui taotluse esitab registreeritud omanik või tema esindaja, siis õigusjärglase või tema esindaja allkirjaga deklaratsioon selle kohta, et ta nõustub ülemineku registreerimisega; |
| --- | --- |

b)

kui taotluse esitab registreeritud omanik või tema esindaja, siis õigusjärglase või tema esindaja allkirjaga deklaratsioon selle kohta, et ta nõustub ülemineku registreerimisega;

| c) | kui registreeringu taotluse esitab õigusjärglane, registreeritud omaniku või tema esindaja allkirjaga avaldus selle kohta, et registreeritud omanik on nõus õigusjärglase registreerimisega; |
| --- | --- |

c)

kui registreeringu taotluse esitab õigusjärglane, registreeritud omaniku või tema esindaja allkirjaga avaldus selle kohta, et registreeritud omanik on nõus õigusjärglase registreerimisega;

| d) | täidetud üleandmisvormi või -dokumendi allkirjastamine registreeritud omaniku või tema esindaja ning õigusjärglase või tema esindaja poolt vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 65 lõike 1 punktile e. |
| --- | --- |

d)

täidetud üleandmisvormi või -dokumendi allkirjastamine registreeritud omaniku või tema esindaja ning õigusjärglase või tema esindaja poolt vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 65 lõike 1 punktile e.

Artikkel 14

Osalise üleandmise taotluste menetlemine

1.   Kui üleandmise registreerimise taotlus on seotud ainult mõne kauba või teenusega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, jagab taotleja algses registreeringus olevad kaubad või teenused järelejäänud registreeringu ja osalise üleandmise taotluse vahel nii, et kaubad või teenused järelejäänud ja uues registreeringus ei kattu.

2.   Amet avab uue registreeringu kohta eraldi toimiku, mis koosneb algse registreeringu toimiku täielikust ärakirjast ning sellele lisatud osalise üleandmise registreerimise taotlusest ning sellega seotud kirjavahetusest. Amet annab uuele registreeringule ka uue registreerimisnumbri.

3.   ELi kaubamärgi taotluse üleandmise registreerimise taotluse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis lõikeid 1 ja 2. Amet annab uuele ELi kaubamärgi taotlusele uue numbri.

V JAOTIS

LOOBUMINE

Artikkel 15

Loobumine

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 50 lõike 2 kohase loobumise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | ELi kaubamärgi registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

ELi kaubamärgi registreerimisnumber;

| b) | omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

b)

omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| c) | kui loobumine on seotud ainult mõne kauba või teenusega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis märge nende kaupade või teenuste kohta, mille kohta registreering jääb kehtima. |
| --- | --- |

c)

kui loobumine on seotud ainult mõne kauba või teenusega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis märge nende kaupade või teenuste kohta, mille kohta registreering jääb kehtima.

2.   Kui registrisse on kantud kolmanda isiku õigus ELi kaubamärgile, siis loetakse kolmanda isiku loobumisega nõustumise piisavaks tõendiks see, kui selle õiguse omanik või tema esindaja on loobumisavaldusele alla kirjutanud.

VI JAOTIS

ELi KOLLEKTIIVKAUBAMÄRGID JA ELi SERTIFITSEERIMISMÄRGID

Artikkel 16

ELi kollektiivkaubamärkide kasutamist reguleerivate eeskirjade üksikasjad

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 67 lõikes 1 osutatud ELi kollektiivkaubamärke reguleerivates eeskirjades esitatakse:

| a) | taotleja nimi; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi;

| b) | ühenduse eesmärk või eesmärk, milleks avalik-õiguslik juriidiline isik on loodud; |
| --- | --- |

b)

ühenduse eesmärk või eesmärk, milleks avalik-õiguslik juriidiline isik on loodud;

| c) | ühendust või avalik-õiguslikku juriidilist isikut esindama volitatud organid; |
| --- | --- |

c)

ühendust või avalik-õiguslikku juriidilist isikut esindama volitatud organid;

| d) | ühenduse puhul liikmesuse tingimused; |
| --- | --- |

d)

ühenduse puhul liikmesuse tingimused;

| e) | ELi kollektiivkaubamärgi kujutis; |
| --- | --- |

e)

ELi kollektiivkaubamärgi kujutis;

| f) | isikud, kellel on lubatud ELi kollektiivkaubamärki kasutada; |
| --- | --- |

f)

isikud, kellel on lubatud ELi kollektiivkaubamärki kasutada;

| g) | vajaduse korral ELi kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivad tingimused, kaasa arvatud sanktsioonid; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral ELi kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivad tingimused, kaasa arvatud sanktsioonid;

| h) | ELi kollektiivkaubamärgiga hõlmatud kaubad või teenused, sh vajaduse korral mis tahes piirangud, mis on tingitud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide j, k või l kohaldamisest; |
| --- | --- |

h)

ELi kollektiivkaubamärgiga hõlmatud kaubad või teenused, sh vajaduse korral mis tahes piirangud, mis on tingitud määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide j, k või l kohaldamisest;

| i) | vajaduse korral määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 67 lõike 2 teises lauses osutatud luba. |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 67 lõike 2 teises lauses osutatud luba.

Artikkel 17

ELi sertifitseerimismärkide kasutamist reguleerivate eeskirjade üksikasjad

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 74b osutatud ELi sertifitseerimismärke reguleerivates eeskirjades esitatakse:

| a) | taotleja nimi; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi;

| b) | avaldus selle kohta, et taotleja vastab määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 74a lõikes 2 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

avaldus selle kohta, et taotleja vastab määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 74a lõikes 2 sätestatud nõuetele;

| c) | ELi sertifitseerimismärgi kujutis; |
| --- | --- |

c)

ELi sertifitseerimismärgi kujutis;

| d) | ELi sertifitseerimismärgiga hõlmatud kaubad või teenused; |
| --- | --- |

d)

ELi sertifitseerimismärgiga hõlmatud kaubad või teenused;

| e) | ELi sertifitseerimismärgiga sertifitseeritavate kaupade või teenuste omadused, nt kaupade materjal või valmistamise viis või teenuste osutamise viis, kvaliteet või täpsus; |
| --- | --- |

e)

ELi sertifitseerimismärgiga sertifitseeritavate kaupade või teenuste omadused, nt kaupade materjal või valmistamise viis või teenuste osutamise viis, kvaliteet või täpsus;

| f) | ELi sertifitseerimismärgi kasutamist reguleerivad tingimused, kaasa arvatud sanktsioonid; |
| --- | --- |

f)

ELi sertifitseerimismärgi kasutamist reguleerivad tingimused, kaasa arvatud sanktsioonid;

| g) | isikud, kellel on lubatud ELi sertifitseerimismärki kasutada; |
| --- | --- |

g)

isikud, kellel on lubatud ELi sertifitseerimismärki kasutada;

| h) | viis, kuidas sertifitseerimisasutus nimetatud omadusi testib ja ELi sertifitseerimismärgi kasutust kontrollib. |
| --- | --- |

h)

viis, kuidas sertifitseerimisasutus nimetatud omadusi testib ja ELi sertifitseerimismärgi kasutust kontrollib.

VII JAOTIS

KULUD

Artikkel 18

Kulude maksimummäärad

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 85 lõike 1a esimeses lõigus osutatud kulud kannab menetluse kaotanud pool, arvestades järgmisi maksimummäärasid:

| a) | kui menetluse võitnud poolel ei ole oma esindajat, siis selle poole ühe isiku elamis- ja reisikulud edasi-tagasi sõiduks elukoha või tegevuskoha ning delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 49 kohase suulise menetluse toimumiskoha vahel järgmiselt:






  i) | esimese klassi rongipileti hind koos tavaliste sõidu lisakuludega, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed ei ületa 800 km, või turistiklassi lennupileti hind, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed on üle 800 km või marsruut hõlmab mere ületamist; |
| --- | --- | --- |

a)

kui menetluse võitnud poolel ei ole oma esindajat, siis selle poole ühe isiku elamis- ja reisikulud edasi-tagasi sõiduks elukoha või tegevuskoha ning delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 49 kohase suulise menetluse toimumiskoha vahel järgmiselt:

i)

esimese klassi rongipileti hind koos tavaliste sõidu lisakuludega, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed ei ületa 800 km, või turistiklassi lennupileti hind, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed on üle 800 km või marsruut hõlmab mere ületamist;

| ii) | elamiskulud vastavalt nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (7) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste VII lisa artiklile 13; |
| --- | --- |

ii)

elamiskulud vastavalt nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (7) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste VII lisa artiklile 13;

| b) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõikes 1 nimetatud esindajate reisikulud vastavalt selle lõike punkti a alapunkti i määradele; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõikes 1 nimetatud esindajate reisikulud vastavalt selle lõike punkti a alapunkti i määradele;

| c) | menetluse võitnud poolele esindamisega seoses tekkinud kulu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 1 tähenduses järgmiselt:






  i) | vastulausemenetluses: 300 eurot; |
| --- | --- | --- |

c)

menetluse võitnud poolele esindamisega seoses tekkinud kulu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 1 tähenduses järgmiselt:

i)

vastulausemenetluses: 300 eurot;

| ii) | ELi kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise menetluses: 450 eurot; |
| --- | --- |

ii)

ELi kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise menetluses: 450 eurot;

| iii) | apellatsioonimenetluses: 550 eurot; |
| --- | --- |

iii)

apellatsioonimenetluses: 550 eurot;

| iv) | kui on toimunud suuline menetlus, kuhu pooled on kutsutud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artiklile 49, suurendatakse punktides i, ii või iii osutatud summat 400 euro võrra. |
| --- | --- |

iv)

kui on toimunud suuline menetlus, kuhu pooled on kutsutud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artiklile 49, suurendatakse punktides i, ii või iii osutatud summat 400 euro võrra.

2.   Kui on mitu ELi kaubamärgi taotluse või registreeringu omanikku või taotlejat või mitu vastulause esitajat või tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlejat, kes on koos esitanud vastulause või tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse, kannab menetluse kaotanud pool üksnes ühe sellise isiku lõike 1 punktis a osutatud kulud.

3.   Kui menetluse võitnud poolt esindab rohkem kui üks esindaja määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõike 1 tähenduses, kannab menetluse kaotanud pool ainult ühe sellise isiku poolt käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c osutatud kulud.

4.   Menetluse kaotanud pool ei ole kohustatud tasuma muid ameti menetluse võitnud poole kulusid, kulutusi ja lõive kui need, millele on osutatud lõigetes 1–3.

VIII JAOTIS

PERIOODILISED VÄLJAANDED

Artikkel 19

Perioodilised väljaanded

1.   Kui andmed avaldatakse Euroopa Liidu kaubamärgibülletäänis vastavalt määrusele (EÜ) nr 207/2009, delegeeritud määrusele (EL) 2017/1430 või käesolevale määrusele, loetakse bülletääni avaldamiskuupäev andmete avaldamise kuupäevaks.

2.   Kui kaubamärgi registreerimisega seotud registrikanded ei sisalda avaldatud taotlusega võrreldes muudatusi, avaldatakse sellised registrikanded viidetena avaldatud taotluse andmetele.

3.   Amet võib teha ameti teataja numbrid üldsusele elektrooniliselt kättesaadavaks.

IX JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 20

Teabevahetus ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 123c kohaldamist, edastavad amet ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid, sh Beneluxi intellektuaalomandibüroo, taotluse korral üksteisele vajalikku teavet ELi kaubamärgi taotluste või siseriikliku kaubamärgi taotluste esitamise kohta, nende taotlustega seotud menetluste kohta ja menetluste tulemusena registreeritud märkide kohta.

2.   Amet ja liikmesriikide kohtud või ametiasutused vahetavad teavet määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaldamiseks otse või liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite kaudu.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohase teabevahetusega kaasnevad kulud kannab teavet edastav ametiasutus. Sellise teabe vahetamise eest lõivu ei tasuta.

Artikkel 21

Toimikute tutvumiseks andmine

1.   ELi kaubamärgi taotluste ja ELi registreeritud kaubamärkidega seotud toimikutega tutvumisel liikmesriikide kohtute või ametiasutuste poolt võimaldatakse tutvuda originaaldokumentide või nende ärakirjadega või kui toimik on salvestatud muude tehniliste vahenditega, siis nende salvestistega.

2.   ELi kaubamärgi taotluste ja registreeritud ELi kaubamärkidega seotud toimikute või nende ärakirjade edastamise ajal liikmesriikide kohtutele või prokuratuuridele nimetab amet piirangud, mis kehtivad nende toimikutega tutvumise suhtes määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 88 kohaselt.

3.   Liikmesriikide kohtud või riigiprokuratuurid võivad oma menetluse käigus esitada ameti edastatud toimikud või nende ärakirjad kolmandatele isikutele tutvumiseks. Sellise tutvumise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 88 sätteid.

X JAOTIS

MUUTMINE

Artikkel 22

Muutmisavalduse üksikasjad

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 112 kohane ELi kaubamärgi taotluse või ELi registreeritud kaubamärgi siseriikliku kaubamärgi taotluseks muutmise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | muutmise taotleja nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

a)

muutmise taotleja nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| b) | ELi kaubamärgi taotluse toimiku number või ELi kaubamärgi registreerimisnumber; |
| --- | --- |

b)

ELi kaubamärgi taotluse toimiku number või ELi kaubamärgi registreerimisnumber;

| c) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 112 lõike 1 punkti a või b kohane märge muutmise aluste kohta; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 112 lõike 1 punkti a või b kohane märge muutmise aluste kohta;

| d) | täpsustus selle kohta, millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse; |
| --- | --- |

d)

täpsustus selle kohta, millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse;

| e) | kui avaldus ei käi kõigi kaupade või teenuste kohta, mille jaoks avaldus on esitatud või mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis märge nende kaupade või teenuste kohta, mille suhtes muutmist taotletakse, ja kui muutmist taotletakse rohkem kui ühe liikmesriigi suhtes ning kaupade või teenuste loetelu ei ole kõigi liikmesriikide puhul samasugune, siis märge asjaomaste kaupade või teenuste kohta iga liikmesriigi puhul; |
| --- | --- |

e)

kui avaldus ei käi kõigi kaupade või teenuste kohta, mille jaoks avaldus on esitatud või mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis märge nende kaupade või teenuste kohta, mille suhtes muutmist taotletakse, ja kui muutmist taotletakse rohkem kui ühe liikmesriigi suhtes ning kaupade või teenuste loetelu ei ole kõigi liikmesriikide puhul samasugune, siis märge asjaomaste kaupade või teenuste kohta iga liikmesriigi puhul;

| f) | kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 112 lõike 6 kohast muutmist taotletakse põhjendusel, et ELi kaubamärk on kaotanud kehtivuse ELi kaubamärkide kohtu otsuse tulemusel, märgitakse otsuse jõustumise kuupäev ja esitatakse otsuse ärakiri, mis võib olla selles keeles, milles otsus tehti. |
| --- | --- |

f)

kui määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 112 lõike 6 kohast muutmist taotletakse põhjendusel, et ELi kaubamärk on kaotanud kehtivuse ELi kaubamärkide kohtu otsuse tulemusel, märgitakse otsuse jõustumise kuupäev ja esitatakse otsuse ärakiri, mis võib olla selles keeles, milles otsus tehti.

Artikkel 23

Avaldatava muutmisavalduse üksikasjad

Avaldatud muutmisavaldus sisaldab määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 113 lõike 2 kohaselt järgmisi andmeid:

| a) | selle ELi kaubamärgi toimiku number või registreerimisnumber, mille muutmist taotletakse; |
| --- | --- |

a)

selle ELi kaubamärgi toimiku number või registreerimisnumber, mille muutmist taotletakse;

| b) | viide taotluse varasemale avaldamisele või registreeringule Euroopa Liidu kaubamärgibülletäänis; |
| --- | --- |

b)

viide taotluse varasemale avaldamisele või registreeringule Euroopa Liidu kaubamärgibülletäänis;

| c) | märge selle kohta, millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse; |
| --- | --- |

c)

märge selle kohta, millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse;

| d) | kui muutmine ei hõlma kõiki kaupu või teenuseid, mille jaoks taotlus on esitatud või ELi kaubamärk registreeritud, siis märge kaupade või teenuste kohta, mille suhtes muutmist taotletakse; |
| --- | --- |

d)

kui muutmine ei hõlma kõiki kaupu või teenuseid, mille jaoks taotlus on esitatud või ELi kaubamärk registreeritud, siis märge kaupade või teenuste kohta, mille suhtes muutmist taotletakse;

| e) | kui muutmist taotletakse mitme liikmesriigi suhtes ning kaupade või teenuste loetelu ei ole kõigi liikmesriikide puhul samasugune, siis märge asjaomaste kaupade või teenuste kohta iga liikmesriigi puhul; |
| --- | --- |

e)

kui muutmist taotletakse mitme liikmesriigi suhtes ning kaupade või teenuste loetelu ei ole kõigi liikmesriikide puhul samasugune, siis märge asjaomaste kaupade või teenuste kohta iga liikmesriigi puhul;

| f) | muutmisavalduse kuupäev. |
| --- | --- |

f)

muutmisavalduse kuupäev.

XI JAOTIS

KEELED

Artikkel 24

Tõendavate dokumentide esitamine kirjalikus menetluses

Kui käesolevas määruses või delegeeritud määruses (EL) 2017/1430 ei ole sätestatud teisiti, võib ameti kirjalikus menetluses kasutatavad tõendavad dokumendid esitada ükskõik millises liidu ametlikus keeles. Kui nimetatud dokumentide keel ei ole menetluse keel, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklis 119, võib amet omal algatusel või teise poole põhjendatud taotluse korral nõuda, et tema määratud tähtajaks esitataks tõlge sellesse keelde.

Artikkel 25

Tõlkestandard

1.   Dokumendi tõlke esitamisel ametile tuleb tagada, et tõlge võimaldab kindlaks teha dokumendi, mille kohta tõlge käib, ning taasesitab originaaldokumendi struktuuri ja sisu. Kui üks pooltest on teatanud, et üksnes dokumendi teatavad osad on asjakohased, võib esitada ainult nende osade tõlke.

2.   Kui määruses (EÜ) nr 207/2009, delegeeritud määruses (EL) 2017/1430 või käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, ei loeta dokumenti, mille tõlkimine on kohustuslik, ameti poolt kättesaaduks järgmistel juhtudel:

| a) | kui amet saab tõlke pärast originaaldokumendi või tõlke nõuetekohase esitamistähtaja möödumist; |
| --- | --- |

a)

kui amet saab tõlke pärast originaaldokumendi või tõlke nõuetekohase esitamistähtaja möödumist;

| b) | kui käesoleva määruse artiklis 26 osutatud kinnitust ei esitata ameti poolt ette nähtud tähtajaks. |
| --- | --- |

b)

kui käesoleva määruse artiklis 26 osutatud kinnitust ei esitata ameti poolt ette nähtud tähtajaks.

Artikkel 26

Tõlgete autentsus

Vastupidiste tõendite või andmete puudumisel eeldab amet, et tõlge vastab asjaomasele originaaltekstile. Kahtluse korral võib amet nõuda kindlaksmääratud aja jooksul kinnituse esitamist tõlke algtekstile vastavuse kohta.

XII JAOTIS

AMETI TÖÖKORRALDUS

Artikkel 27

Otsused, mille võtab vastu vastulausete osakonna või tühistamisosakonna üks liige

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 132 lõike 2 või artikli 134 lõike 2 kohaselt teeb järgmist liiki otsused üksainus vastulausete osakonna või tühistamisosakonna liige:

| a) | otsused kulude jaotamise kohta; |
| --- | --- |

a)

otsused kulude jaotamise kohta;

| b) | otsused tasutavate kulude summa kindlaksmääramise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 85 lõikele 6; |
| --- | --- |

b)

otsused tasutavate kulude summa kindlaksmääramise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 85 lõikele 6;

| c) | otsused menetluse lõpetamise kohta või otsused, millega kinnitatakse, et puudub vajadus sisuliseks otsuseks; |
| --- | --- |

c)

otsused menetluse lõpetamise kohta või otsused, millega kinnitatakse, et puudub vajadus sisuliseks otsuseks;

| d) | otsused vastulause vastuvõetamatuna tagasilükkamise kohta enne delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 6 lõikes 1 osutatud tähtaja lõppemist; |
| --- | --- |

d)

otsused vastulause vastuvõetamatuna tagasilükkamise kohta enne delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 6 lõikes 1 osutatud tähtaja lõppemist;

| e) | otsused menetluse peatamise kohta; |
| --- | --- |

e)

otsused menetluse peatamise kohta;

| f) | otsused mitme vastulause liitmise või eraldamise kohta delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 9 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

f)

otsused mitme vastulause liitmise või eraldamise kohta delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 9 lõike 1 kohaselt.

XIII JAOTIS

MÄRKIDE RAHVUSVAHELISE REGISTREERIMISE KORD

Artikkel 28

Rahvusvahelise taotluse esitamise vorm

Vorm, mille amet on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 147 lõike 1 kohase rahvusvahelise taotluse esitamiseks kättesaadavaks teinud, sisaldab kõiki Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvahelise büroo (edaspidi „rahvusvaheline büroo“) ametliku vormi elemente. Taotlejad võivad kasutada ka rahvusvahelise büroo ametlikku vormi.

Artikkel 29

Rahvusvahelisele büroole teatatavad kehtetuks tunnistamise asjaolud ja otsused

1.   Amet teavitab rahvusvahelist bürood viie aasta jooksul alates rahvusvahelise registreeringu kuupäevast järgmistel juhtudel:

| a) | kui kõigi või osa rahvusvahelises registreeringus loetletud kaupade või teenuste rahvusvahelise registreerimise aluseks olev ELi kaubamärgitaotlus on tagasi võetud, tagasivõetuks loetud või lõpliku otsusega tagasi lükatud; |
| --- | --- |

a)

kui kõigi või osa rahvusvahelises registreeringus loetletud kaupade või teenuste rahvusvahelise registreerimise aluseks olev ELi kaubamärgitaotlus on tagasi võetud, tagasivõetuks loetud või lõpliku otsusega tagasi lükatud;

| b) | kui kõigi või osa rahvusvahelises registreeringus loetletud kaupade või teenuste rahvusvahelise registreeringu aluseks olev ELi kaubamärk on kehtivuse kaotanud, sest sellest on loobutud, registreeringut ei ole pikendatud, see on tühistatud või kehtetuks tunnistatud kas ameti lõpliku otsusega või rikkumise tõttu algatatud menetluses esitatud vastuhagi põhjal ELi kaubamärkide kohtu poolt; |
| --- | --- |

b)

kui kõigi või osa rahvusvahelises registreeringus loetletud kaupade või teenuste rahvusvahelise registreeringu aluseks olev ELi kaubamärk on kehtivuse kaotanud, sest sellest on loobutud, registreeringut ei ole pikendatud, see on tühistatud või kehtetuks tunnistatud kas ameti lõpliku otsusega või rikkumise tõttu algatatud menetluses esitatud vastuhagi põhjal ELi kaubamärkide kohtu poolt;

| c) | kui ELi kaubamärgitaotlus või ELi kaubamärk, millel rahvusvaheline registreering põhines, on jagatud kaheks taotluseks või registreeringuks. |
| --- | --- |

c)

kui ELi kaubamärgitaotlus või ELi kaubamärk, millel rahvusvaheline registreering põhines, on jagatud kaheks taotluseks või registreeringuks.

2.   Lõikes 1 osutatud teatises esitatakse:

| a) | rahvusvahelise registreeringu number; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise registreeringu number;

| b) | rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi;

| c) | põhitaotlust või põhiregistreeringut mõjutavad asjaolud ja otsused ning nende asjaolude ja otsuste kehtivuse alguse kuupäev; |
| --- | --- |

c)

põhitaotlust või põhiregistreeringut mõjutavad asjaolud ja otsused ning nende asjaolude ja otsuste kehtivuse alguse kuupäev;

| d) | lõike 1 punktides a või b osutatud juhul rahvusvahelise registreeringu kustutamise avaldus; |
| --- | --- |

d)

lõike 1 punktides a või b osutatud juhul rahvusvahelise registreeringu kustutamise avaldus;

| e) | kui lõike 1 punktides a või b osutatud toiming mõjutab põhitaotlust või põhiregistreeringut ainult teatava osa kaupade või teenuste suhtes, siis nende kaupade või teenuste loetelu või mittemõjutatud kaupade või teenuste loetelu; |
| --- | --- |

e)

kui lõike 1 punktides a või b osutatud toiming mõjutab põhitaotlust või põhiregistreeringut ainult teatava osa kaupade või teenuste suhtes, siis nende kaupade või teenuste loetelu või mittemõjutatud kaupade või teenuste loetelu;

| f) | lõike 1 punktis c osutatud juhul kummagi ELi kaubamärgi taotluse või registreeringu number. |
| --- | --- |

f)

lõike 1 punktis c osutatud juhul kummagi ELi kaubamärgi taotluse või registreeringu number.

3.   Amet teavitab rahvusvahelist bürood, kui viieaastase ajavahemiku lõppedes alates rahvusvahelise registreeringu kuupäevast:

| a) | on esitatud apellatsioon eksperdi otsuse vastu lükata vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 37 tagasi ELi kaubamärgi taotlus, millel põhines rahvusvaheline registreering; |
| --- | --- |

a)

on esitatud apellatsioon eksperdi otsuse vastu lükata vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 37 tagasi ELi kaubamärgi taotlus, millel põhines rahvusvaheline registreering;

| b) | on esitatud vastulause ELi kaubamärgi taotlusele, millel põhines rahvusvaheline registreering; |
| --- | --- |

b)

on esitatud vastulause ELi kaubamärgi taotlusele, millel põhines rahvusvaheline registreering;

| c) | on esitatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus ELi kaubamärgi vastu, millel põhines rahvusvaheline registreering; |
| --- | --- |

c)

on esitatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus ELi kaubamärgi vastu, millel põhines rahvusvaheline registreering;

| d) | on ELi kaubamärkide registrisse tehtud märge selle kohta, et ELi kaubamärkide kohtusse on esitatud vastuhagi rahvusvahelise registreeringu aluseks oleva ELi kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kuid registris ei ole veel märget ELi kaubamärkide kohtu otsuse kohta vastuhagi suhtes. |
| --- | --- |

d)

on ELi kaubamärkide registrisse tehtud märge selle kohta, et ELi kaubamärkide kohtusse on esitatud vastuhagi rahvusvahelise registreeringu aluseks oleva ELi kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kuid registris ei ole veel märget ELi kaubamärkide kohtu otsuse kohta vastuhagi suhtes.

4.   Kui lõikes 3 osutatud menetlused on lõpetatud lõpliku otsuse või registrikandega, teavitab amet sellest rahvusvahelist bürood vastavalt lõikele 2.

5.   Lõigete 1 ja 3 kohaldamisel hõlmab rahvusvahelise registreeringu aluseks olev ELi kaubamärk ELi kaubamärgi registreeringut, mis on tehtud rahvusvahelise taotluse aluseks oleva ELi kaubamärgi taotluse tulemusena.

Artikkel 30

Rahvusvahelisele registreeringule järgnev territoriaalse kaitse laiendamise taotlus

1.   Ametile määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 149 lõike 1 kohaselt esitatav territoriaalse kaitse laiendamise taotlus vastab järgmistele nõuetele:

| a) | taotlus esitatakse ühel käesoleva määruse artiklis 31 osutatud vormidest ning see sisaldab kõiki selle vormi kohaselt nõutavaid märkeid ja teavet; |
| --- | --- |

a)

taotlus esitatakse ühel käesoleva määruse artiklis 31 osutatud vormidest ning see sisaldab kõiki selle vormi kohaselt nõutavaid märkeid ja teavet;

| b) | taotluses on viidatud rahvusvahelise registreeringu numbrile, millega taotlus on seotud; |
| --- | --- |

b)

taotluses on viidatud rahvusvahelise registreeringu numbrile, millega taotlus on seotud;

| c) | kaupade või teenuste loetelu on hõlmatud rahvusvahelise registreeringu kaupade või teenuste loeteluga; |
| --- | --- |

c)

kaupade või teenuste loetelu on hõlmatud rahvusvahelise registreeringu kaupade või teenuste loeteluga;

| d) | vastavalt andmetele rahvusvahelisel vormil on taotlejal kooskõlas Madridi protokolli artikli 2 lõike 1 punktiga ii ning artikli 3ter lõikega 2 õigus taotleda pärast rahvusvahelist registreerimist ameti kaudu territoriaalse kaitse laiendamist.. |
| --- | --- |

d)

vastavalt andmetele rahvusvahelisel vormil on taotlejal kooskõlas Madridi protokolli artikli 2 lõike 1 punktiga ii ning artikli 3ter lõikega 2 õigus taotleda pärast rahvusvahelist registreerimist ameti kaudu territoriaalse kaitse laiendamist..

2.   Kui territoriaalse kaitse laiendamise taotlus ei vasta kõigile lõikes 1 kehtestatud nõuetele, nõuab amet taotlejalt puuduste kõrvaldamist ameti poolt määratud tähtaja jooksul.

Artikkel 31

Territoriaalse kaitse laiendamise taotluse esitamise vorm

Vorm, mille amet on määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 149 lõike 1 kohase rahvusvahelisele registreeringule järgneva territoriaalse kaitse laiendamise taotluse esitamiseks kättesaadavaks teinud, sisaldab kõiki rahvusvahelise büroo ametliku vormi elemente. Taotlejad võivad kasutada ka rahvusvahelise büroo ametlikku vormi.

Artikkel 32

Vanemusnõude esitamine ametile

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 34 lõike 6 kohaldamist, sisaldab määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 153a lõike 1 kohane vanemusnõue järgmisi andmeid:

| a) | rahvusvahelise registreeringu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise registreeringu registreerimisnumber;

| b) | rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi ja aadress käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt;

| c) | liikmesriik või liikmesriigid, kus või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud; |
| --- | --- |

c)

liikmesriik või liikmesriigid, kus või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud;

| d) | asjaomase registreeringu number ja esitamiskuupäev; |
| --- | --- |

d)

asjaomase registreeringu number ja esitamiskuupäev;

| e) | märge kaupade või teenuste kohta, mille jaoks varasem kaubamärk registreeriti ning millega seoses vanemusnõue esitatakse; |
| --- | --- |

e)

märge kaupade või teenuste kohta, mille jaoks varasem kaubamärk registreeriti ning millega seoses vanemusnõue esitatakse;

| f) | asjaomase registreerimistunnistuse ärakiri. |
| --- | --- |

f)

asjaomase registreerimistunnistuse ärakiri.

2.   Kui rahvusvahelise registreeringu omanik peab määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 92 lõike 2 kohaselt olema esindatud ameti menetlustes, hõlmab vanemusnõue määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 93 lõikes 1 osutatud esindaja määramist.

3.   Kui amet on vanemusnõude vastu võtnud, teatab ta sellest rahvusvahelisele büroole, edastades järgmised andmed:

| a) | asjaomase rahvusvahelise registreeringu number; |
| --- | --- |

a)

asjaomase rahvusvahelise registreeringu number;

| b) | liikmesriigi või liikmesriigid, kus või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi või liikmesriigid, kus või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud;

| c) | asjaomase registreeringu number; |
| --- | --- |

c)

asjaomase registreeringu number;

| d) | asjaomase registreeringu kehtivuse alguse kuupäev. |
| --- | --- |

d)

asjaomase registreeringu kehtivuse alguse kuupäev.

Artikkel 33

Rahvusvahelise büroo teavitamine ex officio esialgsest keeldumisest

1.   Rahvusvahelisele büroole määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 154 lõigete 2 ja 5 alusel esitatav teatis ex officio esialgse kaitsest keeldumise kohta rahvusvahelisele registreeringule kas tervikuna või osaliselt sisaldab, ilma et see piiraks nimetatud määruse artikli 154 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõudeid, järgmist:

| a) | rahvusvahelise registreeringu number; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise registreeringu number;

| b) | viide määruse (EÜ) nr 207/2009 sätetele, mis on esialgse keeldumise seisukohast olulised; |
| --- | --- |

b)

viide määruse (EÜ) nr 207/2009 sätetele, mis on esialgse keeldumise seisukohast olulised;

| c) | märge selle kohta, et esialgne kaitsest keeldumine kinnitatakse ameti otsusega, kui rahvusvahelise registreeringu omanik ei kõrvalda keeldumise põhjuseid, esitades ametile seisukoha kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil amet väljastas esialgse keeldumise; |
| --- | --- |

c)

märge selle kohta, et esialgne kaitsest keeldumine kinnitatakse ameti otsusega, kui rahvusvahelise registreeringu omanik ei kõrvalda keeldumise põhjuseid, esitades ametile seisukoha kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil amet väljastas esialgse keeldumise;

| d) | kui esialgne keeldumine on seotud ainult teatava osaga kaupadest või teenustest, märge vastavate kaupade või teenuste kohta. |
| --- | --- |

d)

kui esialgne keeldumine on seotud ainult teatava osaga kaupadest või teenustest, märge vastavate kaupade või teenuste kohta.

2.   Tingimusel, et vastulausete esitamise tähtaeg on möödas ja ühtegi vastulausel põhinevat esialgset keeldumist vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artikli 78 lõikele 1 ei ole esitatud, teatab amet rahvusvahelisele büroole iga büroole väljastatud ex officio esialgse keeldumise teatise kohta järgmist:

| a) | kui ameti menetluste tulemusena on esialgne keeldumine tagasi võetud, asjaolu, et märk on liidus kaitstud; |
| --- | --- |

a)

kui ameti menetluste tulemusena on esialgne keeldumine tagasi võetud, asjaolu, et märk on liidus kaitstud;

| b) | kui otsus keelduda märgi kaitsest on muutunud lõplikuks, näiteks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 58 kohase apellatsiooni või määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 65 kohase kaebuse tagajärjel, asjaolu, et märgi kaitsest liidus on keeldutud; |
| --- | --- |

b)

kui otsus keelduda märgi kaitsest on muutunud lõplikuks, näiteks määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 58 kohase apellatsiooni või määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 65 kohase kaebuse tagajärjel, asjaolu, et märgi kaitsest liidus on keeldutud;

| c) | kui punkti b kohane keeldumine on seotud ainult osaga kaupadest või teenustest, siis nende kaupade või teenuste loetelu, mille jaoks kaubamärk on liidus kaitstud. |
| --- | --- |

c)

kui punkti b kohane keeldumine on seotud ainult osaga kaupadest või teenustest, siis nende kaupade või teenuste loetelu, mille jaoks kaubamärk on liidus kaitstud.

Artikkel 34

Rahvusvahelise büroo teavitamine rahvusvahelise registreeringu mõjude kehtetuks tunnistamisest

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 158 lõikes 3 osutatud teatises peab olema märgitud kuupäev ja see peab sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | märge selle kohta, et kehtetuks tunnistamise otsuse on teinud amet, või ELi kaubamärkide kohtu nimi, kes on vastava otsuse teinud; |
| --- | --- |

a)

märge selle kohta, et kehtetuks tunnistamise otsuse on teinud amet, või ELi kaubamärkide kohtu nimi, kes on vastava otsuse teinud;

| b) | märge selle kohta, kas otsus kehtetuks tunnistamise kohta on langetatud rahvusvahelise registreeringu omaniku õiguste tühistamise vormis, kaubamärgi kehtetuks tunnistamise vormis absoluutsetel põhjustel või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise vormis suhtelistel põhjustel; |
| --- | --- |

b)

märge selle kohta, kas otsus kehtetuks tunnistamise kohta on langetatud rahvusvahelise registreeringu omaniku õiguste tühistamise vormis, kaubamärgi kehtetuks tunnistamise vormis absoluutsetel põhjustel või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise vormis suhtelistel põhjustel;

| c) | kinnitus selle kohta, et kehtetuks tunnistamist ei saa enam edasi kaevata; |
| --- | --- |

c)

kinnitus selle kohta, et kehtetuks tunnistamist ei saa enam edasi kaevata;

| d) | rahvusvahelise registreeringu number; |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelise registreeringu number;

| e) | rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi; |
| --- | --- |

e)

rahvusvahelise registreeringu omaniku nimi;

| f) | kui kehtetuks tunnistamine ei puuduta kõiki kaupu või teenuseid, märge nende kaupade või teenuste kohta, mille suhtes on kehtetuks tunnistamine otsustatud, või nende kaupade või teenuste kohta, mille suhtes kehtetuks tunnistamist otsustatud ei ole; |
| --- | --- |

f)

kui kehtetuks tunnistamine ei puuduta kõiki kaupu või teenuseid, märge nende kaupade või teenuste kohta, mille suhtes on kehtetuks tunnistamine otsustatud, või nende kaupade või teenuste kohta, mille suhtes kehtetuks tunnistamist otsustatud ei ole;

| g) | kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev koos märkega kehtetuks muutumise kuupäeva kohta. |
| --- | --- |

g)

kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev koos märkega kehtetuks muutumise kuupäeva kohta.

Artikkel 35

Avaldus rahvusvahelise registreeringu muutmiseks siseriikliku kaubamärgi taotluseks või liikmesriike nimetavaks registreeringuks

1.   Määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklite 112 ja 159 kohane avaldus liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu muutmiseks siseriikliku kaubamärgi taotluseks või liikmesriike nimetavaks registreeringuks sisaldab, ilma et see piiraks nimetatud määruse artikli 159 lõigetes 4–7 sätestatud nõudeid, järgmist:

| a) | rahvusvahelise registreeringu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise registreeringu registreerimisnumber;

| b) | rahvusvahelise registreeringu kuupäev või pärast rahvusvahelist registreerimist toimunud Euroopa Liidu nimetamise kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikele 2 ning vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 159 lõike 2 kohase rahvusvahelise registreeringu prioriteedinõude ja määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklite 34, 35 ja 153 kohase vanemusnõude kohta; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise registreeringu kuupäev või pärast rahvusvahelist registreerimist toimunud Euroopa Liidu nimetamise kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikele 2 ning vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 159 lõike 2 kohase rahvusvahelise registreeringu prioriteedinõude ja määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklite 34, 35 ja 153 kohase vanemusnõude kohta;

| c) | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 113 lõikes 1 ja käesoleva määruse artikli 22 punktides a, c ja d osutatud märked ja andmed. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 113 lõikes 1 ja käesoleva määruse artikli 22 punktides a, c ja d osutatud märked ja andmed.

2.   Lõikes 1 osutatud muutmisavalduse avaldamisel esitatakse artiklis 23 sätestatud üksikasjad.

Artikkel 36

Liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu muutmine ELi kaubamärgi taotluseks

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 161 lõike 3 kohane muutmise taotlus sisaldab lisaks käesoleva määruse artiklis 2 osutatud märgetele ja andmetele järgmist:

| a) | tühistatud rahvusvahelise registreeringu number; |
| --- | --- |

a)

tühistatud rahvusvahelise registreeringu number;

| b) | kuupäev, mil rahvusvaheline büroo tühistas rahvusvahelise registreeringu; |
| --- | --- |

b)

kuupäev, mil rahvusvaheline büroo tühistas rahvusvahelise registreeringu;

| c) | asjakohasel juhul rahvusvahelise registreeringu kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3 lõikele 4 või rahvusvahelisele registreeringule järgneva territoriaalse kaitse Euroopa Liidule laiendamise registreerimise kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikele 2; |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul rahvusvahelise registreeringu kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3 lõikele 4 või rahvusvahelisele registreeringule järgneva territoriaalse kaitse Euroopa Liidule laiendamise registreerimise kuupäev vastavalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikele 2;

| d) | vajaduse korral prioriteedikuupäev, mida on nõutud rahvusvahelises taotluses ja mis on kantud rahvusvahelise büroo peetavasse rahvusvahelisse registrisse. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral prioriteedikuupäev, mida on nõutud rahvusvahelises taotluses ja mis on kantud rahvusvahelise büroo peetavasse rahvusvahelisse registrisse.

XIV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 37

Üleminekumeetmed

Olenemata delegeeritud määruse (EL) 2017/1430 artiklist 80 kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2868/95 nende pooleliolevate menetluste suhtes, mille suhtes ei kohaldata käesolevat määrust kooskõlas selle artikliga 38, kuni need menetlused on lõpuni viidud.

Artikkel 38

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2017 järgmiste eranditega:

| a) | II jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud ELi kaubamärgi taotluse suhtes ega nende rahvusvaheliste registreeringute suhtes, mille puhul see kuupäev on hilisem kui liidu nimetamise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

II jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud ELi kaubamärgi taotluse suhtes ega nende rahvusvaheliste registreeringute suhtes, mille puhul see kuupäev on hilisem kui liidu nimetamise kuupäev;

| b) | artiklit 9 ei kohaldata enne seda kuupäeva registreeritud ELi kaubamärkide suhtes; |
| --- | --- |

b)

artiklit 9 ei kohaldata enne seda kuupäeva registreeritud ELi kaubamärkide suhtes;

| c) | artiklit 10 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud muutmise avalduste suhtes; |
| --- | --- |

c)

artiklit 10 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud muutmise avalduste suhtes;

| d) | artiklit 11 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud osadeks jagamist käsitlevate avalduste suhtes; |
| --- | --- |

d)

artiklit 11 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud osadeks jagamist käsitlevate avalduste suhtes;

| e) | artiklit 12 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud nime või aadressi muutmise avalduste suhtes; |
| --- | --- |

e)

artiklit 12 ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud nime või aadressi muutmise avalduste suhtes;

| f) | IV jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud üleandmise registreerimise taotluste suhtes; |
| --- | --- |

f)

IV jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud üleandmise registreerimise taotluste suhtes;

| g) | V jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud loobumisavalduste suhtes; |
| --- | --- |

g)

V jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud loobumisavalduste suhtes;

| h) | VI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud ELi kollektiivkaubamärgi ega ELi sertifitseerimismärgi taotluse suhtes, samuti mitte ka nende rahvusvaheliste registreeringute suhtes, mille puhul see kuupäev on hilisem kui liidu nimetamise kuupäev; |
| --- | --- |

h)

VI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud ELi kollektiivkaubamärgi ega ELi sertifitseerimismärgi taotluse suhtes, samuti mitte ka nende rahvusvaheliste registreeringute suhtes, mille puhul see kuupäev on hilisem kui liidu nimetamise kuupäev;

| i) | VII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva algatatud menetluste menetluskulude suhtes; |
| --- | --- |

i)

VII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva algatatud menetluste menetluskulude suhtes;

| j) | VIII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva avaldatu suhtes; |
| --- | --- |

j)

VIII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva avaldatu suhtes;

| k) | IX jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud teabe ja toimikutega tutvumise taotluste suhtes; |
| --- | --- |

k)

IX jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud teabe ja toimikutega tutvumise taotluste suhtes;

| l) | X jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud muutmisavalduste suhtes; |
| --- | --- |

l)

X jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud muutmisavalduste suhtes;

| m) | XI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud toetavate dokumentide ja tõlgete suhtes; |
| --- | --- |

m)

XI jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva esitatud toetavate dokumentide ja tõlgete suhtes;

| n) | XII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva tehtud otsuste suhtes; |
| --- | --- |

n)

XII jaotist ei kohaldata enne seda kuupäeva tehtud otsuste suhtes;

| o) | XIII jaotist ei kohaldata olenevalt asjaoludest ELi enne seda kuupäeva esitatud rahvusvaheliste taotluste, rahvusvahelise registreeringu aluseks oleva ELi kaubamärgi taotluste või registreeringu kehtetuks tunnistamise asjaolude ja otsuste, territoriaalse kaitse laiendamise taotluste, vanemusnõuete, ex officio esialgsete keeldumiste, rahvusvahelise registreeringu mõjude kehtetuks tunnistamise teadete, rahvusvahelise registreeringu siseriikliku kaubamärgi taotluseks muutmise avalduste ega liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu ELi kaubamärgi taotluseks muutmise avalduste suhtes. |
| --- | --- |

o)

XIII jaotist ei kohaldata olenevalt asjaoludest ELi enne seda kuupäeva esitatud rahvusvaheliste taotluste, rahvusvahelise registreeringu aluseks oleva ELi kaubamärgi taotluste või registreeringu kehtetuks tunnistamise asjaolude ja otsuste, territoriaalse kaitse laiendamise taotluste, vanemusnõuete, ex officio esialgsete keeldumiste, rahvusvahelise registreeringu mõjude kehtetuks tunnistamise teadete, rahvusvahelise registreeringu siseriikliku kaubamärgi taotluseks muutmise avalduste ega liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu ELi kaubamärgi taotluseks muutmise avalduste suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2424, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (ELT L 341, 24.12.2015, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, 15.12.1995, lk 1).

4

(5)  
  ELT L 296, 14.11.2003, lk 22.

5

(6)  Komisjoni 18. mai 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1430, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2868/95 ja (EÜ) nr 216/96 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

7

---

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/59

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1432,

7. august 2017,

millega muudetakse taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses madala riskiastmega toimeainete heakskiitmise kriteeriumidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 3 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on lihtsustada madala riskiastmega toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite turulelaskmist; selleks kehtestatakse kriteeriumid selliste toimeainete kindlakstegemiseks ja kiirendatakse madala riskiastmega toodete loa andmise menetlust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on lihtsustada madala riskiastmega toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite turulelaskmist; selleks kehtestatakse kriteeriumid selliste toimeainete kindlakstegemiseks ja kiirendatakse madala riskiastmega toodete loa andmise menetlust.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/128/EÜ (2) edendatakse integreeritud taimekaitset; seejuures eelistatakse selliste taimekaitsevahendite ja muude kemikaalivabade meetodite kasutamist, mille kõrvalmõju inimeste tervisele, muudele kui sihtorganismidele ja keskkonnale on kõige väiksem. Eelkõige nähakse artikliga 12 ette, et teatud konkreetsetes valdkondades, näiteks üldkasutatavate taimekaitsevahendite puhul, kaalutakse esimese võimalusena madala riskiastmega taimekaitsevahendite kasutamist. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/128/EÜ (2) edendatakse integreeritud taimekaitset; seejuures eelistatakse selliste taimekaitsevahendite ja muude kemikaalivabade meetodite kasutamist, mille kõrvalmõju inimeste tervisele, muudele kui sihtorganismidele ja keskkonnale on kõige väiksem. Eelkõige nähakse artikliga 12 ette, et teatud konkreetsetes valdkondades, näiteks üldkasutatavate taimekaitsevahendite puhul, kaalutakse esimese võimalusena madala riskiastmega taimekaitsevahendite kasutamist.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 4 kriteeriumidele vastavate madala riskiastmega toimeainete kindlakstegemiseks kõnealuse määruse II lisa punkti 5. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 4 kriteeriumidele vastavate madala riskiastmega toimeainete kindlakstegemiseks kõnealuse määruse II lisa punkti 5.

| (4) | Nimetatud punktis 5 osutatakse mitmele ohukategooriale, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (3). Selguse huvides ja kõnealuse määruse samaaegse kohaldamise kajastamiseks on asjakohane esitada üksikasjalikum teave nende ohukategooriate kohta. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud punktis 5 osutatakse mitmele ohukategooriale, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (3). Selguse huvides ja kõnealuse määruse samaaegse kohaldamise kajastamiseks on asjakohane esitada üksikasjalikum teave nende ohukategooriate kohta.

| (5) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (4) artiklile 16 on ained, mis avaldavad veekeskkonnale või selle kaudu olulist riski, määratletud liidu tasandil kui prioriteetsed ained ning on loetletud nimetatud direktiivi X lisas. Seepärast ei tohiks selliseid loetellu kantud prioriteetseid aineid käsitleda madala riskiastmega toimeainena. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (4) artiklile 16 on ained, mis avaldavad veekeskkonnale või selle kaudu olulist riski, määratletud liidu tasandil kui prioriteetsed ained ning on loetletud nimetatud direktiivi X lisas. Seepärast ei tohiks selliseid loetellu kantud prioriteetseid aineid käsitleda madala riskiastmega toimeainena.

| (6) | Püsivuse ja biokuhjumisega seotud kriteeriumid võivad teaduse ja tehnika arengut silmas pidades takistada teatavate muudest toimeainetest oluliselt väiksema riskiga looduslike ainete, näiteks konkreetsete mineraalide ja taimse materjali heakskiitmist madala riskiastmega ainena. Seepärast on asjakohane lubada selliste ainete heakskiitmist madala riskiastmega ainena, kui asjaomane aine on vastavuses määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 22. |
| --- | --- |

(6)

Püsivuse ja biokuhjumisega seotud kriteeriumid võivad teaduse ja tehnika arengut silmas pidades takistada teatavate muudest toimeainetest oluliselt väiksema riskiga looduslike ainete, näiteks konkreetsete mineraalide ja taimse materjali heakskiitmist madala riskiastmega ainena. Seepärast on asjakohane lubada selliste ainete heakskiitmist madala riskiastmega ainena, kui asjaomane aine on vastavuses määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 22.

| (7) | Infokemikaalid – taimede, loomade ja muude organismide eritatavad ained, mida kasutatakse liigisiseseks ja liikidevaheliseks suhtlemiseks – on mittemürgised, sihtorganismi suhtes spetsiifilise toimemehhanismiga ning looduslikud. Need ained mõjuvad üldjuhul väga väikesel sisaldusel, mis on sageli võrreldav nende loodusliku sisaldusega (5). Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades on samuti asjakohane ette näha, et infokemikaale tuleks käsitleda madala riskiastmega ainetena. |
| --- | --- |

(7)

Infokemikaalid – taimede, loomade ja muude organismide eritatavad ained, mida kasutatakse liigisiseseks ja liikidevaheliseks suhtlemiseks – on mittemürgised, sihtorganismi suhtes spetsiifilise toimemehhanismiga ning looduslikud. Need ained mõjuvad üldjuhul väga väikesel sisaldusel, mis on sageli võrreldav nende loodusliku sisaldusega (5). Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades on samuti asjakohane ette näha, et infokemikaale tuleks käsitleda madala riskiastmega ainetena.

| (8) | Toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 tähenduses hõlmavad mikroorganisme, kes on oma omaduste poolest keemilistest ainetest erinevad. Teaduse ja tehnika praegusest tasemest lähtuvalt on asjakohane sätestada madala riskiastme kriteeriumid mikroorganismide kohta. |
| --- | --- |

(8)

Toimeained määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 tähenduses hõlmavad mikroorganisme, kes on oma omaduste poolest keemilistest ainetest erinevad. Teaduse ja tehnika praegusest tasemest lähtuvalt on asjakohane sätestada madala riskiastme kriteeriumid mikroorganismide kohta.

| (9) | Mikroorganisme, keda soovitakse kasutada taimekaitsevahendina, hinnatakse tüve tasandil kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 283/2013 (6) lisa B osas sätestatud konkreetsete andmenõuetega. Seega tuleks juhul, kui hinnatakse mikroorganismide vastavust madala riskiastmega aineid käsitlevatele kriteeriumidele, teha mikroorganismid kindlaks ja iseloomustada neid samuti tüve tasandil, kuna mikroorganismi sama liigi eri tüvede toksikoloogilised omadused võivad oluliselt varieeruda. Mikroorganismi võib käsitleda madala riskiastmega organismina, välja arvatud juhul, kui sellel on tüve tasandil täheldatud multiresistentsust inim- või loomatervishoius kasutatavate mikroobivastaste ravimite suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Mikroorganisme, keda soovitakse kasutada taimekaitsevahendina, hinnatakse tüve tasandil kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 283/2013 (6) lisa B osas sätestatud konkreetsete andmenõuetega. Seega tuleks juhul, kui hinnatakse mikroorganismide vastavust madala riskiastmega aineid käsitlevatele kriteeriumidele, teha mikroorganismid kindlaks ja iseloomustada neid samuti tüve tasandil, kuna mikroorganismi sama liigi eri tüvede toksikoloogilised omadused võivad oluliselt varieeruda. Mikroorganismi võib käsitleda madala riskiastmega organismina, välja arvatud juhul, kui sellel on tüve tasandil täheldatud multiresistentsust inim- või loomatervishoius kasutatavate mikroobivastaste ravimite suhtes.

| (10) | Tuleks selgelt märkida, et bakuloviirusi – peremeesorganismi suhtes spetsiifiliste viiruste perekonda, mille liikmed nakatavad üksnes lülijalgseid ja mida esineb peamiselt putukaseltsis Lepidoptera – tuleb käsitleda madala riskiastmega ainetena, kuna puuduvad teaduslikud tõendid selle kohta, et bakuloviirused avaldaksid negatiivset mõju loomadele või inimesele (7). Bakuloviirust tuleks pidada madala riskiastmega aineks, välja arvatud juhul, kui sellel on tüve tasandil tõendatud negatiivne mõju sihtrühma mittekuuluvatele putukatele. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks selgelt märkida, et bakuloviirusi – peremeesorganismi suhtes spetsiifiliste viiruste perekonda, mille liikmed nakatavad üksnes lülijalgseid ja mida esineb peamiselt putukaseltsis Lepidoptera – tuleb käsitleda madala riskiastmega ainetena, kuna puuduvad teaduslikud tõendid selle kohta, et bakuloviirused avaldaksid negatiivset mõju loomadele või inimesele (7). Bakuloviirust tuleks pidada madala riskiastmega aineks, välja arvatud juhul, kui sellel on tüve tasandil tõendatud negatiivne mõju sihtrühma mittekuuluvatele putukatele.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 5 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 5 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (12) | Muudetud kriteeriumid kajastavad teaduse ja tehnika arengut ning nendega täpsustakse punktis 5 esitatud kehtivaid kriteeriume. Seepärast tuleks uusi kriteeriume kohaldada võimalikult kiiresti, välja arvatud juhul, kui asjaomane komitee on talle esitatud määruse eelnõu hääletusele pannud, kuid komisjon ei ole vastavat määrust 28. augustiks 2017 vastu võtnud. |
| --- | --- |

(12)

Muudetud kriteeriumid kajastavad teaduse ja tehnika arengut ning nendega täpsustakse punktis 5 esitatud kehtivaid kriteeriume. Seepärast tuleks uusi kriteeriume kohaldada võimalikult kiiresti, välja arvatud juhul, kui asjaomane komitee on talle esitatud määruse eelnõu hääletusele pannud, kuid komisjon ei ole vastavat määrust 28. augustiks 2017 vastu võtnud.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 5, mida on muudetud käesoleva määrusega, kohaldatakse alates 28. augustist 2017, välja arvatud sellise menetluskorra puhul, millele vastav komiteele esitatud määruse eelnõu on komitees hääletusele pandud, kuid see ei ole 28. augustiks 2017 vastu võetud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, milles käsitletakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

4

(5)  OECD Report of the 5TH Biopesticides Steering Group Seminar on application techniques for microbial pest control products and semiochemicals: use scenarios and associated risks („Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni aruanne biopestitsiidide juhtrühma 5. seminari kohta, kus käsitleti mikroobsete kahjuritõrjevahendite ja infokemikaalide kasutamise meetodeid: kasutusstsenaariumid ja nendega seotud ohud“) (ENV/JM/MONO(2015)38).

5

(6)  Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 1).

6

(7)  Euroopa Toiduohutusameti bioloogiliste ohtude teaduskomisjon (EFSA BIOHAZ Panel), 2013. Scientific Opinion on the maintenance of the list of QPS biological agents intentionally added to food and feed (2013 update) („Teaduslik arvamus toidule ja söödale tahtlikult lisatud, ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud biotoimeainete loetelu haldamise kohta (ajakohastatud 2013)“). EFSA Journal 2013; 11(11): 3449, 107 lk doi:10.2903/j.efsa.2013.3449.

7

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Madala riskiastmega toimeained

5.1.   Muud toimeained kui mikroorganismid

5.1.1.   Toimeainet, mis ei ole mikroorganism, ei käsitleta madala riskiastmega ainena, kui see vastab ükskõik millisele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | see on liigitatud või tuleb liigitada määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ükskõik milliseks järgmistest ainetest:






  — | 1A, 1B või 2. kategooria kantserogeen; |
| --- | --- | --- |

a)

see on liigitatud või tuleb liigitada määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ükskõik milliseks järgmistest ainetest:

—

1A, 1B või 2. kategooria kantserogeen;

| — | 1A, 1B või 2. kategooria mutageen; |
| --- | --- |

—

1A, 1B või 2. kategooria mutageen;

| — | 1A, 1B või 2. kategooria reproduktiivtoksiline aine; |
| --- | --- |

—

1A, 1B või 2. kategooria reproduktiivtoksiline aine;

| — | nahka sensibiliseeriv aine, 1. kategooria; |
| --- | --- |

—

nahka sensibiliseeriv aine, 1. kategooria;

| — | raskelt silmi kahjustav aine, 1. kategooria; |
| --- | --- |

—

raskelt silmi kahjustav aine, 1. kategooria;

| — | hingamisteid sensibiliseeriv aine, 1. kategooria; |
| --- | --- |

—

hingamisteid sensibiliseeriv aine, 1. kategooria;

| — | 1., 2. või 3. kategooria ägedalt mürgine aine; |
| --- | --- |

—

1., 2. või 3. kategooria ägedalt mürgine aine;

| — | sihtelundi suhtes mürgine aine, 1. või 2. kategooria; |
| --- | --- |

—

sihtelundi suhtes mürgine aine, 1. või 2. kategooria;

| — | asjakohaste standardkatsete kohaselt veeorganismidele ägedalt või krooniliselt mürgine aine, 1. kategooria; |
| --- | --- |

—

asjakohaste standardkatsete kohaselt veeorganismidele ägedalt või krooniliselt mürgine aine, 1. kategooria;

| — | plahvatusohtlik aine; |
| --- | --- |

—

plahvatusohtlik aine;

| — | nahka söövitav aine, 1A, 1B või 1C kategooria; |
| --- | --- |

—

nahka söövitav aine, 1A, 1B või 1C kategooria;

| b) | see on direktiivi 2000/60/EÜ alusel tunnistatud prioriteetseks aineks; |
| --- | --- |

b)

see on direktiivi 2000/60/EÜ alusel tunnistatud prioriteetseks aineks;

| c) | seda peetakse endokriinseid häireid põhjustavaks aineks; |
| --- | --- |

c)

seda peetakse endokriinseid häireid põhjustavaks aineks;

| d) | see on neurotoksilise või immunotoksilise toimega. |
| --- | --- |

d)

see on neurotoksilise või immunotoksilise toimega.

5.1.2.   Toimeainet, mis ei ole mikroorganism, ei käsitleta madala riskiastmega ainena, kui see on püsiv (poolestusaeg pinnases on üle 60 päeva) või selle biokontsentratsioonitegur on suurem kui 100.

Looduslikku toimeainet, mis ei vasta ühelegi punkti 5.1.1 alapunktides a–d esitatud kriteeriumile, võib käsitleda madala riskiastmega ainena isegi juhul, kui see on püsiv (poolestusaeg pinnases on üle 60 päeva) või selle biokontsentratsioonitegur on suurem kui 100.

5.1.3.   Toimeainet, mis ei ole mikroorganism ning mida taimed, loomad või muud organismid eritavad ja kasutavad suhtlemiseks, käsitletakse madala riskiastmega ainena, kui see ei vasta ühelegi punkti 5.1.1 alapunktides a–d esitatud kriteeriumile.

5.2.   Mikroorganismid

5.2.1.   Toimeainet, mis on mikroorganism, võib käsitleda madala riskiastmega ainena, välja arvatud juhul, kui sellel on tüve tasandil täheldatud multiresistentsust inim- või loomatervishoius kasutatavate mikroobivastaste ravimite suhtes.

5.2.2.   Bakuloviirust peetakse madala riskiastmega aineks, välja arvatud juhul, kui sellel on tüve tasandil tõendatud negatiivne mõju sihtrühma mittekuuluvatele putukatele.“

---

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/63

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1433,

7. august 2017,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Štajerski hmelj (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) ja eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Sloveenialt laekunud avaldus registreerida nimetus „Štajerski hmelj“ kaitstud geograafilise tähisena (KGT). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Sloveenialt laekunud avaldus registreerida nimetus „Štajerski hmelj“ kaitstud geograafilise tähisena (KGT).

| (2) | Nimetusega „Štajerski hmelj“ tähistatakse humalataimest saadud toodet. Nimetus tähendab Steiermargi humalat. Nimega Steiermark tähistati ajaloolist piirkonda, mis asus nii Austria kui Sloveenia territooriumil. |
| --- | --- |

(2)

Nimetusega „Štajerski hmelj“ tähistatakse humalataimest saadud toodet. Nimetus tähendab Steiermargi humalat. Nimega Steiermark tähistati ajaloolist piirkonda, mis asus nii Austria kui Sloveenia territooriumil.

| (3) | Komisjon sai 26. augustil 2016 Austrialt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Austria saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Sloveeniale 12. septembril 2016. Lisadokumendid põhjendatud vastuväite kohta sai komisjon kätte 20. oktoobril 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai 26. augustil 2016 Austrialt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Austria saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Sloveeniale 12. septembril 2016. Lisadokumendid põhjendatud vastuväite kohta sai komisjon kätte 20. oktoobril 2016.

| (4) | Austria esitas vastulause seoses nimetuse „Štajerski hmelj“ registreerimisega, kuna see ohustaks Austria Steiermargi liidumaa humala olemasolu. Õllepruulimisel kasutatakse Steiermargi humalaid („Steirischer Hopfen“) ning Steiermargi humalatest tehtud Steiermargi õlle nimetus („Steirisches Bier aus steirischem Hopfen“) on Austria Õlleliidu („Brau Union Österreich AG“) välja töötatud kaubamärk, mida juba aastakümneid tuntakse nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil. Seetõttu kahjustaks nimetuse „Štajerski hmelj“ registreerimine nii Austria humalakasvatajate liidu liikmete kui ka Austria pruulikodade majanduslikke huve. |
| --- | --- |

(4)

Austria esitas vastulause seoses nimetuse „Štajerski hmelj“ registreerimisega, kuna see ohustaks Austria Steiermargi liidumaa humala olemasolu. Õllepruulimisel kasutatakse Steiermargi humalaid („Steirischer Hopfen“) ning Steiermargi humalatest tehtud Steiermargi õlle nimetus („Steirisches Bier aus steirischem Hopfen“) on Austria Õlleliidu („Brau Union Österreich AG“) välja töötatud kaubamärk, mida juba aastakümneid tuntakse nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil. Seetõttu kahjustaks nimetuse „Štajerski hmelj“ registreerimine nii Austria humalakasvatajate liidu liikmete kui ka Austria pruulikodade majanduslikke huve.

| (5) | Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus 13. detsembri 2016. aasta kirjas (mis hõlmas ka Austria saadetud lisadokumente põhjendatud vastuväite kohta) Sloveeniat ja Austriat üles pidama kolme kuu jooksul asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt kummaski riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus 13. detsembri 2016. aasta kirjas (mis hõlmas ka Austria saadetud lisadokumente põhjendatud vastuväite kohta) Sloveeniat ja Austriat üles pidama kolme kuu jooksul asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt kummaski riigis kehtivatele menetlustele.

| (6) | Asjaomased riigid jõudsid omavahel kokkuleppele. Sloveenia teatas 6. märtsi 2017. aasta kirjas komisjonile kokkuleppe tulemused. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomased riigid jõudsid omavahel kokkuleppele. Sloveenia teatas 6. märtsi 2017. aasta kirjas komisjonile kokkuleppe tulemused.

| (7) | Sloveenia ja Austria leppisid kokku, et Austria kahele piirkonnale osutavaid nimetusi „Hopfen aus der Steiermark“ (Humalad Steiermargist) ja „Hopfen aus der Südsteiermark“ (Humalad Lõuna-Steiermargist), tuleks lubada turul kasutada isegi pärast nimetuse „Štajerski hmelj“ registreerimist. Nad tunnistasid, et nimetused „Hopfen aus der Steiermark“ ja „Hopfen aus der Südsteiermark“ on kahtlemata Austriaga seotud ega kujuta endast toote „Štajerski hmelj“ väärkasutust, imiteerimist või seoste tekitamist ning tõenäoliselt ei eksita tarbijaid toote tegeliku päritolu osas. |
| --- | --- |

(7)

Sloveenia ja Austria leppisid kokku, et Austria kahele piirkonnale osutavaid nimetusi „Hopfen aus der Steiermark“ (Humalad Steiermargist) ja „Hopfen aus der Südsteiermark“ (Humalad Lõuna-Steiermargist), tuleks lubada turul kasutada isegi pärast nimetuse „Štajerski hmelj“ registreerimist. Nad tunnistasid, et nimetused „Hopfen aus der Steiermark“ ja „Hopfen aus der Südsteiermark“ on kahtlemata Austriaga seotud ega kujuta endast toote „Štajerski hmelj“ väärkasutust, imiteerimist või seoste tekitamist ning tõenäoliselt ei eksita tarbijaid toote tegeliku päritolu osas.

| (8) | Sloveenia ja Austria leppisid kokku, et tarbijate eksitamise vältimiseks tuleb turul nimetuste „Hopfen aus der Steiermark“ või „Hopfen aus der Südsteiermark“ kasutamise puhul märgistusel või esitlemisel lisada nimetusega samal vaateväljal selge täiendav viide (sõnastus, sümbolid või tutvustus) Austria päritolule. Austria tootjad ei tohiks toote pakendil kasutada Sloveeniale osutavaid elemente. Nimetustega „Hopfen aus der Steiermark“ või „Hopfen aus der Südsteiermark“ toodete eksportimisel tohib kasutatakse üksnes nende tõlget „Austria humalad“. Kui nimetust „Štajerski hmelj“ on vaja tõlkida saksa keelde, peaks mõiste „Štajerski“ säilima sellisel kujul ning mõistele „Steiermark“ või „Südsteiermark“ ei oleks vaja osutada. |
| --- | --- |

(8)

Sloveenia ja Austria leppisid kokku, et tarbijate eksitamise vältimiseks tuleb turul nimetuste „Hopfen aus der Steiermark“ või „Hopfen aus der Südsteiermark“ kasutamise puhul märgistusel või esitlemisel lisada nimetusega samal vaateväljal selge täiendav viide (sõnastus, sümbolid või tutvustus) Austria päritolule. Austria tootjad ei tohiks toote pakendil kasutada Sloveeniale osutavaid elemente. Nimetustega „Hopfen aus der Steiermark“ või „Hopfen aus der Südsteiermark“ toodete eksportimisel tohib kasutatakse üksnes nende tõlget „Austria humalad“. Kui nimetust „Štajerski hmelj“ on vaja tõlkida saksa keelde, peaks mõiste „Štajerski“ säilima sellisel kujul ning mõistele „Steiermark“ või „Südsteiermark“ ei oleks vaja osutada.

| (9) | Komisjon märgib, et kokkuleppes tunnistati nimetuse „Štajerski hmelj“ kaitstud geograafilise tähisena registreerimiseks vajalike nõuete täitmist ning kehtestati teatavad seaduslikud tingimused eesmärgiga tagada seotud õiguste mõistlik kasutamine. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon märgib, et kokkuleppes tunnistati nimetuse „Štajerski hmelj“ kaitstud geograafilise tähisena registreerimiseks vajalike nõuete täitmist ning kehtestati teatavad seaduslikud tingimused eesmärgiga tagada seotud õiguste mõistlik kasutamine.

| (10) | Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Štajerski hmelj“ kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, |
| --- | --- |

(10)

Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Štajerski hmelj“ kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Štajerski hmelj“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.8 „Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Austria piirkondades Steiermark ja Lõuna-Steiermark kasvatatud humalale osutavaid nimetusi „Hopfen aus der Steiermark“ või „Hopfen aus der Südsteiermark“ tohib turul jätkuvalt kasutada, tingimusel et märgistusel või esitlemisel on nimetusega samal vaateväljal esitatud selge täiendav viide (sõnastus, sümbolid või tutvustus) Austria päritolule. Austria tootjad ei tohi toote pakendil kasutada Sloveeniale osutavaid elemente.

Artikkel 3

Austria piirkondades Steiermark ja Lõuna-Steiermark kasvatatud humala turustamisel kasutatavaid nimetusi „Hopfen aus der Steiermark“ või „Hopfen aus der Südsteiermark“ tohib tõlkida üksnes sõnadega „Austria humalad“. Kui nimetust „Štajerski hmelj“ on vaja tõlkida saksa keelde, peab mõiste „Štajerski“ säilima sellisel kujul ning mõistele „Steiermark“ või „Südsteiermark“ ei osutata.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 194, 1.6.2016, lk 6.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1434,

7. august 2017,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 8. augustist 2017

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 183,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, v.a seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, v.a seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse nimetatud lõikes osutatud toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse nimetatud lõikes osutatud toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 1 kohaselt on nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud nimetatud määruse artikliga 5 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 1 kohaselt on nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud nimetatud määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 8. augustist 2017 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 8. augustist 2017 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 2 peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 2 peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 8. augustist 2017, on sätestatud käesoleva määruse I lisas, lähtudes II lisas esitatud teabest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 642/2010, 20. juuli 2010, nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas (ELT L 187, 21.7.2010, lk 5).

2

---

I LISA

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. augustist 2017

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- |
| 1001 11 00 | Kõva NISU, seemneks | 0,00 |
| 1001 19 00 | Kõva NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| madala kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Pehme NISU, seemneks | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 10 00 | RUKIS, seemneks | 5,16 |
| 1002 90 00 | Rukis, v.a seemneks | 5,16 |
| 1005 10 90 | MAIS, seemneks (v.a hübriidid) | 5,16 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 5,16 |
| 1007 10 90 | TERASORGO, seemneks (v.a hübriidid) | 5,16 |
| 1007 90 00 | TERASORGO, v.a seemneks | 5,16 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/tonn)

1001 11 00

Kõva NISU, seemneks

0,00

1001 19 00

Kõva NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

keskmise kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

madala kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

ex 1001 91 20

Pehme NISU, seemneks

0,00

ex 1001 99 00

Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

1002 10 00

RUKIS, seemneks

5,16

1002 90 00

Rukis, v.a seemneks

5,16

1005 10 90

MAIS, seemneks (v.a hübriidid)

5,16

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

5,16

1007 10 90

TERASORGO, seemneks (v.a hübriidid)

5,16

1007 90 00

TERASORGO, v.a seemneks

5,16

---

(1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 eurot tonni kohta kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres; |
| --- | --- |

—

3 eurot tonni kohta kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres;

| — | 2 eurot tonni kohta kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 eurot tonni kohta kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artiklis 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:







  (eurot/tonn) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais |
| Börs | Minneapolis | Chicago |
| Noteering | 241,54 | 123,83 |
| Mehhiko lahe lisatasu | — | 11,46 |
| Suure järvistu lisatasu | 31,54 | — |

1.

(eurot/tonn)

Pehme nisu (1)

Mais

Börs

Minneapolis

Chicago

Noteering

241,54

123,83

Mehhiko lahe lisatasu

—

11,46

Suure järvistu lisatasu

31,54

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Lasti veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam | 16,58 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Lasti veokulud: Suur järvistu – Rotterdam | 39,83 eurot/t |

2.

Lasti veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam

16,58 eurot/t

Lasti veokulud: Suur järvistu – Rotterdam

39,83 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

OTSUSED

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/68

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1435,

17. juuli 2017,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogus ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava vastuvõtmise küsimuses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „leping“) sõlmiti 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „leping“) sõlmiti 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016.

| (2) | Lepingu artikli 436 lõike 1 kohaselt on assotsiatsiooninõukogul õigus võtta lepingu eesmärkide saavutamiseks vastu soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 436 lõike 1 kohaselt on assotsiatsiooninõukogul õigus võtta lepingu eesmärkide saavutamiseks vastu soovitusi.

| (3) | Lepinguosalised on kokku leppinud, et lepingu kohaldamise hõlbustamiseks koostavad nad assotsieerimiskava, mis sisaldab ühise töö prioriteetide loetelu valdkondade kaupa. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguosalised on kokku leppinud, et lepingu kohaldamise hõlbustamiseks koostavad nad assotsieerimiskava, mis sisaldab ühise töö prioriteetide loetelu valdkondade kaupa.

| (4) | Lepinguosalised on leppinud kokku assotsieerimiskavas, millega valmistatakse ette ja hõlbustatakse lepingu rakendamist. Assotsieerimiskava peab vastu võtma lepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogu. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguosalised on leppinud kokku assotsieerimiskavas, millega valmistatakse ette ja hõlbustatakse lepingu rakendamist. Assotsieerimiskava peab vastu võtma lepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogu.

| (5) | Liidu seisukoha assotsiatsiooninõukogus ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava 2017–2019 vastuvõtmise küsimuses võtab vastu nõukogu, |
| --- | --- |

(5)

Liidu seisukoha assotsiatsiooninõukogus ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava 2017–2019 vastuvõtmise küsimuses võtab vastu nõukogu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogus ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava 2017–2019 vastuvõtmise küsimuses, põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsiatsiooninõukogu soovituse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

1

---

EELNÕU

ELi JA MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU SOOVITUS nr 1/2017,

...

ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava kohta

ELi JA MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule (1) (edaspidi „leping“) kirjutati alla 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule (1) (edaspidi „leping“) kirjutati alla 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016.

| (2) | Lepingu artikli 436 lõike 1 kohaselt on assotsiatsiooninõukogul õigus võtta lepingu eesmärkide saavutamiseks vastu soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 436 lõike 1 kohaselt on assotsiatsiooninõukogul õigus võtta lepingu eesmärkide saavutamiseks vastu soovitusi.

| (3) | Lepingu artikli 453 lõike 1 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mis on vajalikud lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 453 lõike 1 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mis on vajalikud lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

| (4) | Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek alustada partneritega tehtava koostöö uut faasi, mis looks mõlemal poolel suuremat omalustunnet. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek alustada partneritega tehtava koostöö uut faasi, mis looks mõlemal poolel suuremat omalustunnet.

| (5) | Liit ja Moldova Vabariik on otsustanud tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2017–2019, eesmärgiga toetada ja tugevdada Moldova Vabariigi vastupanuvõimet ja stabiilsust ning püüdes seejuures saavutada tihedamaid poliitilisi sidemeid ja sügavamat majanduslikku integratsiooni. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Moldova Vabariik on otsustanud tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2017–2019, eesmärgiga toetada ja tugevdada Moldova Vabariigi vastupanuvõimet ja stabiilsust ning püüdes seejuures saavutada tihedamaid poliitilisi sidemeid ja sügavamat majanduslikku integratsiooni.

| (6) | Lepinguosalised on leppinud kokku ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava tekstis, mis toetab lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas, |
| --- | --- |

(6)

Lepinguosalised on leppinud kokku ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava tekstis, mis toetab lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisas esitatud ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava.

Artikkel 2

Lisas esitatud ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava asendab ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava, mis võeti vastu 26. juunil 2014.

Artikkel 3

Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

..., [päev kuu 2017]

Assotsiatsiooninõukogu nimel

esimees

---

(1)  
  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

1

---

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/70

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/1436,

1. detsember 2015,

riigiabiSA.38762 (2015/C) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada seoses Lynemouthi elektrijaamas biomassi kasutamisele üleminekuga

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8441 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1) vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Pärast teatise esitamisele eelnenud kontakte teatas Ühendkuningriik 17. detsembril 2014 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3, et toetab Lynemouthi elektrijaama biomassi kasutamisele ülemineku projekti. Ühendkuningriik esitas komisjonile täiendavat teavet 5. veebruaril 2015. |
| --- | --- |

(1)

Pärast teatise esitamisele eelnenud kontakte teatas Ühendkuningriik 17. detsembril 2014 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3, et toetab Lynemouthi elektrijaama biomassi kasutamisele ülemineku projekti. Ühendkuningriik esitas komisjonile täiendavat teavet 5. veebruaril 2015.

| (2) | 19. veebruari 2015. aasta kirjaga teavitas komisjon Ühendkuningriiki, et on otsustanud algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse („menetluse algatamise otsus“). |
| --- | --- |

(2)

19. veebruari 2015. aasta kirjaga teavitas komisjon Ühendkuningriiki, et on otsustanud algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse („menetluse algatamise otsus“).

| (3) | Ühendkuningriik esitas oma märkused 23. märtsil 2015. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik esitas oma märkused 23. märtsil 2015.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. aprillil 2015. aastal (vt joonealune märkus 1). Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama oma seisukohad. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. aprillil 2015. aastal (vt joonealune märkus 1). Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama oma seisukohad.

Euroopa Liidu Teatajas

| (5) | Komisjon sai märkusi 30 huvitatud isikult. Komisjon edastas need 20. mail 2015. aastal Ühendkuningriigile, kellel oli võimalus neile vastata. Ühendkuningriik vastas nendele märkustele 12. juunil 2015. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai märkusi 30 huvitatud isikult. Komisjon edastas need 20. mail 2015. aastal Ühendkuningriigile, kellel oli võimalus neile vastata. Ühendkuningriik vastas nendele märkustele 12. juunil 2015.

| (6) | Komisjon palus 23. juulil 2015 lisateavet, mida Ühendkuningriik andis vastavalt 29. juulil 2015. Ühendkuningriik esitas lisateabe 7. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus 23. juulil 2015 lisateavet, mida Ühendkuningriik andis vastavalt 29. juulil 2015. Ühendkuningriik esitas lisateabe 7. oktoobril 2015.

2.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Lynemouthi elektrijaama biomassi kasutamisele ülemineku projekt ja abisaajad

Lynemouthi elektrijaama biomassi kasutamisele ülemineku projekt ja abisaajad

| (7) | Ühendkuningriik valis taastuvenergia võimaldamise lõplike investeerimisotsuste protsessi (the Final Investment Decision Enabling for Renewables (FIDeR)) (2) raames kaheksa taastuvenergia projekti. Valitud projekte toetatakse investeerimislepingute alusel. Kõnealune projekt on üks kaheksast FIDeRi raames valitud projektist. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik valis taastuvenergia võimaldamise lõplike investeerimisotsuste protsessi (the Final Investment Decision Enabling for Renewables (FIDeR)) (2) raames kaheksa taastuvenergia projekti. Valitud projekte toetatakse investeerimislepingute alusel. Kõnealune projekt on üks kaheksast FIDeRi raames valitud projektist.

2

| (8) | Teatatud abimeetme puhul on tegemist abiga Lynemouthi kivisöeelektrijaama üleviimiseks üksnes biomassi kasutamisele. Elektrijaam asub Northumberlandis Inglismaa kirdeosas. Elektrijaama omanik ja käitaja on Lynemouth Power Limited, mille ainuomanik on äriühing RWE Supply & Trading GmbH. |
| --- | --- |

(8)

Teatatud abimeetme puhul on tegemist abiga Lynemouthi kivisöeelektrijaama üleviimiseks üksnes biomassi kasutamisele. Elektrijaam asub Northumberlandis Inglismaa kirdeosas. Elektrijaama omanik ja käitaja on Lynemouth Power Limited, mille ainuomanik on äriühing RWE Supply & Trading GmbH.

| (9) | Lynemouth on 420 MW kivisöeelektrijaam, mis alustas majandustegevust 1972. aastal. Praeguse ettepaneku kohaselt elektrijaam renoveeritakse eesmärgiga kasutada tootmisel üksnes biomassi. Põlemisprotsessi omaduste tõttu saab elektrijaamas põletada vaid tööstusgraanuleid. Elektriaam hakkab tootma elektrit ettevõttele Northern Power Grid, mis varustab elektriga Kirde-Inglismaad. Ühendkuningriik prognoosib, et selle projekti abil toodetakse Ühendkuningriigi elektrienergia edasisest lõpptarbimisest 0,7 %. |
| --- | --- |

(9)

Lynemouth on 420 MW kivisöeelektrijaam, mis alustas majandustegevust 1972. aastal. Praeguse ettepaneku kohaselt elektrijaam renoveeritakse eesmärgiga kasutada tootmisel üksnes biomassi. Põlemisprotsessi omaduste tõttu saab elektrijaamas põletada vaid tööstusgraanuleid. Elektriaam hakkab tootma elektrit ettevõttele Northern Power Grid, mis varustab elektriga Kirde-Inglismaad. Ühendkuningriik prognoosib, et selle projekti abil toodetakse Ühendkuningriigi elektrienergia edasisest lõpptarbimisest 0,7 %.

| (10) | Ühendkuningriigi hinnangul aitab projekt oma 12-aastase tööea jooksul vähendada CO2 heitkogust ligikaudu 17,7 miljonit tonni ja toota aastas elektrienergiat ligikaudu 2,3 TWh. Elektrijaam hakkab töötama baaskoormusel, tootes seega kavakohandatavat vähese CO2-heitega elektrienergiat. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriigi hinnangul aitab projekt oma 12-aastase tööea jooksul vähendada CO2 heitkogust ligikaudu 17,7 miljonit tonni ja toota aastas elektrienergiat ligikaudu 2,3 TWh. Elektrijaam hakkab töötama baaskoormusel, tootes seega kavakohandatavat vähese CO2-heitega elektrienergiat.

2

2

| (11) | Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul on elektrijaam kavandatud elektritootmise nimivõimsusega 420 MW ja keskmise koormusteguriga 77 % (3). Elektrijaam kasutab aastas ligikaudu 1,44–1,56 miljonit tonni õhukuivi puidugraanuleid, mille enamik imporditakse Ühendriikide kaguosast (moodustab ([60–80 %]) kogu vajaminevast kütusest). Ligikaudu [5–20 %] kütusest ostetakse sisse Euroopast ja ülejäänud osa Kanadast. Elektrijaama ümberehitust ei kavandata kooskõlas jäätmepõletuseeskirjadega, seetõttu ei saa jaamas puidujäätmeid põletada. |
| --- | --- |

(11)

Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul on elektrijaam kavandatud elektritootmise nimivõimsusega 420 MW ja keskmise koormusteguriga 77 % (3). Elektrijaam kasutab aastas ligikaudu 1,44–1,56 miljonit tonni õhukuivi puidugraanuleid, mille enamik imporditakse Ühendriikide kaguosast (moodustab ([60–80 %]) kogu vajaminevast kütusest). Ligikaudu [5–20 %] kütusest ostetakse sisse Euroopast ja ülejäänud osa Kanadast. Elektrijaama ümberehitust ei kavandata kooskõlas jäätmepõletuseeskirjadega, seetõttu ei saa jaamas puidujäätmeid põletada.

3

| (12) | Tabelis on näidatud Lynemouthi elektrijaama eeldatavad töönäitajad. Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul on koormustegur kahe teguri koostoime tulemus: aeg, mille jooksul jaam on tehniliselt suuteline elektrit tootma (arvestades sellest maha näiteks hoolduseks ja remondiks kuluva aja), ja aeg, mille jooksul toimub jaamas kavandatud tootmine (arvestades näiteks maha aja, mille jooksul jaotusvõrguoperaator vähendab võrgu ülekoormuse tõttu tootmist; seda nimetatakse mõnikord brutokoormusteguriks). Tabelis osutatud netokoormustegur saadakse keskmise tehnilise saadavuse 80,77 % ja brutokoormusteguri 95,51 % korrutamise tulemusel.

  Lynemouthi töönäitajad








  Kütusekulu (BFP/GJ) | Soojuslik kasutegur (%) | Keskmine netokoormustegur (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 7,17 | 36,9 | 77 |

(12)

Tabelis on näidatud Lynemouthi elektrijaama eeldatavad töönäitajad. Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul on koormustegur kahe teguri koostoime tulemus: aeg, mille jooksul jaam on tehniliselt suuteline elektrit tootma (arvestades sellest maha näiteks hoolduseks ja remondiks kuluva aja), ja aeg, mille jooksul toimub jaamas kavandatud tootmine (arvestades näiteks maha aja, mille jooksul jaotusvõrguoperaator vähendab võrgu ülekoormuse tõttu tootmist; seda nimetatakse mõnikord brutokoormusteguriks). Tabelis osutatud netokoormustegur saadakse keskmise tehnilise saadavuse 80,77 % ja brutokoormusteguri 95,51 % korrutamise tulemusel.

Lynemouthi töönäitajad

Lynemouthi töönäitajad

Kütusekulu (BFP/GJ)

Soojuslik kasutegur (%)

Keskmine netokoormustegur (%)

7,17

36,9

77

2.2.   Riiklik õiguslik alus, rahastamine ja eelarve

Riiklik õiguslik alus, rahastamine ja eelarve

| (13) | Riiklik õiguslik alus on 2013. aasta energiaseadus. |
| --- | --- |

(13)

Riiklik õiguslik alus on 2013. aasta energiaseadus.

| (14) | Projekti kogueelarve on hinnanguliselt 0,8 miljardit naelsterlingit. Ühendkuningriik kinnitas, et abisaajale ei maksta abi välja enne projekti käikulaskmise kuupäeva. |
| --- | --- |

(14)

Projekti kogueelarve on hinnanguliselt 0,8 miljardit naelsterlingit. Ühendkuningriik kinnitas, et abisaajale ei maksta abi välja enne projekti käikulaskmise kuupäeva.

| (15) | Abi jaotab riiklik osapool, keda rahastatakse kõikide litsentseeritud elektritarnijate suhtes kehtestatud kohustuslikust maksust, mis põhineb tarnija turuosal, mis määratakse mõõdetud elektrikasutuse alusel. Tarnijatel tuleb oma kohustused täita omavahenditest, kuid neil on oma üldiste hinnakujundusstrateegiate raames vabadus kanda kulud üle tarbijatele. |
| --- | --- |

(15)

Abi jaotab riiklik osapool, keda rahastatakse kõikide litsentseeritud elektritarnijate suhtes kehtestatud kohustuslikust maksust, mis põhineb tarnija turuosal, mis määratakse mõõdetud elektrikasutuse alusel. Tarnijatel tuleb oma kohustused täita omavahenditest, kuid neil on oma üldiste hinnakujundusstrateegiate raames vabadus kanda kulud üle tarbijatele.

2.3.   Abi vorm, kestus ja tootmiskulud

Abi vorm, kestus ja tootmiskulud

| (16) | Projektile ettenähtud abi antakse muutuva lisatasuna (nn hinnavaheleping), mis on vahe eelnevalt kindlaksmääratud hinna (täitmishinna) ja elektri turuhinna (baashinna) vahel. Võrdlushind on hind, mis põhineb elektri hulgimüügituru forvardhindadel antud ajavahemikul. Abisaaja saab oma tulu elektrienergiat turule müües, aga kui turul on elektri keskmine hulgihind madalam kui täitmishind, saab abisaaja selle vahe võrra lisatoetust Ühendkuningriigi valitsusele kuuluvalt osapoolelt (Low Carbon Contracts Company Ltd – hinnavahelepingu osapool). Abisaajale jääb siiski risk, et ei jõuta võrdlushinnani, ja mahurisk prognoositud müügimahtudeni mittejõudmise korral (4). |
| --- | --- |

(16)

Projektile ettenähtud abi antakse muutuva lisatasuna (nn hinnavaheleping), mis on vahe eelnevalt kindlaksmääratud hinna (täitmishinna) ja elektri turuhinna (baashinna) vahel. Võrdlushind on hind, mis põhineb elektri hulgimüügituru forvardhindadel antud ajavahemikul. Abisaaja saab oma tulu elektrienergiat turule müües, aga kui turul on elektri keskmine hulgihind madalam kui täitmishind, saab abisaaja selle vahe võrra lisatoetust Ühendkuningriigi valitsusele kuuluvalt osapoolelt (Low Carbon Contracts Company Ltd – hinnavahelepingu osapool). Abisaajale jääb siiski risk, et ei jõuta võrdlushinnani, ja mahurisk prognoositud müügimahtudeni mittejõudmise korral (4).

4

| (17) | Toetus biomassiprojektile määratakse halduslikult määratud täitmishinna alusel. Täitmishinnad määrati sellisel tasemel, et FIDeRi raames antav toetus oleks üldiselt samaväärne toetusega, mida antakse kehtiva taastuvate energiaallikate kohustusliku kasutamise kava (5) alusel, et muuta üleminek teistele toetuskavadele sujuvamaks. |
| --- | --- |

(17)

Toetus biomassiprojektile määratakse halduslikult määratud täitmishinna alusel. Täitmishinnad määrati sellisel tasemel, et FIDeRi raames antav toetus oleks üldiselt samaväärne toetusega, mida antakse kehtiva taastuvate energiaallikate kohustusliku kasutamise kava (5) alusel, et muuta üleminek teistele toetuskavadele sujuvamaks.

5

| (18) | Täitmishinna arvutamiseks biomassi kasutamisele üle minevate konkreetsete elektrijaamade jaoks (kehtib Lynemouthi elektrijaama puhul) võttis Ühendkuningriik eraldi arvesse energiatootmise tasandatud kogukulude vahemikke 105 GBP/MWh – 115 GBP/MWh ulatuses. Ühendkuningriik selgitas, et biomassile ülemineku projektide täitmishinna tase on arvutatud tasuvusläve (6) 8,8 % – 12,7 % arvesse võttes. |
| --- | --- |

(18)

Täitmishinna arvutamiseks biomassi kasutamisele üle minevate konkreetsete elektrijaamade jaoks (kehtib Lynemouthi elektrijaama puhul) võttis Ühendkuningriik eraldi arvesse energiatootmise tasandatud kogukulude vahemikke 105 GBP/MWh – 115 GBP/MWh ulatuses. Ühendkuningriik selgitas, et biomassile ülemineku projektide täitmishinna tase on arvutatud tasuvusläve (6) 8,8 % – 12,7 % arvesse võttes.

6

| (19) | Kõnealuse projekti kohaldatav täitmishind on 105 GBP/MWh (2012. aasta hinnad, mida indekseeritakse igal aastal tarbijahinnaindeksi alusel). Sama suurus MWh kohta on maksimaalne täitmishind, mida pakutakse biomassi kasutamisele üleminevatele elektrijaamadele hinnavahelepingu kava alusel. Tasandatud kulud hõlmavad uute elektrijaamade rahastamiskulusid, kusjuures kogu tehnoloogia suhtes kohaldatakse 10 % allahindlusmäära. Ühendkuningriik esitas üksikasjalikud kulude arvutused, kasutatud andmeallikad ja kaalutud tasuvusläved (7). |
| --- | --- |

(19)

Kõnealuse projekti kohaldatav täitmishind on 105 GBP/MWh (2012. aasta hinnad, mida indekseeritakse igal aastal tarbijahinnaindeksi alusel). Sama suurus MWh kohta on maksimaalne täitmishind, mida pakutakse biomassi kasutamisele üleminevatele elektrijaamadele hinnavahelepingu kava alusel. Tasandatud kulud hõlmavad uute elektrijaamade rahastamiskulusid, kusjuures kogu tehnoloogia suhtes kohaldatakse 10 % allahindlusmäära. Ühendkuningriik esitas üksikasjalikud kulude arvutused, kasutatud andmeallikad ja kaalutud tasuvusläved (7).

7

| (20) | Täitmishindade arvutamise peamised eeldused, sealhulgas tasandatud kulud, fossiilkütuste hinnad, efektiivsed maksumäärad ja maksimaalse tootmismahu eeldus, on loetletud Ühendkuningriigi valitsuse tasandatud kulude aruandes (8) ning energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi aruannetes (9). Seetõttu eeldatakse, et elektri hulgihind on reaalhindades ligikaudu 55 GBP/MWh, mis kasvab 2020. aastaks 65 GBP/MWh-ni. |
| --- | --- |

(20)

Täitmishindade arvutamise peamised eeldused, sealhulgas tasandatud kulud, fossiilkütuste hinnad, efektiivsed maksumäärad ja maksimaalse tootmismahu eeldus, on loetletud Ühendkuningriigi valitsuse tasandatud kulude aruandes (8) ning energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi aruannetes (9). Seetõttu eeldatakse, et elektri hulgihind on reaalhindades ligikaudu 55 GBP/MWh, mis kasvab 2020. aastaks 65 GBP/MWh-ni.

8

9

| (21) | Sellisele täitmishinnale tuginedes on projekti hinnanguline sisemine tulumäär pärast maksude mahaarvamist 7,9 %. Kavandatud investeerimisleping lõpeb 31. märtsil 2027, olenemata selle alguskuupäevast. |
| --- | --- |

(21)

Sellisele täitmishinnale tuginedes on projekti hinnanguline sisemine tulumäär pärast maksude mahaarvamist 7,9 %. Kavandatud investeerimisleping lõpeb 31. märtsil 2027, olenemata selle alguskuupäevast.

2.4.   Kumulatsioon

Kumulatsioon

| (22) | Ühendkuningriik selgitas, et investeerimislepingutega projektid ei saa uue toetuskava alusel sama elektritootmise eest sõlmida hinnavahelepingut. Lisaks ei saa projektid, mis saavad investeerimislepingute alusel makseid, saada rohelise energia sertifikaati sama elektritootmise eest. Rohelise energia tootmine, mida toetatakse investeerimislepingute alusel, ei saa osaleda võimsuse turul ega saada investeeringuteks ettenähtud abi investeerimislepingu kehtivuse ajal. |
| --- | --- |

(22)

Ühendkuningriik selgitas, et investeerimislepingutega projektid ei saa uue toetuskava alusel sama elektritootmise eest sõlmida hinnavahelepingut. Lisaks ei saa projektid, mis saavad investeerimislepingute alusel makseid, saada rohelise energia sertifikaati sama elektritootmise eest. Rohelise energia tootmine, mida toetatakse investeerimislepingute alusel, ei saa osaleda võimsuse turul ega saada investeeringuteks ettenähtud abi investeerimislepingu kehtivuse ajal.

| (23) | Põhjenduses 22 kirjeldatud põhimõtetele tuginedes kinnitas Ühendkuningriik, et ei tootja ega ükski selle otsene või kaudne sidusrühm ei ole saanud, neile ei ole antud ega nad ei ole taotlenud muud toetust Ühendkuningriigilt ega üheltki teiselt liikmesriigilt. |
| --- | --- |

(23)

Põhjenduses 22 kirjeldatud põhimõtetele tuginedes kinnitas Ühendkuningriik, et ei tootja ega ükski selle otsene või kaudne sidusrühm ei ole saanud, neile ei ole antud ega nad ei ole taotlenud muud toetust Ühendkuningriigilt ega üheltki teiselt liikmesriigilt.

2.5.   Biomassi kasutamine ja kättesaadavus

Biomassi kasutamine ja kättesaadavus

| (24) | Nagu selgitatud eespool põhjenduses 9, saab Lynemouthi elektrijaamas põletada vaid puidugraanuleid. Lynemouthi elektrijaamas kasutatavad puidugraanulid peavad täitma Ühendkuningriigi kestlikkuse nõudeid, sh tagama vähemalt 60 % kasvuhoonegaaside vähenemise võrreldes ELi keskmise heitega, mis tekib fossiilkütuste kasutamisel (st kivisöele ja gaasile vastav ELi keskmine, mõõdetuna meetodil, mis on sätestatud taastuvenergia direktiivis). Nimetatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki tuleb 2020. aasta aprilliks suurendada vähemalt 72 %-ni ja 2025. aasta aprilliks vähemalt 75 %-ni. Ühendkuningriigi kestlikkuse nõuded sisaldavad samuti sätteid loodusliku mitmekesisuse kaitsmiseks ja mittekestlike tavade ärahoidmiseks (10). |
| --- | --- |

(24)

Nagu selgitatud eespool põhjenduses 9, saab Lynemouthi elektrijaamas põletada vaid puidugraanuleid. Lynemouthi elektrijaamas kasutatavad puidugraanulid peavad täitma Ühendkuningriigi kestlikkuse nõudeid, sh tagama vähemalt 60 % kasvuhoonegaaside vähenemise võrreldes ELi keskmise heitega, mis tekib fossiilkütuste kasutamisel (st kivisöele ja gaasile vastav ELi keskmine, mõõdetuna meetodil, mis on sätestatud taastuvenergia direktiivis). Nimetatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki tuleb 2020. aasta aprilliks suurendada vähemalt 72 %-ni ja 2025. aasta aprilliks vähemalt 75 %-ni. Ühendkuningriigi kestlikkuse nõuded sisaldavad samuti sätteid loodusliku mitmekesisuse kaitsmiseks ja mittekestlike tavade ärahoidmiseks (10).

10

| (25) | Ülemaailmne hakkpuidukaubandus oli 2011. aastal hinnanguliselt 22 miljonit tonni aastas. Euroopa Liidus on nõudlus tootmisest suurem, mis tähendab, et puidugraanuleid tuleb liitu importida. Puidugraanulite netoimport ELi oli samal aastal hinnanguliselt 3,2 miljonit tonni aastas ja see suurenes 2012. aastaks umbes 4 miljoni tonnini aastas. |
| --- | --- |

(25)

Ülemaailmne hakkpuidukaubandus oli 2011. aastal hinnanguliselt 22 miljonit tonni aastas. Euroopa Liidus on nõudlus tootmisest suurem, mis tähendab, et puidugraanuleid tuleb liitu importida. Puidugraanulite netoimport ELi oli samal aastal hinnanguliselt 3,2 miljonit tonni aastas ja see suurenes 2012. aastaks umbes 4 miljoni tonnini aastas.

| (26) | Ülemaailmne puidugraanulite tarbimine oli 2012. aastal hinnanguliselt 22,4–24,5 miljonit tonni, (11) millest ligikaudu 15,1 miljonit tonni tarbiti Euroopa Liidus. Liikmesriigid, kus suurem osa puidugraanulitest tarbitakse elektrijaamades, on Ühendkuningriik (1,3 miljonit tonni 2013. aastal), (12) Belgia (1,3 miljonit tonni), Madalmaad (1,2 miljonit tonni), Taani (1 miljon tonni) ja Rootsi (1 miljon tonni). |
| --- | --- |

(26)

Ülemaailmne puidugraanulite tarbimine oli 2012. aastal hinnanguliselt 22,4–24,5 miljonit tonni, (11) millest ligikaudu 15,1 miljonit tonni tarbiti Euroopa Liidus. Liikmesriigid, kus suurem osa puidugraanulitest tarbitakse elektrijaamades, on Ühendkuningriik (1,3 miljonit tonni 2013. aastal), (12) Belgia (1,3 miljonit tonni), Madalmaad (1,2 miljonit tonni), Taani (1 miljon tonni) ja Rootsi (1 miljon tonni).

11

12

2.6.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| (27) | Seoses aruandluse ja läbipaistvusega märkis Ühendkuningriik, et kõik FIDeR protsessi raames sõlmitud investeerimislepingud on avaldatud veebis sellisena, nagu need allkirjastati (13). |
| --- | --- |

(27)

Seoses aruandluse ja läbipaistvusega märkis Ühendkuningriik, et kõik FIDeR protsessi raames sõlmitud investeerimislepingud on avaldatud veebis sellisena, nagu need allkirjastati (13).

13

2.7.   Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus

| (28) | Komisjon otsustas 19. veebruaril 2015. aastal algatada ametliku uurimismenetluse seoses sellega, kas abi on kokkusobiv siseturuga, pidades eelkõige silmas abi proportsionaalsust ja turumoonutuse ohtu. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon otsustas 19. veebruaril 2015. aastal algatada ametliku uurimismenetluse seoses sellega, kas abi on kokkusobiv siseturuga, pidades eelkõige silmas abi proportsionaalsust ja turumoonutuse ohtu.

| (29) | Täpsemalt tegi komisjon järelduse, et ülemäärase hüvitamise ohtu ei saa välistada. Komisjon märkis, et sisemist tulumäära mõjutasid oluliselt finantsarvutustes kasutatud esialgsed eeldused ja et Ühendkuningriigi poolt esialgu prognoositud hinnangulised töönäitajate väärtused ei olnud täielikult kooskõlas olemasoleva turuteabega. |
| --- | --- |

(29)

Täpsemalt tegi komisjon järelduse, et ülemäärase hüvitamise ohtu ei saa välistada. Komisjon märkis, et sisemist tulumäära mõjutasid oluliselt finantsarvutustes kasutatud esialgsed eeldused ja et Ühendkuningriigi poolt esialgu prognoositud hinnangulised töönäitajate väärtused ei olnud täielikult kooskõlas olemasoleva turuteabega.

| (30) | Komisjon tegi tundlikkusanalüüsi, et hinnata elektrijaama keskmise soojusliku kasuteguri, koormusteguri ja kütusekulu muutumise mõju sisemisele tulumäärale. Kui nende arvutuste kohaselt soojuslik kasutegur ja koormustegur suureneksid 5 % ja kütusekulud väheneksid 5 %, suureneks (maksueelne tegelik) sisemine tulumäär 9,7 %-lt 23,1 %-le. Sarnane, kolme näitaja 10 % muutus oleks suurendanud sisemist tulumäära 31,7 %-ni. Komisjon leidis seega, et kulude arvutamisel kasutatud eelduste ebatäpsus võib kaasa tuua võimaliku ülemäärase hüvitamise. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon tegi tundlikkusanalüüsi, et hinnata elektrijaama keskmise soojusliku kasuteguri, koormusteguri ja kütusekulu muutumise mõju sisemisele tulumäärale. Kui nende arvutuste kohaselt soojuslik kasutegur ja koormustegur suureneksid 5 % ja kütusekulud väheneksid 5 %, suureneks (maksueelne tegelik) sisemine tulumäär 9,7 %-lt 23,1 %-le. Sarnane, kolme näitaja 10 % muutus oleks suurendanud sisemist tulumäära 31,7 %-ni. Komisjon leidis seega, et kulude arvutamisel kasutatud eelduste ebatäpsus võib kaasa tuua võimaliku ülemäärase hüvitamise.

| (31) | Lisaks väljendas komisjon muret, et lähteainekogus, mida on vaja, et Lynemouthi elektrijaam töötaks ainuüksi biokütusel, on märkimisväärne võrreldes nii Euroopa kui ka ülemaailmse turuga. 2012. aasta andmete põhjal tarbiks Lynemouthi elektrijaam ligikaudu 7,4 % maailma, 11,2 % Euroopa ja 88,2 % Ühendkuningriigi puidugraanulite tarbimisest impordimahtude kasvades. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks väljendas komisjon muret, et lähteainekogus, mida on vaja, et Lynemouthi elektrijaam töötaks ainuüksi biokütusel, on märkimisväärne võrreldes nii Euroopa kui ka ülemaailmse turuga. 2012. aasta andmete põhjal tarbiks Lynemouthi elektrijaam ligikaudu 7,4 % maailma, 11,2 % Euroopa ja 88,2 % Ühendkuningriigi puidugraanulite tarbimisest impordimahtude kasvades.

| (32) | Komisjon väljendas kahtlusi, kas puidugraanulite turg tuleb sellise kiire nõudluse kasvuga toime ilma oluliste turumoonutusteta. Komisjon märkis lisaks, et mitmetes tööstustes (nt tselluloosi ja paberi või papi tootmine) kasutatakse puidupõhist biomassi toorainena, ja ta ei saa välistada turumoonutusi. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon väljendas kahtlusi, kas puidugraanulite turg tuleb sellise kiire nõudluse kasvuga toime ilma oluliste turumoonutusteta. Komisjon märkis lisaks, et mitmetes tööstustes (nt tselluloosi ja paberi või papi tootmine) kasutatakse puidupõhist biomassi toorainena, ja ta ei saa välistada turumoonutusi.

3.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (33) | Komisjon sai huvitatud sidusrühmadelt 30 märkust. Kaubandusorganisatsioonidelt (14) ja Ühendkuningriigi parlamendiliikmetelt saadud märkustes rõhutati projekti majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust. Lynemouth Power LTD ja Spencer Group esitasid lisaks toetuskirju mitmetelt sidusrühmadelt. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon sai huvitatud sidusrühmadelt 30 märkust. Kaubandusorganisatsioonidelt (14) ja Ühendkuningriigi parlamendiliikmetelt saadud märkustes rõhutati projekti majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust. Lynemouth Power LTD ja Spencer Group esitasid lisaks toetuskirju mitmetelt sidusrühmadelt.

14

| (34) | Neli vabaühendust rõhutasid projekti keskkonnariske (15). Eelkõige seati märkustes küsimärgi alla CO2 vähenemine, mis tuleneb imporditud biomassist elektrit tootes, ning väljendati muret võimaliku negatiivse mõju pärast õhu kvaliteedile ja looduslikule mitmekesisusele. |
| --- | --- |

(34)

Neli vabaühendust rõhutasid projekti keskkonnariske (15). Eelkõige seati märkustes küsimärgi alla CO2 vähenemine, mis tuleneb imporditud biomassist elektrit tootes, ning väljendati muret võimaliku negatiivse mõju pärast õhu kvaliteedile ja looduslikule mitmekesisusele.

15

2

| (35) | Kuus organisatsiooni esitasid väite toetamaks seisukoha, et Lynemouthi projekt võib moondada konkurentsi puidukiu tooraine turul. Esitatud märkustes kajastati järgmisi teemasid: energia tootmisel biomassi ulatuslikuma kasutamise mõju ülemaailmsele puidukiu turule (UK Wood Panel Industries Federation, WPF (Ühendkuningriigi Puitplaaditööstuse Föderatsioon)) ja tooraine hinnale Euroopas (European Panel Federation, EPF, (Euroopa Puitplaaditootjate Föderatsioon)); mõju puidumassiturule Ameerika Ühendriikide edelaosas (American Forest & Paper Association (AFPA, Ameerika Metsa- ja Paberitööstuse Liit), Steptoe and Johnson USA kaguosast pärit sidusrühma nimel ja üks USAs asuv puidumassi kasutaja) ning mõju Põhja-Ameerika puidujääkide turule (Mulch & Soil Council (Multši- ja Pinnasenõukogu). |
| --- | --- |

(35)

Kuus organisatsiooni esitasid väite toetamaks seisukoha, et Lynemouthi projekt võib moondada konkurentsi puidukiu tooraine turul. Esitatud märkustes kajastati järgmisi teemasid: energia tootmisel biomassi ulatuslikuma kasutamise mõju ülemaailmsele puidukiu turule (UK Wood Panel Industries Federation, WPF (Ühendkuningriigi Puitplaaditööstuse Föderatsioon)) ja tooraine hinnale Euroopas (European Panel Federation, EPF, (Euroopa Puitplaaditootjate Föderatsioon)); mõju puidumassiturule Ameerika Ühendriikide edelaosas (American Forest & Paper Association (AFPA, Ameerika Metsa- ja Paberitööstuse Liit), Steptoe and Johnson USA kaguosast pärit sidusrühma nimel ja üks USAs asuv puidumassi kasutaja) ning mõju Põhja-Ameerika puidujääkide turule (Mulch & Soil Council (Multši- ja Pinnasenõukogu).

| (36) | USAs asuv puidumassi kasutaja ning Steptoe and Johnson väidavad, et ehkki asjaomased tootmiskohad asuvad USAs, eksporditakse pooltooted Euroopa Liitu. Seega võivad võimalikud turumoonutused mõjutada tegevust Euroopa Liidus. WPFi ja EPFi esitatud märkustes väidetakse, et Lynemouthi ümberehitusprojekt võib moonutada konkurentsi puidukiuturul Ühendkuningriigis ja Euroopa Liidus. Oma väite kinnituseks esitas WPF uuringule tuginedes andmed, mis osutavad saepuru, hakkpuidu ja ümarpuidu hindade kasvule Ühendkuningriigi turul. Andmetest (graafik) on näha ligikaudu 80 % hinnatõus (andmed ei ole korrigeeritud inflatsiooniga). EPF esitas ümarpuidu, saepuru ja hakkpuidu Euroopa hindade kohta graafiku, mis on pärit konsultatsioonifirma Ecofysi uuringust (16). Andmed näitavad ligikaudu 40 % hinnatõusu alates 2009. aastast. Andmetest nähtub siiski, et hinnatõus piirdub vaid osade riikidega (Austria, Itaalia, Prantsusmaa, Rootsi, Ühendkuningriik), samas kui hinnad püsisid suhteliselt stabiilsed teistes riikides (Belgia, Hispaania, Leedu, Slovakkia). |
| --- | --- |

(36)

USAs asuv puidumassi kasutaja ning Steptoe and Johnson väidavad, et ehkki asjaomased tootmiskohad asuvad USAs, eksporditakse pooltooted Euroopa Liitu. Seega võivad võimalikud turumoonutused mõjutada tegevust Euroopa Liidus. WPFi ja EPFi esitatud märkustes väidetakse, et Lynemouthi ümberehitusprojekt võib moonutada konkurentsi puidukiuturul Ühendkuningriigis ja Euroopa Liidus. Oma väite kinnituseks esitas WPF uuringule tuginedes andmed, mis osutavad saepuru, hakkpuidu ja ümarpuidu hindade kasvule Ühendkuningriigi turul. Andmetest (graafik) on näha ligikaudu 80 % hinnatõus (andmed ei ole korrigeeritud inflatsiooniga). EPF esitas ümarpuidu, saepuru ja hakkpuidu Euroopa hindade kohta graafiku, mis on pärit konsultatsioonifirma Ecofysi uuringust (16). Andmed näitavad ligikaudu 40 % hinnatõusu alates 2009. aastast. Andmetest nähtub siiski, et hinnatõus piirdub vaid osade riikidega (Austria, Itaalia, Prantsusmaa, Rootsi, Ühendkuningriik), samas kui hinnad püsisid suhteliselt stabiilsed teistes riikides (Belgia, Hispaania, Leedu, Slovakkia).

16

| (37) | USAs asuva puidumassi kasutaja, AFPA ning Steptoe and Johnsoni märkustes väidetakse, et kuna suurem osa puidugraanulitest imporditakse USA edelaosast, võib kavandatud meede moonutada konkurentsi USA turul. |
| --- | --- |

(37)

USAs asuva puidumassi kasutaja, AFPA ning Steptoe and Johnsoni märkustes väidetakse, et kuna suurem osa puidugraanulitest imporditakse USA edelaosast, võib kavandatud meede moonutada konkurentsi USA turul.

| (38) | USAs asuv puidumassi kasutaja ning AFPA väitsid, et USA kaguosa puidu kogutoodang 2011. aastal ulatus 230 miljoni rohelise tonnini (roheline tonn võrdub 107 kuivtonniga, kuna niiskusesisalduse tõttu on ühe kuivtonni saamiseks vaja 2,15 rohelist tonni puitu) (17). Koguhulgast ligikaudu 115 miljonit rohelist tonni oli puidumass (peamiselt okaspuidumass). Joonisel 1 on näha USA kaguosa kogusaak tooteliigiti (18).

  Joonis 1


  Puittoodete tootmine USA kaguosas 1995–2011 (Abt et al., 2014) |
| --- | --- |

(38)

USAs asuv puidumassi kasutaja ning AFPA väitsid, et USA kaguosa puidu kogutoodang 2011. aastal ulatus 230 miljoni rohelise tonnini (roheline tonn võrdub 107 kuivtonniga, kuna niiskusesisalduse tõttu on ühe kuivtonni saamiseks vaja 2,15 rohelist tonni puitu) (17). Koguhulgast ligikaudu 115 miljonit rohelist tonni oli puidumass (peamiselt okaspuidumass). Joonisel 1 on näha USA kaguosa kogusaak tooteliigiti (18).

17

18

Joonis 1

Joonis 1

Puittoodete tootmine USA kaguosas 1995–2011 (Abt et al., 2014)

Puittoodete tootmine USA kaguosas 1995–2011 (Abt et al., 2014)

Image 1

| (39) | Aruandes esitatud andmed näitavad puidugraanulite tootmise kasvu USA kaguosas viimastel aastatel ja puidugraanulite ekspordi kasvu USA kaguosast samal ajavahemikul. Samast aruandest nähtub, et puidugraanulite tootmisvõimsus USA kaguosas kasvas 2 miljonilt roheliselt tonnilt 2010. aastal 6 miljoni rohelise tonnini 2011. aastal. Peaaegu kogu uus tootmisvõimsus arendati välja selleks, et toota puidugraanuleid ekspordiks ELi liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(39)

Aruandes esitatud andmed näitavad puidugraanulite tootmise kasvu USA kaguosas viimastel aastatel ja puidugraanulite ekspordi kasvu USA kaguosast samal ajavahemikul. Samast aruandest nähtub, et puidugraanulite tootmisvõimsus USA kaguosas kasvas 2 miljonilt roheliselt tonnilt 2010. aastal 6 miljoni rohelise tonnini 2011. aastal. Peaaegu kogu uus tootmisvõimsus arendati välja selleks, et toota puidugraanuleid ekspordiks ELi liikmesriikidesse.

| (40) | Steptoe and Johnsoni esitatud andmete kohaselt kasvas männipuidumassi hind USA kaguosas 25 % ajavahemikul 2011–2014 ning lehtpuumassi hind 60 %. AFPA kohaselt kasvasid puidumassi tootmiseks kasutatava kasvava männipuidu hinnad USA lõunaosas 11 % võrra 2013. aastal ja 10 % võrra 2014. aastal. Need osapooled väidavad, et hinnatõusu põhjustab puidugraanulite suurenenud tootmine. Eespool põhjenduses 36 mainitud puidumassi kasutaja ei esita kuluandmeid, kuid teeb samasuguseid väiteid puidugraanulite kasutamise subsideerimise tõttu tekkiva tooraine hinnatõusust tuleneva riski kohta. |
| --- | --- |

(40)

Steptoe and Johnsoni esitatud andmete kohaselt kasvas männipuidumassi hind USA kaguosas 25 % ajavahemikul 2011–2014 ning lehtpuumassi hind 60 %. AFPA kohaselt kasvasid puidumassi tootmiseks kasutatava kasvava männipuidu hinnad USA lõunaosas 11 % võrra 2013. aastal ja 10 % võrra 2014. aastal. Need osapooled väidavad, et hinnatõusu põhjustab puidugraanulite suurenenud tootmine. Eespool põhjenduses 36 mainitud puidumassi kasutaja ei esita kuluandmeid, kuid teeb samasuguseid väiteid puidugraanulite kasutamise subsideerimise tõttu tekkiva tooraine hinnatõusust tuleneva riski kohta.

| (41) | Steptoe and Johnsoni esitatud andmete kohaselt kasvas männipuidumassi hind USA kaguosas 25 % ajavahemikul 2011–2014 ning lehtpuumassi hind 60 %. Need mainitud osapooled väitsid, et hinnatõusu põhjustab puidugraanulite suurenenud tootmine. |
| --- | --- |

(41)

Steptoe and Johnsoni esitatud andmete kohaselt kasvas männipuidumassi hind USA kaguosas 25 % ajavahemikul 2011–2014 ning lehtpuumassi hind 60 %. Need mainitud osapooled väitsid, et hinnatõusu põhjustab puidugraanulite suurenenud tootmine.

| (42) | Oma väidete toetuseks esitasid USAs asuv puidumassi kasutaja ning AFPA teoreetilise uuringu, milles analüüsitakse puidugraanulite suure tootmiskasvu majanduslikku mõju USA kaguosa puidukiuturule (19). Uuringus modelleeritakse stsenaariume, mille puhul kasutatakse laialdaselt biomassi. Autorid prognoosisid puidugraanulite tulevast nõudlust, võttes arvesse bioenergia laialdast kasutamist (sealhulgas riiklikke ja rahvusvahelisi poliitilisi suundumusi ning ELi riiklike taastuvenergia tegevuskavade prognoose). Mudeli puhul eeldatakse, et 2020. aastaks toodetakse USA kaguosas energiatarbimise eesmärgil 44 miljonit rohelist tonni puidugraanuleid ja hakkpuitu. Kasutatud mudeli kohaselt tõstab lisanduva nõudluse suur maht märkimisväärselt tooraine hinda lühemas perspektiivis (ligikaudu keskmiselt 70 % kogu turu puhul). Pikemas perspektiivis metsaressursside hulk siiski kasvab, et nõudlust täita, ja hinnad alanevad. |
| --- | --- |

(42)

Oma väidete toetuseks esitasid USAs asuv puidumassi kasutaja ning AFPA teoreetilise uuringu, milles analüüsitakse puidugraanulite suure tootmiskasvu majanduslikku mõju USA kaguosa puidukiuturule (19). Uuringus modelleeritakse stsenaariume, mille puhul kasutatakse laialdaselt biomassi. Autorid prognoosisid puidugraanulite tulevast nõudlust, võttes arvesse bioenergia laialdast kasutamist (sealhulgas riiklikke ja rahvusvahelisi poliitilisi suundumusi ning ELi riiklike taastuvenergia tegevuskavade prognoose). Mudeli puhul eeldatakse, et 2020. aastaks toodetakse USA kaguosas energiatarbimise eesmärgil 44 miljonit rohelist tonni puidugraanuleid ja hakkpuitu. Kasutatud mudeli kohaselt tõstab lisanduva nõudluse suur maht märkimisväärselt tooraine hinda lühemas perspektiivis (ligikaudu keskmiselt 70 % kogu turu puhul). Pikemas perspektiivis metsaressursside hulk siiski kasvab, et nõudlust täita, ja hinnad alanevad.

19

| (43) | Steptoe and Johnson märkisid, et puude istutamine ärilisel eesmärgil USA kaguosas on viimasel kolmel aastal vähenenud. Koos puidugraanulite suurenenud tootmisega võivad piirkonnas tekkida negatiivsed kasvumäärad, millega kaasnevad mittekestlikud keskkonnatavad ja loodusliku mitmekesisuse kadu. |
| --- | --- |

(43)

Steptoe and Johnson märkisid, et puude istutamine ärilisel eesmärgil USA kaguosas on viimasel kolmel aastal vähenenud. Koos puidugraanulite suurenenud tootmisega võivad piirkonnas tekkida negatiivsed kasvumäärad, millega kaasnevad mittekestlikud keskkonnatavad ja loodusliku mitmekesisuse kadu.

| (44) | USAs asuv puidumassi kasutaja, EPF ning Steptoe and Johnson väljendasid muret teiste suurte projektide koondmõju pärast (eelkõige Draxi elektrijaamaga seotud projektid Ühendkuningriigis) ning Euroopa biomassi poliitika pärast üldiselt. |
| --- | --- |

(44)

USAs asuv puidumassi kasutaja, EPF ning Steptoe and Johnson väljendasid muret teiste suurte projektide koondmõju pärast (eelkõige Draxi elektrijaamaga seotud projektid Ühendkuningriigis) ning Euroopa biomassi poliitika pärast üldiselt.

| (45) | The Mulch & Soil Concil väljendas muret Põhja-Ameerika puidujäätmeteturu võimaliku moonutamise pärast. |
| --- | --- |

(45)

The Mulch & Soil Concil väljendas muret Põhja-Ameerika puidujäätmeteturu võimaliku moonutamise pärast.

| (46) | WPF, Steptoe and Johnson ning the Mulch & Soil Council pidasid küsitavaks CO2 säästu, mis saavutatakse Põhja-Ameerikast imporditud biomassist elektri tootes. Steptoe and Johnson kahtlesid samuti abi proportsionaalsuses ning esitasid täiendavaid andmeid puidugraanulite tootmiseks kasutatava puidu päritolu ning pakenditööstuse toorainevajaduste kohta. |
| --- | --- |

(46)

WPF, Steptoe and Johnson ning the Mulch & Soil Council pidasid küsitavaks CO2 säästu, mis saavutatakse Põhja-Ameerikast imporditud biomassist elektri tootes. Steptoe and Johnson kahtlesid samuti abi proportsionaalsuses ning esitasid täiendavaid andmeid puidugraanulite tootmiseks kasutatava puidu päritolu ning pakenditööstuse toorainevajaduste kohta.

2

| (47) | Kaksteist (20) ettevõtet ja tööstusliitu esitasid tehnilisi väiteid, rõhutades projekti usaldusväärsust ja positiivset mõju. Märkused hõlmavad (muu hulgas) järgmisi teemasid: projekti sisemine tulumäär; biomassi kättesaadavus ja kestlikkus; biomassist saadava energia roll Ühendkuningriigi taastuvenergiaga seotud eesmärkide saavutamisel; elektrijaama eeldatavad töönäitajad ning kütusetarnete logistika. |
| --- | --- |

(47)

Kaksteist (20) ettevõtet ja tööstusliitu esitasid tehnilisi väiteid, rõhutades projekti usaldusväärsust ja positiivset mõju. Märkused hõlmavad (muu hulgas) järgmisi teemasid: projekti sisemine tulumäär; biomassi kättesaadavus ja kestlikkus; biomassist saadava energia roll Ühendkuningriigi taastuvenergiaga seotud eesmärkide saavutamisel; elektrijaama eeldatavad töönäitajad ning kütusetarnete logistika.

20

| (48) | Eelkõige rõhutas United States Industrial Pellet Association (USA Tööstusgraanulite Liit) heitkoguse vähenemist, mis on seotud bioenergiaga ja USAs toodetud puidugraanulite kestlikkusega. Samuti esitasid nad andmed tooraine hindade kohta USA kaguosas (vt joonis 2 allpool). |
| --- | --- |

(48)

Eelkõige rõhutas United States Industrial Pellet Association (USA Tööstusgraanulite Liit) heitkoguse vähenemist, mis on seotud bioenergiaga ja USAs toodetud puidugraanulite kestlikkusega. Samuti esitasid nad andmed tooraine hindade kohta USA kaguosas (vt joonis 2 allpool).

| (49) | The Wood Pellet Association of Canada (Kanada Puidugraanulite Tootjate Liit) esitas andmed puidugraanulite kättesaadavuse kohta. Eelkõige tsiteeritakse märkuses konsultatsioonifirma Poyry (21) uuringut, mille kohaselt on tarnepiirkondadel – USA kaguosal, Lääne-Kanadal ja Venemaal – kokku 50 miljonit tonni ahjukuiva biomassi lähteaine ülejääki.

  Joonis 2


  Kasvava metsa hind USA kaguosas |
| --- | --- |

(49)

The Wood Pellet Association of Canada (Kanada Puidugraanulite Tootjate Liit) esitas andmed puidugraanulite kättesaadavuse kohta. Eelkõige tsiteeritakse märkuses konsultatsioonifirma Poyry (21) uuringut, mille kohaselt on tarnepiirkondadel – USA kaguosal, Lääne-Kanadal ja Venemaal – kokku 50 miljonit tonni ahjukuiva biomassi lähteaine ülejääki.

21

Joonis 2

Joonis 2

Kasvava metsa hind USA kaguosas

Kasvava metsa hind USA kaguosas

Image 2

| (50) | Enviva esitas andmed puidugraanulite prognoositud nõudluse ja pakkumise kohta. Enviva kohaselt oli 2015. aasta esimeses kvartalis käimas mitmed puidugraanulite projektid, mis pärast lõpetamist suurendavad ülemaailmset tootmisvõimsust kokku 18,1 miljonit kuivtonni võrra. Märkustes esitati andmeid samuti saematerjali tootmise kohta USAs (vt joonis 3).

  Joonis 3


  Uute eluruumide ehitamine ja saematerjali tarbimine USAs, 2004–2014 |
| --- | --- |

(50)

Enviva esitas andmed puidugraanulite prognoositud nõudluse ja pakkumise kohta. Enviva kohaselt oli 2015. aasta esimeses kvartalis käimas mitmed puidugraanulite projektid, mis pärast lõpetamist suurendavad ülemaailmset tootmisvõimsust kokku 18,1 miljonit kuivtonni võrra. Märkustes esitati andmeid samuti saematerjali tootmise kohta USAs (vt joonis 3).

Joonis 3

Joonis 3

Uute eluruumide ehitamine ja saematerjali tarbimine USAs, 2004–2014

Uute eluruumide ehitamine ja saematerjali tarbimine USAs, 2004–2014

Image 3

| (51) | European Pellet Council esitas andmed puidugraanulite hindade ja kättesaadavuse ning toorainehindade kohta liidus ja USAs. European Pellet Councili kohaselt ei tõstnud puidugraanulite nõudluse suur kasv ajavahemikul 2012–2014 märkimisväärselt graanulite hinda. Oma väite põhjenduseks esitas European Pellet Council andmed puidugraanulite hindade kohta USAs 2013. aasta detsembrist kuni 2015. aasta aprillini ning liidus 2011. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta märtsini. Kummalgi juhul ei täheldatud hindade tõusu. |
| --- | --- |

(51)

European Pellet Council esitas andmed puidugraanulite hindade ja kättesaadavuse ning toorainehindade kohta liidus ja USAs. European Pellet Councili kohaselt ei tõstnud puidugraanulite nõudluse suur kasv ajavahemikul 2012–2014 märkimisväärselt graanulite hinda. Oma väite põhjenduseks esitas European Pellet Council andmed puidugraanulite hindade kohta USAs 2013. aasta detsembrist kuni 2015. aasta aprillini ning liidus 2011. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta märtsini. Kummalgi juhul ei täheldatud hindade tõusu.

| (52) | Nende andmete kohaselt ei tõstnud puidugraanulite nõudluse suur kasv ajavahemikul 2012–2014 märkimisväärselt graanulite hinda. |
| --- | --- |

(52)

Nende andmete kohaselt ei tõstnud puidugraanulite nõudluse suur kasv ajavahemikul 2012–2014 märkimisväärselt graanulite hinda.

| (53) | Ühe märkuses (Société Générale) esitati andmed projekti kasumlikkuse kohta. |
| --- | --- |

(53)

Ühe märkuses (Société Générale) esitati andmed projekti kasumlikkuse kohta.

4.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

| (54) | Ühendkuningriik esitas täiendavaid andmeid Lynemouthi elektrijaama töönäitajate kohta. Pärast teiste biomassitehaste ülevaatust, suurendati jaama koormustegurit 75,3 %-lt 77 %-ni (nagu on esitatud tabelis, vt ka joonealune märkus 3). Lisaks näitas Ühendkuningriik, et söeküttel töötavate Ühendkuningriigi elektrijaamade hulgas oli tolmpõletust kasutavate elektrijaamade soojuslik kasutegur ajavahemikul 2009–2013 ligikaudu 36 %. Ühendkuningriik esitas kütusekulude jaotuse ning selgitas, et kõik töönäitajad on usaldusväärsed, kuna neid on võrreldud teiste elektrijaamade näitajatega ning neile on oma hinnangu andnud sõltumatud eksperdid (22). |
| --- | --- |

(54)

Ühendkuningriik esitas täiendavaid andmeid Lynemouthi elektrijaama töönäitajate kohta. Pärast teiste biomassitehaste ülevaatust, suurendati jaama koormustegurit 75,3 %-lt 77 %-ni (nagu on esitatud tabelis, vt ka joonealune märkus 3). Lisaks näitas Ühendkuningriik, et söeküttel töötavate Ühendkuningriigi elektrijaamade hulgas oli tolmpõletust kasutavate elektrijaamade soojuslik kasutegur ajavahemikul 2009–2013 ligikaudu 36 %. Ühendkuningriik esitas kütusekulude jaotuse ning selgitas, et kõik töönäitajad on usaldusväärsed, kuna neid on võrreldud teiste elektrijaamade näitajatega ning neile on oma hinnangu andnud sõltumatud eksperdid (22).

22

| (55) | Ühendkuningriik väidab, et Lynemouthi projekti majandusnäitajad muutusid oluliselt pärast teatist. Eelkõige oli ette näha, et projekti käikulaskmine toimub 2016. aasta kolmandas kvartalis, kuid Ühendkuningriik prognoosib, et see toimub nüüd 2017. aasta teises pooles. Kuna biomassi kasutamisele ülemineku toetuse lõpp on alguskuupäevale vaatamata 2027. aasta märtsis, siis on projekt kaotanud ligikaudu aasta jagu toetust. Samuti on projektil suuremad kapitalikulud. Poliitika muutuste tõttu ei ole elektritootmine taastuvatest energiaallikatest alates 2015. aasta augustist vabastatud kliimamuutuse maksust (süsinikumaks). Projekti kasumlikkust vähendas samuti naelsterlingi väärtuse langus USA dollari suhtes. |
| --- | --- |

(55)

Ühendkuningriik väidab, et Lynemouthi projekti majandusnäitajad muutusid oluliselt pärast teatist. Eelkõige oli ette näha, et projekti käikulaskmine toimub 2016. aasta kolmandas kvartalis, kuid Ühendkuningriik prognoosib, et see toimub nüüd 2017. aasta teises pooles. Kuna biomassi kasutamisele ülemineku toetuse lõpp on alguskuupäevale vaatamata 2027. aasta märtsis, siis on projekt kaotanud ligikaudu aasta jagu toetust. Samuti on projektil suuremad kapitalikulud. Poliitika muutuste tõttu ei ole elektritootmine taastuvatest energiaallikatest alates 2015. aasta augustist vabastatud kliimamuutuse maksust (süsinikumaks). Projekti kasumlikkust vähendas samuti naelsterlingi väärtuse langus USA dollari suhtes.

| (56) | Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul vähendasid nimetatud asjaolud märkimisväärselt projekti kasumlikkust. Hinnanguline maksueelne tegelik sisemine tulumäär on praegu ligikaudu [3 % – 8 %] |
| --- | --- |

(56)

Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul vähendasid nimetatud asjaolud märkimisväärselt projekti kasumlikkust. Hinnanguline maksueelne tegelik sisemine tulumäär on praegu ligikaudu [3 % – 8 %]

| (57) | 2014. aastal ulatus ülemaailmse puidugraanulite turu kasv 27 miljoni kuivtonnini. Ühendkuningriik esitas samuti andmed puidugraanulite ülemaailmse turu kohta (vt joonis 4). Puidugraanulite tarbimine liidus peaaegu kahekordistus 8 miljonilt kuivtonnilt 2009. aastal kuni ligikaudu 16 miljoni tonnini 2013. aastal (23).

  Joonis 4


  Puidugraanulite import ELi kuivtonnides |
| --- | --- |

(57)

2014. aastal ulatus ülemaailmse puidugraanulite turu kasv 27 miljoni kuivtonnini. Ühendkuningriik esitas samuti andmed puidugraanulite ülemaailmse turu kohta (vt joonis 4). Puidugraanulite tarbimine liidus peaaegu kahekordistus 8 miljonilt kuivtonnilt 2009. aastal kuni ligikaudu 16 miljoni tonnini 2013. aastal (23).

23

Joonis 4

Joonis 4

Puidugraanulite import ELi kuivtonnides

Puidugraanulite import ELi kuivtonnides

Image 4

| (58) | Joonisel 5 on näha, et puidugraanulite import liitu kasvas 1,8 miljonilt kuivtonnilt 2009. aastal 3,2 miljoni kuivtonnini 2011. aastal. 2012. aastal ulatus import liitu ligikaudu 4 miljoni kuivtonnini ja lähiaastatel on oodata impordi kasvu. 2014. aastal ulatus puidugraanulite import USA kaguosast liitu ligikaudu 7,3 miljoni kuivtonnini (24).

  Joonis 5


  Puidugraanulite import ELis kuivtonnides







  Allikas: UK andmed. |
| --- | --- |

(58)

Joonisel 5 on näha, et puidugraanulite import liitu kasvas 1,8 miljonilt kuivtonnilt 2009. aastal 3,2 miljoni kuivtonnini 2011. aastal. 2012. aastal ulatus import liitu ligikaudu 4 miljoni kuivtonnini ja lähiaastatel on oodata impordi kasvu. 2014. aastal ulatus puidugraanulite import USA kaguosast liitu ligikaudu 7,3 miljoni kuivtonnini (24).

24

Joonis 5

Joonis 5

Puidugraanulite import ELis kuivtonnides

Puidugraanulite import ELis kuivtonnides

Image 5

Allikas: UK andmed.

Allikas:

| (59) | Ühendkuningriik selgitas samuti, et suurem osa saadaolevast puidugraanulite tarnetest tehakse praegu individuaallepingute alusel (kestvus tavaliselt 5–10 aastat). Puidugraanulite hetketurg moodustab väga väikese osa puidugraanulite kogutarnetest. Puidugraanulite tehaseid saab ehitada 18–30 kuuga ning on tõenäoline, et tarned toimuvad pikaajalise lepingu alusel. Kuna tõkked uute turuletulijate jaoks on madalad, väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et puidugraanulite turg suudab toime tulla Lynemouthi varustamisest tuleneva tarnete kasvuga. |
| --- | --- |

(59)

Ühendkuningriik selgitas samuti, et suurem osa saadaolevast puidugraanulite tarnetest tehakse praegu individuaallepingute alusel (kestvus tavaliselt 5–10 aastat). Puidugraanulite hetketurg moodustab väga väikese osa puidugraanulite kogutarnetest. Puidugraanulite tehaseid saab ehitada 18–30 kuuga ning on tõenäoline, et tarned toimuvad pikaajalise lepingu alusel. Kuna tõkked uute turuletulijate jaoks on madalad, väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et puidugraanulite turg suudab toime tulla Lynemouthi varustamisest tuleneva tarnete kasvuga.

| (60) | Oma seisukoha toetuseks võrdles Ühendkuningriik puidugraanulite tarbimist liidus hetkehinnaga USA kaguosas. Nagu näidatud joonisel 5, import liitu USA kaguosast kahekordistus ajavahemikul 2009–2011. Sel ajavahemikul hinnad hetketurul oluliselt ei muutunud, vaatamata suurenenud impordile liidus, nagu on näidatud joonisel 6.

  Joonis 6


  Puidugraanulite tarbimine ning USA kaguosa puidugraanulite FOB-hetkehinnad (2009–2013)

  [...] (*1) |
| --- | --- |

(60)

Oma seisukoha toetuseks võrdles Ühendkuningriik puidugraanulite tarbimist liidus hetkehinnaga USA kaguosas. Nagu näidatud joonisel 5, import liitu USA kaguosast kahekordistus ajavahemikul 2009–2011. Sel ajavahemikul hinnad hetketurul oluliselt ei muutunud, vaatamata suurenenud impordile liidus, nagu on näidatud joonisel 6.

Joonis 6

Joonis 6

Puidugraanulite tarbimine ning USA kaguosa puidugraanulite FOB-hetkehinnad (2009–2013)

Puidugraanulite tarbimine ning USA kaguosa puidugraanulite FOB-hetkehinnad (2009–2013)

[...] (*1)

*1

| (61) | Ühendkuningriik esitas samuti andmed kavandatava tarneahela kohta. Lynemouth plaanib sisse osta ligikaudu [60 % – 80 %] vajaminevatest puidugraanulitest USA kaguosast. Ligikaudu [5 % – 20 %] ostetakse teistest liikmesriikidest ja ülejäänud osa Lääne-Kanadast. Lynemouth on kindlaks määranud [...] võimalikku tarnijat, kellest [...] on pärit [...] erinevatest osariikidest USA kaguosas ja [...] Euroopast. Lynemouth ei plaani osta biomassi Ühendkuningriigist. |
| --- | --- |

(61)

Ühendkuningriik esitas samuti andmed kavandatava tarneahela kohta. Lynemouth plaanib sisse osta ligikaudu [60 % – 80 %] vajaminevatest puidugraanulitest USA kaguosast. Ligikaudu [5 % – 20 %] ostetakse teistest liikmesriikidest ja ülejäänud osa Lääne-Kanadast. Lynemouth on kindlaks määranud [...] võimalikku tarnijat, kellest [...] on pärit [...] erinevatest osariikidest USA kaguosas ja [...] Euroopast. Lynemouth ei plaani osta biomassi Ühendkuningriigist.

| (62) | Ühendkuningriigi sõnade kohaselt võib tooraine hinnatõusu selgitada saekaatrijääkide vähesusega. Ühendkuningriik selgitas, et saekaatrijääke tekib suures koguses, kui töödeldakse saematerjali, ning jääke saab kasutada nii puidugraanulite tootmiseks kui ja muudel eesmärkidel. Ent saekaatrijääkide kättesaadavus on piiratud ning on seotud saematerjali tootmisega. Ühendkuningriigi sõnul ei suutnud USA ehitussektor pärast finantskriisi täielikult taastuda. Uute eluruumide ja saematerjali tootmine väiksemas mahus vähendab saekaatrijääke, mida saaks kasutada puidutselluloosi ja puidugraanulite tootmiseks. Ühendkuningriigi arvates tõstab saekaatrijääkide vähesus tooraine hinda oluliselt. |
| --- | --- |

(62)

Ühendkuningriigi sõnade kohaselt võib tooraine hinnatõusu selgitada saekaatrijääkide vähesusega. Ühendkuningriik selgitas, et saekaatrijääke tekib suures koguses, kui töödeldakse saematerjali, ning jääke saab kasutada nii puidugraanulite tootmiseks kui ja muudel eesmärkidel. Ent saekaatrijääkide kättesaadavus on piiratud ning on seotud saematerjali tootmisega. Ühendkuningriigi sõnul ei suutnud USA ehitussektor pärast finantskriisi täielikult taastuda. Uute eluruumide ja saematerjali tootmine väiksemas mahus vähendab saekaatrijääke, mida saaks kasutada puidutselluloosi ja puidugraanulite tootmiseks. Ühendkuningriigi arvates tõstab saekaatrijääkide vähesus tooraine hinda oluliselt.

| (63) | Oma väite toetuseks väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et tooraine hinna kasv kohalikel turgudel ei ole korrelatsioonis puidugraanulite suurenenud tootmisega. Joonisel 7 on esitatud hinnakasv USA kohalikel turgudel alates 2013. aasta teisest kvartalist kuni 2015. aasta esimese kvartalini ja seal on näha, millistel turgudel on toimunud puidugraanulite tootmise oluline kasv.

  Joonis 7


  Kasvava männimetsa hinna kasv USA kohalikel turgudel 2013 II kv – 2015 I kv

  [...] (*1) |
| --- | --- |

(63)

Oma väite toetuseks väidavad Ühendkuningriigi ametiasutused, et tooraine hinna kasv kohalikel turgudel ei ole korrelatsioonis puidugraanulite suurenenud tootmisega. Joonisel 7 on esitatud hinnakasv USA kohalikel turgudel alates 2013. aasta teisest kvartalist kuni 2015. aasta esimese kvartalini ja seal on näha, millistel turgudel on toimunud puidugraanulite tootmise oluline kasv.

Joonis 7

Joonis 7

Kasvava männimetsa hinna kasv USA kohalikel turgudel 2013 II kv – 2015 I kv

Kasvava männimetsa hinna kasv USA kohalikel turgudel 2013 II kv – 2015 I kv

[...] (*1)

*1

| (64) | Ühendkuningriik kinnitas, et lepingusätete muutmisega saab nõuda, et Lynemouthi elektrijaam muudaks põhjenduses 24 kirjeldatud kestlikkuse nõudeid, näiteks kui Euroopas kehtestatakse tahke biomassi suhtes mis tahes kohustuslikud kestlikkuse nõuded. |
| --- | --- |

(64)

Ühendkuningriik kinnitas, et lepingusätete muutmisega saab nõuda, et Lynemouthi elektrijaam muudaks põhjenduses 24 kirjeldatud kestlikkuse nõudeid, näiteks kui Euroopas kehtestatakse tahke biomassi suhtes mis tahes kohustuslikud kestlikkuse nõuded.

5.   MEETME HINDAMINE

MEETME HINDAMINE

| (65) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on meede käsitletav riigiabina, kui see „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(65)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on meede käsitletav riigiabina, kui see „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (66) | Nagu on sätestatud 19. veebruari 2015. aasta menetluse algatamise otsuses, saab abisaaja toodetud elektri eest tegevustoetust muutuva lisatasuna (vt põhjendused 16 ja 19 eespool) Ühendkuningriigi valitsusele kuuluvalt osapoolelt Low Carbon Contracts Company Ltd. Meetmega soodustatakse valitud abisaajate seas elektri tootmist taastuvatest energiaallikatest (praegusel juhul biomassist). Elektriga kaubeldakse liikmesriikide vahel ulatuslikult. Teatatud meede võib seega moonutada konkurentsi elektriturul ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Lisaks hakkab elektrijaam konkureerima tooraineturul biokütuse pärast. Kuna kohalikku metsaressurssi ei ole piisavalt, tuleb elektrijaama toimimiseks vajalik tahke biomass välismaalt importida (vt põhjendus 61). |
| --- | --- |

(66)

Nagu on sätestatud 19. veebruari 2015. aasta menetluse algatamise otsuses, saab abisaaja toodetud elektri eest tegevustoetust muutuva lisatasuna (vt põhjendused 16 ja 19 eespool) Ühendkuningriigi valitsusele kuuluvalt osapoolelt Low Carbon Contracts Company Ltd. Meetmega soodustatakse valitud abisaajate seas elektri tootmist taastuvatest energiaallikatest (praegusel juhul biomassist). Elektriga kaubeldakse liikmesriikide vahel ulatuslikult. Teatatud meede võib seega moonutada konkurentsi elektriturul ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Lisaks hakkab elektrijaam konkureerima tooraineturul biokütuse pärast. Kuna kohalikku metsaressurssi ei ole piisavalt, tuleb elektrijaama toimimiseks vajalik tahke biomass välismaalt importida (vt põhjendus 61).

| (67) | Seepärast leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi aluslepingu artikli 107 (25) tähenduses. |
| --- | --- |

(67)

Seepärast leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi aluslepingu artikli 107 (25) tähenduses.

25

5.1.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (68) | Tuginedes Ühendkuningriigilt saadud teabele, märgib komisjon samuti, et ühtegi lõplikku investeerimisotsust ei ole tehtud. Ühtegi makset ei tehta enne, kui riigiabile on heakskiit antud. Komisjon leiab seega, et Ühendkuningriik on täitnud oma kohustused, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3. |
| --- | --- |

(68)

Tuginedes Ühendkuningriigilt saadud teabele, märgib komisjon samuti, et ühtegi lõplikku investeerimisotsust ei ole tehtud. Ühtegi makset ei tehta enne, kui riigiabile on heakskiit antud. Komisjon leiab seega, et Ühendkuningriik on täitnud oma kohustused, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3.

5.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (69) | Komisjon märgib, et teatatud meetme eesmärk on edendada elektritootmist taastuvatest energiaallikatest, täpsemalt tahkest biomassist. Teatatud meede kuulub dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ (26) reguleerimisalasse. Komisjon on seega hinnanud teatatud meedet dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ üldiste siseturuga kokkusobivuse sätete (dokumendi punkt 3.2) ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmiseks antava tegevusabi konkreetsete siseturuga kokkusobivuse tingimuste alusel (sama dokumendi punktis 3.3.2.1). |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märgib, et teatatud meetme eesmärk on edendada elektritootmist taastuvatest energiaallikatest, täpsemalt tahkest biomassist. Teatatud meede kuulub dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ (26) reguleerimisalasse. Komisjon on seega hinnanud teatatud meedet dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ üldiste siseturuga kokkusobivuse sätete (dokumendi punkt 3.2) ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmiseks antava tegevusabi konkreetsete siseturuga kokkusobivuse tingimuste alusel (sama dokumendi punktis 3.3.2.1).

26

5.2.1.   Üldist huvi pakkuv eesmärk

Üldist huvi pakkuv eesmärk

| (70) | Nagu menetluse algatamise otsuses on järeldatud, märgib komisjon, et teatatud abimeetme eesmärk on aidata Ühendkuningriigil saavutada taastuvenergia eesmärke ja CO2 vähendamise eesmärke, mis EL on kehtestanud osana strateegiast „Euroopa 2020“ (27). Nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 10, hakkab elektrijaam Ühendkuningriigi hinnangute kohaselt taastuvatest energiaallikatest tootma 2,3 TWh elektrit, vähendades CO2 hulka 17,7 miljoni tonni võrra. Seega, kooskõlas dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidega 30, 31 ja punkti 33 alapunktiga a, on Ühendkuningriik selgelt täitnud CO2 vähendamise ja taastuvenergiast elektri tootmise tingimuse, mida projekti põhjal eeldatakse. Komisjon järeldab, et teatatud abimeede teenib ühist huvi pakkuvat eesmärki kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

(70)

Nagu menetluse algatamise otsuses on järeldatud, märgib komisjon, et teatatud abimeetme eesmärk on aidata Ühendkuningriigil saavutada taastuvenergia eesmärke ja CO2 vähendamise eesmärke, mis EL on kehtestanud osana strateegiast „Euroopa 2020“ (27). Nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 10, hakkab elektrijaam Ühendkuningriigi hinnangute kohaselt taastuvatest energiaallikatest tootma 2,3 TWh elektrit, vähendades CO2 hulka 17,7 miljoni tonni võrra. Seega, kooskõlas dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidega 30, 31 ja punkti 33 alapunktiga a, on Ühendkuningriik selgelt täitnud CO2 vähendamise ja taastuvenergiast elektri tootmise tingimuse, mida projekti põhjal eeldatakse. Komisjon järeldab, et teatatud abimeede teenib ühist huvi pakkuvat eesmärki kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c.

2

27

2

2

| (71) | Keskkonnaorganisatsioonid ning Steptoe and Johnson väljendasid muret projekti keskkonnamõjude pärast. Ühendkuningriik kinnitas, et abi antakse ainult sellise biomassi kasutamiseks, mis vastab dokumendis „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ sätestatud määratlustele (vt nimetatud dokumendi põhjendus 6). Komisjon tuletab meelde, et abi täidab põhjenduses 69 sätestatud keskkonnaeesmärke ja vastab seega riigiabi kontrollimise eesmärgil tehtavate keskkonnakatsete tingimustele. Lisaks nende riigiabiga seotud kriteeriumide täitmisele peab elektrijaam järgima kõiki kehtivaid keskkonnaalaseid õigusakte, eelkõige seoses mõjuga õhusaastatusele. Elektrijaama suhtes kohaldatakse euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (28) ja jaam peab vastama direktiivi nõuetele, millega kehtestatakse suurte põletusseadmete suhtes NOx, SO2 ja tahkete osakeste heitkoguste piirväärtused. Lisaks märgib komisjon, et Lynemouthis kasutatavad puidugraanulid peavad vastama Ühendkuningriigi kestlikkuse nõuetele. Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul on need nõuded, sealhulgas CO2 vähendamise miinimumnõue, arvutatud olelusringi alusel. Ühendkuningriigi kestlikkuse nõuded sisaldavad samuti sätteid muude negatiivsete keskkonnamõjude vältimiseks (näiteks loodusliku mitmekesisuse vähenemine). |
| --- | --- |

(71)

Keskkonnaorganisatsioonid ning Steptoe and Johnson väljendasid muret projekti keskkonnamõjude pärast. Ühendkuningriik kinnitas, et abi antakse ainult sellise biomassi kasutamiseks, mis vastab dokumendis „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ sätestatud määratlustele (vt nimetatud dokumendi põhjendus 6). Komisjon tuletab meelde, et abi täidab põhjenduses 69 sätestatud keskkonnaeesmärke ja vastab seega riigiabi kontrollimise eesmärgil tehtavate keskkonnakatsete tingimustele. Lisaks nende riigiabiga seotud kriteeriumide täitmisele peab elektrijaam järgima kõiki kehtivaid keskkonnaalaseid õigusakte, eelkõige seoses mõjuga õhusaastatusele. Elektrijaama suhtes kohaldatakse euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (28) ja jaam peab vastama direktiivi nõuetele, millega kehtestatakse suurte põletusseadmete suhtes NOx, SO2 ja tahkete osakeste heitkoguste piirväärtused. Lisaks märgib komisjon, et Lynemouthis kasutatavad puidugraanulid peavad vastama Ühendkuningriigi kestlikkuse nõuetele. Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul on need nõuded, sealhulgas CO2 vähendamise miinimumnõue, arvutatud olelusringi alusel. Ühendkuningriigi kestlikkuse nõuded sisaldavad samuti sätteid muude negatiivsete keskkonnamõjude vältimiseks (näiteks loodusliku mitmekesisuse vähenemine).

28

2

2

5.2.2.   Riigi sekkumise vajadus, abi ergutav mõju ja sobivus

Riigi sekkumise vajadus, abi ergutav mõju ja sobivus

| (72) | Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon samuti, et abi on vajalik, sellel on ergutav mõju ja see on sobiv. Viidates dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 38, 107 ja 115, märgib komisjon eelkõige, et turutõrkeid (st tõrked kaasata energiahinna arvutamisel välismõju, mis tekib fossiilkütuste kasutamisel) ei ole kehtivas poliitikaraamistikus piisavalt käsitletud ning hindamisel oleva tegevusabita ei ole projekt rahaliselt elujõuline. |
| --- | --- |

(72)

Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon samuti, et abi on vajalik, sellel on ergutav mõju ja see on sobiv. Viidates dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 38, 107 ja 115, märgib komisjon eelkõige, et turutõrkeid (st tõrked kaasata energiahinna arvutamisel välismõju, mis tekib fossiilkütuste kasutamisel) ei ole kehtivas poliitikaraamistikus piisavalt käsitletud ning hindamisel oleva tegevusabita ei ole projekt rahaliselt elujõuline.

| (73) | Osutades dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 49 ja 58, näitas Ühendkuningriik, et elektri tasandatud kulud on tublisti üle eeldatavate elektri turuhindade ning Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid finantsanalüüsi, mille kohaselt oleks projekti sisemine tulumäär ilma hindamisel oleva abita negatiivne. Sellises olukorras ei soovi turuosalised biomassi projekti investeerida. Abi muudab seega abisaaja käitumist. Ühendkuningriik kinnitas, et abisaajalt nõuti abitaotluse esitamist ning see esitati enne, kui alustati tööd projektiga (dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punkt 51). |
| --- | --- |

(73)

Osutades dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 49 ja 58, näitas Ühendkuningriik, et elektri tasandatud kulud on tublisti üle eeldatavate elektri turuhindade ning Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid finantsanalüüsi, mille kohaselt oleks projekti sisemine tulumäär ilma hindamisel oleva abita negatiivne. Sellises olukorras ei soovi turuosalised biomassi projekti investeerida. Abi muudab seega abisaaja käitumist. Ühendkuningriik kinnitas, et abisaajalt nõuti abitaotluse esitamist ning see esitati enne, kui alustati tööd projektiga (dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punkt 51).

| (74) | Osutades eelkõige dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 40 ja 116, näitas Ühendkuningriik, et abi on sobiv vahend. Nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuses, on elektri tasandatud kulud elektri eeldatavast turuhinnast suuremad ning eeldatav sisemine tulumäär oleks ilma riigiabita negatiivne. Selleks, et leevendada konkreetse projekti puhul vahendite puudujääki, annab Ühendkuningriik riigiabi, mis on spetsiifiliselt suunatud konkreetsele projektile ja mis täidab selle projekti vajadusi ilma eeldatavat sisemist tulumäära ületamata (nt jäädes eespool põhjenduses 18 kirjeldatud tasuvuslävede piiridesse). Lynemouthi projekt valiti mitme hulgast just selleks, et täita liidu taastuvenergia eesmärke (vt põhjendus 7 eespool) ning sellele anti tegevusabi hinnavahelepingu vormis. Oma otsuses juhtumi SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables) kohta järeldas komisjon, et hinnavaheleping on sobiv vahend ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(74)

Osutades eelkõige dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 40 ja 116, näitas Ühendkuningriik, et abi on sobiv vahend. Nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuses, on elektri tasandatud kulud elektri eeldatavast turuhinnast suuremad ning eeldatav sisemine tulumäär oleks ilma riigiabita negatiivne. Selleks, et leevendada konkreetse projekti puhul vahendite puudujääki, annab Ühendkuningriik riigiabi, mis on spetsiifiliselt suunatud konkreetsele projektile ja mis täidab selle projekti vajadusi ilma eeldatavat sisemist tulumäära ületamata (nt jäädes eespool põhjenduses 18 kirjeldatud tasuvuslävede piiridesse). Lynemouthi projekt valiti mitme hulgast just selleks, et täita liidu taastuvenergia eesmärke (vt põhjendus 7 eespool) ning sellele anti tegevusabi hinnavahelepingu vormis. Oma otsuses juhtumi SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables) kohta järeldas komisjon, et hinnavaheleping on sobiv vahend ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks.

29

| (75) | Seega järeldab komisjon, et teatatud projekti jaoks on abi vajalik, sellel on ergutav mõju ja abi antakse sobiva vahendi abil. |
| --- | --- |

(75)

Seega järeldab komisjon, et teatatud projekti jaoks on abi vajalik, sellel on ergutav mõju ja abi antakse sobiva vahendi abil.

5.2.3.   Proportsionaalsus

Proportsionaalsus

| (76) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selles, kas abi on proportsionaalne (vt põhjendus 28 eespool). Komisjon meenutab, et Ühendkuningriik arvutas sellise biomassi projekti puhul energiatootmise tasandatud kogukuludeks 10 % sisemise tulumäära põhjal vähemalt 105 GBP/MWh (vt põhjendus 19). Komisjon leiab, et energiatootmise tasandatud kogukulud on asjakohased, nagu seda juba kinnitati varasemates otsustes (30). Ühendkuningriik näitas, et abi ühe energiaühiku kohta ei ületa energiatootmise tasandatud kogukulude ja elektri eeldatava turuhinna vahet, kuna täitmishind (mis kajastab turuhinda koos lisatasuga) ei ületa energiatootmise tasandatud kogukulusid (31). Lisaks kinnitas Ühendkuningriik, et abi antakse seni, kuni investeering on tavapäraste raamatupidamiseeskirjade kohaselt täielikult amortiseeritud. |
| --- | --- |

(76)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selles, kas abi on proportsionaalne (vt põhjendus 28 eespool). Komisjon meenutab, et Ühendkuningriik arvutas sellise biomassi projekti puhul energiatootmise tasandatud kogukuludeks 10 % sisemise tulumäära põhjal vähemalt 105 GBP/MWh (vt põhjendus 19). Komisjon leiab, et energiatootmise tasandatud kogukulud on asjakohased, nagu seda juba kinnitati varasemates otsustes (30). Ühendkuningriik näitas, et abi ühe energiaühiku kohta ei ületa energiatootmise tasandatud kogukulude ja elektri eeldatava turuhinna vahet, kuna täitmishind (mis kajastab turuhinda koos lisatasuga) ei ületa energiatootmise tasandatud kogukulusid (31). Lisaks kinnitas Ühendkuningriik, et abi antakse seni, kuni investeering on tavapäraste raamatupidamiseeskirjade kohaselt täielikult amortiseeritud.

30

31

| (77) | Projekti maksueelne tegelik tasuvuslävi on vahemikus 8,8 % – 12,7 %, nagu kirjeldatud põhjenduses 18 eespool, ja komisjon on sellega menetluse algatamise otsuses nõustunud. See oli kooskõlas määradega, mis komisjon oli varem heaks kiitnud teiste Ühendkuningriigi biomassiprojektide puhul (32). Komisjon hindab, kas projekti sisemine tulumäär järgib tasuvusläve. |
| --- | --- |

(77)

Projekti maksueelne tegelik tasuvuslävi on vahemikus 8,8 % – 12,7 %, nagu kirjeldatud põhjenduses 18 eespool, ja komisjon on sellega menetluse algatamise otsuses nõustunud. See oli kooskõlas määradega, mis komisjon oli varem heaks kiitnud teiste Ühendkuningriigi biomassiprojektide puhul (32). Komisjon hindab, kas projekti sisemine tulumäär järgib tasuvusläve.

32

| (78) | Pärast algatamise otsust esitas Ühendkuningriik ajakohastatud teabe projekti kohta, näidates, et Lynemouthi projekti sisemine tulumäär on oluliselt madalam võrrelduna teatises esitatuga peamiselt seetõttu, et ligikaudu aastajagu abi on saamata jäänud, kapitalikulud on suuremad, vabastus kliimamuutuse maksust tühistati ning välisvaluuta vahetuskurss ei ole soodne. Lisaks ajakohastasid Ühendkuningriigi ametiasutused oluliselt koormustegurit, mis on üks töönäitajatest. |
| --- | --- |

(78)

Pärast algatamise otsust esitas Ühendkuningriik ajakohastatud teabe projekti kohta, näidates, et Lynemouthi projekti sisemine tulumäär on oluliselt madalam võrrelduna teatises esitatuga peamiselt seetõttu, et ligikaudu aastajagu abi on saamata jäänud, kapitalikulud on suuremad, vabastus kliimamuutuse maksust tühistati ning välisvaluuta vahetuskurss ei ole soodne. Lisaks ajakohastasid Ühendkuningriigi ametiasutused oluliselt koormustegurit, mis on üks töönäitajatest.

| (79) | Esitatud finantsarvutuste kohaselt on projekti maksueelne tegelik sisemine tulumäär praegu ligikaudu [3 % – 8 %], mis on tublisti allpool tasuvusläve, ning seega on see märk ülemäärase hüvitamise puudumise kohta. Sellele vaatamata märgib komisjon, et endiselt võivad muutuda töönäitajad, näiteks keskmine soojuslik kasutegur, koormustegur ja kütusekulu. |
| --- | --- |

(79)

Esitatud finantsarvutuste kohaselt on projekti maksueelne tegelik sisemine tulumäär praegu ligikaudu [3 % – 8 %], mis on tublisti allpool tasuvusläve, ning seega on see märk ülemäärase hüvitamise puudumise kohta. Sellele vaatamata märgib komisjon, et endiselt võivad muutuda töönäitajad, näiteks keskmine soojuslik kasutegur, koormustegur ja kütusekulu.

| (80) | Seda arvestades esitas Ühendkuningriik andmed, millega näidati, et tolmpõletust kasutavate elektrijaamade soojuslik kasutegur on ligikaudu 36 % ning turuteave lubab oletada, et selline biomassile ülemineku projekt suudaks saavutada ligikaudu 38 % – 39 % soojusliku kasuteguri. Soojusliku kasuteguri 10 % kasv, mida kajastati menetluse algatamise otsuses, ei näi seega olema realistlik. |
| --- | --- |

(80)

Seda arvestades esitas Ühendkuningriik andmed, millega näidati, et tolmpõletust kasutavate elektrijaamade soojuslik kasutegur on ligikaudu 36 % ning turuteave lubab oletada, et selline biomassile ülemineku projekt suudaks saavutada ligikaudu 38 % – 39 % soojusliku kasuteguri. Soojusliku kasuteguri 10 % kasv, mida kajastati menetluse algatamise otsuses, ei näi seega olema realistlik.

| (81) | Nagu eespool märgitud, suurendati projekti koormustegurit (vt põhjendus 12) 77 %-ni, tuginedes analüüsile, milles kasutati biomassi kasutavate teiste elektrijaamade andmeid ja mille Ühendkuningriik vaatas läbi pärast menetluse algatamise otsust. Lisaks näitab Ühendkuningriigi esitatud teave, et selliste elektrijaamade netokoormustegur ei ületaks 80 % piiri (33). |
| --- | --- |

(81)

Nagu eespool märgitud, suurendati projekti koormustegurit (vt põhjendus 12) 77 %-ni, tuginedes analüüsile, milles kasutati biomassi kasutavate teiste elektrijaamade andmeid ja mille Ühendkuningriik vaatas läbi pärast menetluse algatamise otsust. Lisaks näitab Ühendkuningriigi esitatud teave, et selliste elektrijaamade netokoormustegur ei ületaks 80 % piiri (33).

33

| (82) | Kütusekulu kohta andis Ühendkuningriik üksikasjalikke selgitusi puidugraanulite piisava varu tagamiseks tehtavate kulude kohta. Esitatud dokumendid kinnitati sõltumatute ekspertide poolt ja nendes on esitatud Lynemouthi tarneahela peamiste kulude üksikasjalik jaotus, sealhulgas tootmiskulud, transport ja logistika (sealhulgas sadamarajatiste uuendamiskulud, mis tuleb teha seoses Lynemouthi projektiga). Esitatud selgituse põhjal teeb komisjon järelduse, et kütusekulu 7,17 GBP/GJ on eeldatava kütusekulu mõistlik prognoos. |
| --- | --- |

(82)

Kütusekulu kohta andis Ühendkuningriik üksikasjalikke selgitusi puidugraanulite piisava varu tagamiseks tehtavate kulude kohta. Esitatud dokumendid kinnitati sõltumatute ekspertide poolt ja nendes on esitatud Lynemouthi tarneahela peamiste kulude üksikasjalik jaotus, sealhulgas tootmiskulud, transport ja logistika (sealhulgas sadamarajatiste uuendamiskulud, mis tuleb teha seoses Lynemouthi projektiga). Esitatud selgituse põhjal teeb komisjon järelduse, et kütusekulu 7,17 GBP/GJ on eeldatava kütusekulu mõistlik prognoos.

| (83) | Sisemine tulumäär prognoositi tingimustel, kui soojuslik kasutegur ja koormustegur suureneksid 5 % ja kütusekulu väheneks 5 %. Sellise suurusjärgu muutusi peetakse olevat kooskõlas töönäitajate reaalsete muutustega, nagu arutatud põhjendustes 79–81. Sellised kumulatiivsed muutused suurendaks (maksueelset tegelikku) sisemist tulumäära ligikaudu [3 % – 8 %-lt] [...-le]. See väärtus on endiselt tasuvuslävede piirides, mis Ühendkuningriik on ette näinud. |
| --- | --- |

(83)

Sisemine tulumäär prognoositi tingimustel, kui soojuslik kasutegur ja koormustegur suureneksid 5 % ja kütusekulu väheneks 5 %. Sellise suurusjärgu muutusi peetakse olevat kooskõlas töönäitajate reaalsete muutustega, nagu arutatud põhjendustes 79–81. Sellised kumulatiivsed muutused suurendaks (maksueelset tegelikku) sisemist tulumäära ligikaudu [3 % – 8 %-lt] [...-le]. See väärtus on endiselt tasuvuslävede piirides, mis Ühendkuningriik on ette näinud.

| (84) | Eeltoodut silmas pidades järeldab komisjon, et abi tõttu ei teki ülemäärast hüvitamist. Seega on teatatud meede proportsionaalne selleks, et saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk. |
| --- | --- |

(84)

Eeltoodut silmas pidades järeldab komisjon, et abi tõttu ei teki ülemäärast hüvitamist. Seega on teatatud meede proportsionaalne selleks, et saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk.

5.2.4.   Konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine.

Konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine.

| (85) | Hinnates riigiabi kokkusobivust siseturuga, peab komisjon tegema kindlaks, et „abimeetme negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele [oleks] piiratud ning väiksem kui positiivne mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele“ (vt dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punkt 88). |
| --- | --- |

(85)

Hinnates riigiabi kokkusobivust siseturuga, peab komisjon tegema kindlaks, et „abimeetme negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele [oleks] piiratud ning väiksem kui positiivne mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele“ (vt dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punkt 88).

| (86) | Viidates dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 94–96, leiab komisjon, et meede ei tekita olulist negatiivset mõju, kuna abi on proportsionaalne ja sellest ei tulene vaid majandustegevuse ümberpaiknemist ilma keskkonnamõjuta. Abi aitab Lynemouthi projektil minna üle söe kastutamiselt biomassi kasutamisele, millega kaasneb CO2 vähenemine (vt põhjendus 10 eespool). |
| --- | --- |

(86)

Viidates dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktidele 94–96, leiab komisjon, et meede ei tekita olulist negatiivset mõju, kuna abi on proportsionaalne ja sellest ei tulene vaid majandustegevuse ümberpaiknemist ilma keskkonnamõjuta. Abi aitab Lynemouthi projektil minna üle söe kastutamiselt biomassi kasutamisele, millega kaasneb CO2 vähenemine (vt põhjendus 10 eespool).

2

| (87) | Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon moonutustele, mis tulenevad prognoositavast mõjust, mida abi avaldab konkurentsile mõjutatavatel tooteturgudel ja majandustegevuse asukohale (vt dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punkt 97). Kuna abi antakse elektri tootmiseks taastuvatest energiaallikatest, on mõjutatav tooteturg elektriturg. |
| --- | --- |

(87)

Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon moonutustele, mis tulenevad prognoositavast mõjust, mida abi avaldab konkurentsile mõjutatavatel tooteturgudel ja majandustegevuse asukohale (vt dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punkt 97). Kuna abi antakse elektri tootmiseks taastuvatest energiaallikatest, on mõjutatav tooteturg elektriturg.

| (88) | Esiteks tuletab komisjon meelde abisaaja piiratud turuosa (0,7 % Ühendkuningriigi elektritootmisturust). Teiseks, osutades dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktile 101, märgib komisjon täiendavalt, et projekti käigus renoveeritakse praegune söeküttel töötav elektrijaam ja seega ei tulene sellest negatiivset mõju, eelkõige ei suurenda see abisaaja turuvõimu. Seepärast järeldab komisjon, et meede ei mõjuta oluliselt konkurentsi Ühendkuningriigi elektritootmisturul. |
| --- | --- |

(88)

Esiteks tuletab komisjon meelde abisaaja piiratud turuosa (0,7 % Ühendkuningriigi elektritootmisturust). Teiseks, osutades dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktile 101, märgib komisjon täiendavalt, et projekti käigus renoveeritakse praegune söeküttel töötav elektrijaam ja seega ei tulene sellest negatiivset mõju, eelkõige ei suurenda see abisaaja turuvõimu. Seepärast järeldab komisjon, et meede ei mõjuta oluliselt konkurentsi Ühendkuningriigi elektritootmisturul.

| (89) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas projekt võib moonutada konkurentsi puidugraanulite turul ja ka juba eelnevates etappides tooraineturul sellisel määral, mis oleks vastuolus ühise huviga. Kõnealuse, eraldi teatatud projekti eripärasid silmas pidades analüüsis komisjon lisaks järelturgudele avalduvat kaudset mõju. |
| --- | --- |

(89)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas projekt võib moonutada konkurentsi puidugraanulite turul ja ka juba eelnevates etappides tooraineturul sellisel määral, mis oleks vastuolus ühise huviga. Kõnealuse, eraldi teatatud projekti eripärasid silmas pidades analüüsis komisjon lisaks järelturgudele avalduvat kaudset mõju.

5.2.5.   Moonutused puidugraanulite turul

Moonutused puidugraanulite turul

| (90) | Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et Lynemouthi elektrijaamas saab kasutada üksnes tööstuslikke puidugraanuleid. Ehkki mõnes elektrijaamas saab puidugraanuleid osaliselt asendada teiste kütustega, siis Lynemouthi elektrijaama puhul ei eeldata selle konstruktsiooni arvestades, et puidugraanuleid saaks teise tootega asendada. Projektist tuleneva konkurentsi moonutamise ulatuse analüüsimise eesmärgil on tööstusgraanulite turg asjaomane tooteturg. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et Lynemouthi elektrijaamas saab kasutada üksnes tööstuslikke puidugraanuleid. Ehkki mõnes elektrijaamas saab puidugraanuleid osaliselt asendada teiste kütustega, siis Lynemouthi elektrijaama puhul ei eeldata selle konstruktsiooni arvestades, et puidugraanuleid saaks teise tootega asendada. Projektist tuleneva konkurentsi moonutamise ulatuse analüüsimise eesmärgil on tööstusgraanulite turg asjaomane tooteturg.

| (91) | Ühendkuningriigi esitatud andmetest (vt joonis 4) võib näha, et puidugraanulitega kaubeldakse peamiste tootmiskohtade ja tarbimiskohtade vahel. Lisaks on kaubavood viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud (rohkem kui 40 % aastas). Lisaks esitas Ühendkuningriik andmed selle kohta, et puidugraanulite import ELi USA kaguosast kahekordistus ajavahemikul 2009–2011 (nagu näidatud joonisel 5). |
| --- | --- |

(91)

Ühendkuningriigi esitatud andmetest (vt joonis 4) võib näha, et puidugraanulitega kaubeldakse peamiste tootmiskohtade ja tarbimiskohtade vahel. Lisaks on kaubavood viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud (rohkem kui 40 % aastas). Lisaks esitas Ühendkuningriik andmed selle kohta, et puidugraanulite import ELi USA kaguosast kahekordistus ajavahemikul 2009–2011 (nagu näidatud joonisel 5).

| (92) | Seega, tuginedes kaubavoogudele ja impordile liitu, järeldab komisjon, et puidugraanulite turg ei piirne üksiku liikmesriigiga ega liiduga, vaid seda tuleb pidada üleilmseks turuks, kui hinnatakse turumoonutusi puidugraanulite turul. |
| --- | --- |

(92)

Seega, tuginedes kaubavoogudele ja impordile liitu, järeldab komisjon, et puidugraanulite turg ei piirne üksiku liikmesriigiga ega liiduga, vaid seda tuleb pidada üleilmseks turuks, kui hinnatakse turumoonutusi puidugraanulite turul.

| (93) | 2014. aastal kasvas ülemaailmne puidugraanulite turg 27 miljoni kuivtonnini. Puidugraanulite tarbimine Euroopas kahekordistus ajavahemikul 2009–2012 (nagu näidatud joonisel 5). Vaatamata sellisele kasvule näitavad andmed joonisel 6, et hinnad hetketurul ei ole oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(93)

2014. aastal kasvas ülemaailmne puidugraanulite turg 27 miljoni kuivtonnini. Puidugraanulite tarbimine Euroopas kahekordistus ajavahemikul 2009–2012 (nagu näidatud joonisel 5). Vaatamata sellisele kasvule näitavad andmed joonisel 6, et hinnad hetketurul ei ole oluliselt muutunud.

| (94) | Lisaks märgib komisjon menetluse algatamise otsusele esitatud vastuse põhjal, et suurem osa puidugraanulite tarnetest ostetakse pikaajaliste individuaallepingute alusel. Puidugraanulite tehase saab püsti panna kahe aastaga pärast (või enne) lepingute allkirjastamist ja müügilepingute sõlmimist. Seega näivad turutõkked uute tootmisrajatiste ehitamiseks olema madalad. Hiljuti toimunud graanulite tootmisvõimsuse kasv nii USA kaguosas kui ka liidus (34) toetab seda seisukohta. |
| --- | --- |

(94)

Lisaks märgib komisjon menetluse algatamise otsusele esitatud vastuse põhjal, et suurem osa puidugraanulite tarnetest ostetakse pikaajaliste individuaallepingute alusel. Puidugraanulite tehase saab püsti panna kahe aastaga pärast (või enne) lepingute allkirjastamist ja müügilepingute sõlmimist. Seega näivad turutõkked uute tootmisrajatiste ehitamiseks olema madalad. Hiljuti toimunud graanulite tootmisvõimsuse kasv nii USA kaguosas kui ka liidus (34) toetab seda seisukohta.

34

| (95) | Lynemouthi elektrijaamas vajaminevate puidugraanulite maht moodustab ligikaudu 5,5 % 2014. aasta üleilmsest puidugraanulite turust. See on oluliselt vähem, kui menetluse algatamise otsuses prognoositud 7,4 %, mis põhines 2012. aasta andmetel. Pidades silmas asjaolu, et uusi puidugraanulite tehaseid on võimalik ehitada enam vähem samaaegselt ümberehitusprojektiga, kui nende kestust arvestada (vt põhjendused 59 ja 60), siis võib eeldada, et täiendav tootmisvõimsus muutub kättesaadavaks täiendava nõudluse tekkimisega samal ajal, nagu on ette nähtud projekti jaoks kavandatud tarneahelas. |
| --- | --- |

(95)

Lynemouthi elektrijaamas vajaminevate puidugraanulite maht moodustab ligikaudu 5,5 % 2014. aasta üleilmsest puidugraanulite turust. See on oluliselt vähem, kui menetluse algatamise otsuses prognoositud 7,4 %, mis põhines 2012. aasta andmetel. Pidades silmas asjaolu, et uusi puidugraanulite tehaseid on võimalik ehitada enam vähem samaaegselt ümberehitusprojektiga, kui nende kestust arvestada (vt põhjendused 59 ja 60), siis võib eeldada, et täiendav tootmisvõimsus muutub kättesaadavaks täiendava nõudluse tekkimisega samal ajal, nagu on ette nähtud projekti jaoks kavandatud tarneahelas.

| (96) | Tagasi vaadates on näha, et impordi ja tarbimise tase liidus on kasvanud kiiresti – see on veel üks näitaja, et puidugraanulite turg suudab toime tulla puidugraanulite nõudluse suure kasvuga. Samuti märgiti, et hetkehinnad USA kaguosas, mis on peamine piirkond, kust loodetakse projekti jaoks puidugraanuleid hankida, ei muutunud märkimisväärselt (joonis 6), samas kui import liitu kõnealusest piirkonnast kasvas (joonis 5). |
| --- | --- |

(96)

Tagasi vaadates on näha, et impordi ja tarbimise tase liidus on kasvanud kiiresti – see on veel üks näitaja, et puidugraanulite turg suudab toime tulla puidugraanulite nõudluse suure kasvuga. Samuti märgiti, et hetkehinnad USA kaguosas, mis on peamine piirkond, kust loodetakse projekti jaoks puidugraanuleid hankida, ei muutunud märkimisväärselt (joonis 6), samas kui import liitu kõnealusest piirkonnast kasvas (joonis 5).

| (97) | Analüüs näitab, et puidugraanulite turg on üleilmne ja suudab toime tulla puidugraanulite nõudluse kasvuga, mida projektist eeldatakse. Komisjon järeldab seega, et abi ei kahjusta kauplemistingimusi puidugraanulite turul sellisel määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (CO2 vähenemine ja elektri kasvav tootmine taastuvatest energiaallikatest). |
| --- | --- |

(97)

Analüüs näitab, et puidugraanulite turg on üleilmne ja suudab toime tulla puidugraanulite nõudluse kasvuga, mida projektist eeldatakse. Komisjon järeldab seega, et abi ei kahjusta kauplemistingimusi puidugraanulite turul sellisel määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (CO2 vähenemine ja elektri kasvav tootmine taastuvatest energiaallikatest).

2

5.2.6.   Tooraineturu moonutamine

Tooraineturu moonutamine

| (98) | Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 75), et puidugraanulite suurenenud nõudlus võib tekitada täiendavaid moonutusi tooraineturul (st puidukiuturul). Selles suhtes tuletatakse meelde, et abi antakse iga Lynemouthi elektrijaamas toodetud MWh alusel. Võimalikud moonutused puidugraanuliturul ja tooraineturul ei tulene puidugraanulitele ja või toorainele antavatest otsetoetustest, vaid elektri tootmiseks vajamineva kütuse kasvanud nõudluse tõttu. Lisaks on tooraineturule avalduv mõju kaudne võrreldes moonutustega puidugraanuliturul. |
| --- | --- |

(98)

Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 75), et puidugraanulite suurenenud nõudlus võib tekitada täiendavaid moonutusi tooraineturul (st puidukiuturul). Selles suhtes tuletatakse meelde, et abi antakse iga Lynemouthi elektrijaamas toodetud MWh alusel. Võimalikud moonutused puidugraanuliturul ja tooraineturul ei tulene puidugraanulitele ja või toorainele antavatest otsetoetustest, vaid elektri tootmiseks vajamineva kütuse kasvanud nõudluse tõttu. Lisaks on tooraineturule avalduv mõju kaudne võrreldes moonutustega puidugraanuliturul.

| (99) | Kui puidugraanuleid saab majanduslikel põhjustel transportida välismaale, siis puidugraanulite tootmiseks kasutatavaid tooraineid saab tavaolukorras transportida vaid teatud vahemaa taha. Puidumassist valmistatud pooltoodete tootmistehased hangivad puiduvaru keskmiselt 100–150 km kauguselt (nimetatakse tehase varustuspiirkonnaks). Selleks, et hinnata selliste tehaste mõju konkurentsile, on seega vajalik määrata kindlaks, milliselt kohalikult turult graanulid hangitakse või tõenäoliselt hangitakse. |
| --- | --- |

(99)

Kui puidugraanuleid saab majanduslikel põhjustel transportida välismaale, siis puidugraanulite tootmiseks kasutatavaid tooraineid saab tavaolukorras transportida vaid teatud vahemaa taha. Puidumassist valmistatud pooltoodete tootmistehased hangivad puiduvaru keskmiselt 100–150 km kauguselt (nimetatakse tehase varustuspiirkonnaks). Selleks, et hinnata selliste tehaste mõju konkurentsile, on seega vajalik määrata kindlaks, milliselt kohalikult turult graanulid hangitakse või tõenäoliselt hangitakse.

| (100) | Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 11, Lynemouthi elektrijaam kavatseb hankida [60 % – 80 %] kogu vajaminevast puidugraanulikütusest USA kaguosast. Ligikaudu [5 % – 20 %] hangitakse teistest liikmesriikidest. See tähendab, et ligikaudu [...] kuivtonni aastas hangitakse teistest liikmesriikidest ligikaudu 16 erinevalt tarnijalt. See moodustaks ligikaudu [...] ELi puidugraanulite tarbimisest (vt joonis 6). Lisaks ei kavatseta Lynemouthi projekti raames teha hankeid Ühendkuningriigist. Seega on ebatõenäoline, et projekti tõttu toorainehinnad Ühendkuningriigis või Euroopa Liidu turul kasvavad, nagu väidavad EPG ja WPF. Seega eeldatakse, et meetme tõttu ei teki liidus põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Kuna suurem osa graanuleid hangitakse väljastpoolt liitu ja tooraineturg on kohalik, siis avaldub mõju väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(100)

Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 11, Lynemouthi elektrijaam kavatseb hankida [60 % – 80 %] kogu vajaminevast puidugraanulikütusest USA kaguosast. Ligikaudu [5 % – 20 %] hangitakse teistest liikmesriikidest. See tähendab, et ligikaudu [...] kuivtonni aastas hangitakse teistest liikmesriikidest ligikaudu 16 erinevalt tarnijalt. See moodustaks ligikaudu [...] ELi puidugraanulite tarbimisest (vt joonis 6). Lisaks ei kavatseta Lynemouthi projekti raames teha hankeid Ühendkuningriigist. Seega on ebatõenäoline, et projekti tõttu toorainehinnad Ühendkuningriigis või Euroopa Liidu turul kasvavad, nagu väidavad EPG ja WPF. Seega eeldatakse, et meetme tõttu ei teki liidus põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Kuna suurem osa graanuleid hangitakse väljastpoolt liitu ja tooraineturg on kohalik, siis avaldub mõju väljaspool liitu.

| (101) | Ligikaudu [10 % – 30 %] vajaminevast puidugraanulite mahust hangitakse Kanadast. Kanada võimalikke varusid peetakse märkimisväärselt suuremateks kui Euroopa varusid. Canadian Pellet Associationi (Kanada Puidugraanulite Liit) esitatud andmetes hinnatakse, et Lääne-Kanadas ulatub biomassi ülejääk 14 miljoni kuivtonnini. Hanked Kanadast moodustaks [...] hinnangulisest ülejäägist. Seega eeldatakse, et projekt ei avalda põhjendamatut mõju Kanada turule seoses puidugraanulite toorainega. |
| --- | --- |

(101)

Ligikaudu [10 % – 30 %] vajaminevast puidugraanulite mahust hangitakse Kanadast. Kanada võimalikke varusid peetakse märkimisväärselt suuremateks kui Euroopa varusid. Canadian Pellet Associationi (Kanada Puidugraanulite Liit) esitatud andmetes hinnatakse, et Lääne-Kanadas ulatub biomassi ülejääk 14 miljoni kuivtonnini. Hanked Kanadast moodustaks [...] hinnangulisest ülejäägist. Seega eeldatakse, et projekt ei avalda põhjendamatut mõju Kanada turule seoses puidugraanulite toorainega.

| (102) | Enamus projekti hangetest imporditakse USA kaguosast. Seetõttu keskendutakse tooraineturu (puidukiud) võimalike turumoonutuste uurimismenetlusel sellele piirkonnale. |
| --- | --- |

(102)

Enamus projekti hangetest imporditakse USA kaguosast. Seetõttu keskendutakse tooraineturu (puidukiud) võimalike turumoonutuste uurimismenetlusel sellele piirkonnale.

| (103) | Lynemouth hakkab USA kaguosast importima ligikaudu 2 miljonit rohelist tonni (samaväärne ligikaudu 0,9 miljoni kuivtonniga). See moodustas 1,7 % puidumassi kogutarnest 2011. aastal USA kaguosas ja 0,9 % kogu väljaveetavast puitmaterjalist samal aastal selles piirkonnas. Nii madalad näitajad üksi ei näita kindlalt, et tooraineturul esinevad põhjendamatud moonutused. Eelkõige, ei teki kogu väljaveetava puitmaterjali mahtu arvestades sellise mõju tõttu põhjendamatuid turumoonutusi. Lisaks võetakse nende näitajate puhul arvesse vaid puidumassi ega võeta arvesse muid sisendmaterjale, näiteks metsalangetamise ja saekaatri jääke, mida mõningal määral saab kasutada puidugraanulite tootmiseks. |
| --- | --- |

(103)

Lynemouth hakkab USA kaguosast importima ligikaudu 2 miljonit rohelist tonni (samaväärne ligikaudu 0,9 miljoni kuivtonniga). See moodustas 1,7 % puidumassi kogutarnest 2011. aastal USA kaguosas ja 0,9 % kogu väljaveetavast puitmaterjalist samal aastal selles piirkonnas. Nii madalad näitajad üksi ei näita kindlalt, et tooraineturul esinevad põhjendamatud moonutused. Eelkõige, ei teki kogu väljaveetava puitmaterjali mahtu arvestades sellise mõju tõttu põhjendamatuid turumoonutusi. Lisaks võetakse nende näitajate puhul arvesse vaid puidumassi ega võeta arvesse muid sisendmaterjale, näiteks metsalangetamise ja saekaatri jääke, mida mõningal määral saab kasutada puidugraanulite tootmiseks.

| (104) | Samad kolmandad osapooled märkisid siiski, et puidugraanulite tootmise kasv põhjustab tooraine (puidumassi) hindade kasvu USA kaguosas. Steptoe and Johnson ja AFPA esitasid andmed, mis näitavad hinnakasvu ajavahemikul 2011–2014. Samad andmed, ent pikema ajavahemiku kohta, esitas USA Industrial Pellet Association (joonis 3). |
| --- | --- |

(104)

Samad kolmandad osapooled märkisid siiski, et puidugraanulite tootmise kasv põhjustab tooraine (puidumassi) hindade kasvu USA kaguosas. Steptoe and Johnson ja AFPA esitasid andmed, mis näitavad hinnakasvu ajavahemikul 2011–2014. Samad andmed, ent pikema ajavahemiku kohta, esitas USA Industrial Pellet Association (joonis 3).

| (105) | Komisjon märgib, et joonisel 2 näidatu kohaselt ei ole tooraine (kasvava metsa) keskmine hind USA kaguosas väljaspool väljakujunenud hinnavahemikku. Seega ei tundu pärast 2011. aastat toimunud hinnatõus ebatavaline. 2010. aastal olid hinnad veelgi kõrgemad, väidetavalt ilmastikuolude tõttu. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon märgib, et joonisel 2 näidatu kohaselt ei ole tooraine (kasvava metsa) keskmine hind USA kaguosas väljaspool väljakujunenud hinnavahemikku. Seega ei tundu pärast 2011. aastat toimunud hinnatõus ebatavaline. 2010. aastal olid hinnad veelgi kõrgemad, väidetavalt ilmastikuolude tõttu.

| (106) | Lisaks märkis Ühendkuningriik, et USA turgu mõjutas endiselt finantskriisi tõttu vähenenud nõudlus. Eelkõige vähenes saematerjali tootmine ligikaudu 57 miljonit rohelist tonni 2005. aastaga võrreldes. Kui selline hulk oleks kättesaadav, saaks sellest toota ligikaudu 28–19 rohelist tonni jääke, millest saaks valmistada puidugraanuleid või konkureerivaid tooteid. Lisaks väidab Ühendkuningriik, et puudub korrelatsioon puidugraanulite suure tootmisega piirkondade ja puidumassi hindade kasvu vahel kohalikel turgudel (joonis 7). |
| --- | --- |

(106)

Lisaks märkis Ühendkuningriik, et USA turgu mõjutas endiselt finantskriisi tõttu vähenenud nõudlus. Eelkõige vähenes saematerjali tootmine ligikaudu 57 miljonit rohelist tonni 2005. aastaga võrreldes. Kui selline hulk oleks kättesaadav, saaks sellest toota ligikaudu 28–19 rohelist tonni jääke, millest saaks valmistada puidugraanuleid või konkureerivaid tooteid. Lisaks väidab Ühendkuningriik, et puudub korrelatsioon puidugraanulite suure tootmisega piirkondade ja puidumassi hindade kasvu vahel kohalikel turgudel (joonis 7).

| (107) | Tõepoolest, andmed joonisel 1 näitavad, et enne 2008. aastat oli kättesaadava saematerjali, seega ka puidujäägi maht suurem. Jääkide piiratum kättesaadavus oleks seega negatiivselt mõjutanud puidumassi hinda. Lisaks on Ühendkuningriik näidanud, et puidugraanulite suur tootmine ei ole tingimata korrelatsioonis tooraine hinnatõusuga (vt põhjendus 63). |
| --- | --- |

(107)

Tõepoolest, andmed joonisel 1 näitavad, et enne 2008. aastat oli kättesaadava saematerjali, seega ka puidujäägi maht suurem. Jääkide piiratum kättesaadavus oleks seega negatiivselt mõjutanud puidumassi hinda. Lisaks on Ühendkuningriik näidanud, et puidugraanulite suur tootmine ei ole tingimata korrelatsioonis tooraine hinnatõusuga (vt põhjendus 63).

| (108) | Nagu on sätestatud eespool (vt põhjendus 62), mõjutavad puidumassi hinda sellised tegurid nagu ilmastik, jääkide kättesaadavus (seotud saepuiduturuga) ja hinnakõikumised, mida täheldati ka varem. Lisaks toimuvad hinnatõusud ja -langused nii suure kui ka vähese tootmisega valdkonnas. Seega ei eeldata, et Lynemouthi projektist tuleneva kaudse toorainenõudluse tõttu tekiks turul põhjendamatuid moonutusi. |
| --- | --- |

(108)

Nagu on sätestatud eespool (vt põhjendus 62), mõjutavad puidumassi hinda sellised tegurid nagu ilmastik, jääkide kättesaadavus (seotud saepuiduturuga) ja hinnakõikumised, mida täheldati ka varem. Lisaks toimuvad hinnatõusud ja -langused nii suure kui ka vähese tootmisega valdkonnas. Seega ei eeldata, et Lynemouthi projektist tuleneva kaudse toorainenõudluse tõttu tekiks turul põhjendamatuid moonutusi.

| (109) | Huvitatud isikud esitasid samuti teoreetilise uuringu, milles modelleeritakse võimalikke tulevasi stsenaariume biomassi laialdase kasutamise korral. Uuringus ei hinnata Lynemouthi projekti mõju turule, kuid hinnatakse biomassi nõudluse oodatavat mõju, võttes arvesse olemasolevat ja edasist poliitikat. Samas ei ole selge, millises ulatuses biomassikavad realiseeritakse, ja kui seda tehakse, siis millistel tingimustel ning millistest piirkondadest biomassi tegelikult hangitakse. Uuring ei muuda seega järeldusi Lynemouthi projekti võimaliku mõju kohta, kuna selles käsitletakse eelkõige edasise arengu võimalike mõjusid. |
| --- | --- |

(109)

Huvitatud isikud esitasid samuti teoreetilise uuringu, milles modelleeritakse võimalikke tulevasi stsenaariume biomassi laialdase kasutamise korral. Uuringus ei hinnata Lynemouthi projekti mõju turule, kuid hinnatakse biomassi nõudluse oodatavat mõju, võttes arvesse olemasolevat ja edasist poliitikat. Samas ei ole selge, millises ulatuses biomassikavad realiseeritakse, ja kui seda tehakse, siis millistel tingimustel ning millistest piirkondadest biomassi tegelikult hangitakse. Uuring ei muuda seega järeldusi Lynemouthi projekti võimaliku mõju kohta, kuna selles käsitletakse eelkõige edasise arengu võimalike mõjusid.

| (110) | Ühendkuningriigi esitatud andmete kohaselt kavatsetakse Lynemouthi elektrijaama jaoks hankida biomassi ligikaudu [...] saekaatrist USA kaguosa [...] osariigis. Tarneahela mitmekesistamine maandab veelgi moonutuste riski kohalikel turgudel. |
| --- | --- |

(110)

Ühendkuningriigi esitatud andmete kohaselt kavatsetakse Lynemouthi elektrijaama jaoks hankida biomassi ligikaudu [...] saekaatrist USA kaguosa [...] osariigis. Tarneahela mitmekesistamine maandab veelgi moonutuste riski kohalikel turgudel.

| (111) | Komisjon järeldab seega, et meetme tõttu ei teki tooraineturul põhjendamatuid moonutusi. Selles suhtes tuletatakse meelde, et abi antakse elektri tootmise eest tahkest biomassist ning abist tulenev mis tahes mõju puidugraanulite tööstuses kasutatava tooraine hankimisele on kaudne. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon järeldab seega, et meetme tõttu ei teki tooraineturul põhjendamatuid moonutusi. Selles suhtes tuletatakse meelde, et abi antakse elektri tootmise eest tahkest biomassist ning abist tulenev mis tahes mõju puidugraanulite tööstuses kasutatava tooraine hankimisele on kaudne.

5.2.7.   Tasakaalustatuse kriteerium

Tasakaalustatuse kriteerium

| (112) | Nagu on sätestatud dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktis 97, siis kui riigiabi meetmed on tõhusalt suunatud turutõrkele, mida püütakse parandada, on olemas oht, et riigiabi moonutab põhjendamatult konkurentsi, väiksem. Komisjon märgib, et abi on otseselt suunatud taastuvenergia eesmärkide ja CO2 vähendamise saavutamiseks proportsionaalsel ja asjakohasel viisil. Seega on põhjendamatute konkurentsimoonutuste risk samuti väiksem. Nagu on välja toodud eespool põhjenduses 110, ei leidnud komisjon mõjutataval tootmisturul (puidugraanulid) põhjendamatuid moonutusi. Samuti ei leitud põhjendamatuid moonutusi eelnevatel turgudel (tooraine). |
| --- | --- |

(112)

Nagu on sätestatud dokumendi „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ punktis 97, siis kui riigiabi meetmed on tõhusalt suunatud turutõrkele, mida püütakse parandada, on olemas oht, et riigiabi moonutab põhjendamatult konkurentsi, väiksem. Komisjon märgib, et abi on otseselt suunatud taastuvenergia eesmärkide ja CO2 vähendamise saavutamiseks proportsionaalsel ja asjakohasel viisil. Seega on põhjendamatute konkurentsimoonutuste risk samuti väiksem. Nagu on välja toodud eespool põhjenduses 110, ei leidnud komisjon mõjutataval tootmisturul (puidugraanulid) põhjendamatuid moonutusi. Samuti ei leitud põhjendamatuid moonutusi eelnevatel turgudel (tooraine).

2

| (113) | Lisaks peab komisjon hindama, kas meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi niivõrd, kui see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Mõju tooraineturul on kohalik ja avaldub enamasti väljaspool Euroopat, kuna puidugraanulid imporditakse Euroopasse. Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele oleks seega igal juhul piiratud. |
| --- | --- |

(113)

Lisaks peab komisjon hindama, kas meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi niivõrd, kui see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Mõju tooraineturul on kohalik ja avaldub enamasti väljaspool Euroopat, kuna puidugraanulid imporditakse Euroopasse. Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele oleks seega igal juhul piiratud.

| (114) | Seetõttu leiab komisjon, et Lynemouthi projektile antava abi negatiivne mõju, pidades silmas konkurentsimoonutusi ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, on piiratud ning väiksem kui positiivne mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele (energia tootmine taastuvatest energiaallikatest ja CO2 vähendamine elektri toomisel) ja seega on üldine tasakaal positiivne. |
| --- | --- |

(114)

Seetõttu leiab komisjon, et Lynemouthi projektile antava abi negatiivne mõju, pidades silmas konkurentsimoonutusi ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, on piiratud ning väiksem kui positiivne mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele (energia tootmine taastuvatest energiaallikatest ja CO2 vähendamine elektri toomisel) ja seega on üldine tasakaal positiivne.

2

5.2.8.   Muud tegurid – kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 30 ja 110

Muud tegurid – kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 30 ja 110

| (115) | Arvestades taastuvenergia hinnavahelepingu kohta tehtud otsust (SA.36196) ja otsust seoses FIDeRi raames viiele avamere tuuleenergia projektile (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812) ning ühele koostootmisjaama biomassi projektile (SA.38796) antava abiga, on Ühendkuningriik võtnud kohustuse kohandada viisi, kuidas elektritarnijate kohustused arvutatakse seoses hinnavahelepingu maksetega, nii et abikõlblikku taastuvatest energiaallikatest pärit elektrit, mis on toodetud ELi liikmesriikides väljaspool Ühendkuningriiki ja mida tarnitakse tarbijatele Ühendkuningriigis, ei arvestata tarnijate turuosa hulka. |
| --- | --- |

(115)

Arvestades taastuvenergia hinnavahelepingu kohta tehtud otsust (SA.36196) ja otsust seoses FIDeRi raames viiele avamere tuuleenergia projektile (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812) ning ühele koostootmisjaama biomassi projektile (SA.38796) antava abiga, on Ühendkuningriik võtnud kohustuse kohandada viisi, kuidas elektritarnijate kohustused arvutatakse seoses hinnavahelepingu maksetega, nii et abikõlblikku taastuvatest energiaallikatest pärit elektrit, mis on toodetud ELi liikmesriikides väljaspool Ühendkuningriiki ja mida tarnitakse tarbijatele Ühendkuningriigis, ei arvestata tarnijate turuosa hulka.

| (116) | Ühendkuningriik tagab, et ühtegi hinnavahelepingu makset ei tehta enne erandi kehtestamist või kui see ei ole võimalik, siis kehtestab Ühendkuningriik mehhanismi, millega hüvitatakse tarnijatele imporditud abikõlbliku taastuvatest energiaallikatest pärit elektri maksumus, mis on tarnitud enne erandi jõustamist, kuid pärast hinnavahelepingu maksete tegemise alustamist. |
| --- | --- |

(116)

Ühendkuningriik tagab, et ühtegi hinnavahelepingu makset ei tehta enne erandi kehtestamist või kui see ei ole võimalik, siis kehtestab Ühendkuningriik mehhanismi, millega hüvitatakse tarnijatele imporditud abikõlbliku taastuvatest energiaallikatest pärit elektri maksumus, mis on tarnitud enne erandi jõustamist, kuid pärast hinnavahelepingu maksete tegemise alustamist.

| (117) | Põhjenduses 114 osutatud kohustust kohaldatakse samuti teatatud meetme suhtes. |
| --- | --- |

(117)

Põhjenduses 114 osutatud kohustust kohaldatakse samuti teatatud meetme suhtes.

| (118) | Põhjenduses 114 osutatud kohustust silmas pidades leiab komisjon, et teatatud abimeetmete rahastamismehhanismiga ei tohiks kehtestada ühtegi piirangut, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 30 või artikliga 110. |
| --- | --- |

(118)

Põhjenduses 114 osutatud kohustust silmas pidades leiab komisjon, et teatatud abimeetmete rahastamismehhanismiga ei tohiks kehtestada ühtegi piirangut, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 30 või artikliga 110.

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (119) | Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et teatatud abimeede teenib ühist huvi pakkuvat eesmärki vajalikul ja proportsionaalsel viisil kooskõlas dokumendiga „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ ning seega on toetus siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(119)

Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et teatatud abimeede teenib ühist huvi pakkuvat eesmärki vajalikul ja proportsionaalsel viisil kooskõlas dokumendiga „Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020“ ning seega on toetus siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigi teatatud abimeede on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 1. detsember 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 116, 10.4.2015, lk 52.

1

(2)  Komisjon võttis kaheksast projektist kuue kohta vastu otsuse. 23. juulil 2014 võeti viie avamere tuuleenergia projekti suhtes vastu otsus vastuväidete puudumise kohta (juhtumid SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812 (ELT C 393, 7.11.2014, lk 7) ja 22. jaanuaril 2015 võeti Teesside koostootmisjaama biomassi projekti suhtes vastu otsus vastuväidete puudumise kohta (SA 38796), otsus on veel avaldamata).

2

(3)  Esialgses teates oli koormustegur hinnanguliselt 75,3 %, mida Suurbritannia seejärel suurendas.

3

(4)  Rohkem teavet kokkuleppehinna hüvitamismehhanismi kohta vt komisjoni otsus juhtumis SA.36196 Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables, põhjendused 17 ja 31 (C(2014) 5079 final).

4

(5)  Komisjon võttis kava algselt vastu 28. veebruaril 2001 seoses juhtumiga N504/2000 ning seda on hiljem korduvalt täiendatud. Praegusel kujul kiitis komisjon kava heaks oma 2. aprilli 2013. aasta otsusega seoses juhtumiga SA.35565 (ELT C 167, 13.6.2013, lk 5). Mõned spetsiifilised detailid kiideti hiljem heaks Põhja-Iirimaa jaoks (juhtum SA.36084) ja Šotimaa jaoks (SA.37453).

5

(6)  Tasuvuslävi on sellise projekti teostamiseks vajaminev minimaalne tulumäär.

6

(7)  Ühendkuningriigi ametiasutused on avaldanud kõik nimetatud üksikasjad elektri tootmiskulusid käsitlevas dokumendis „Electricity Generation Costs“, mis on kättesaadav aadressil https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

7

(8)  
  „Electricity Generation Costs December 2013“ DECC (2013), kättesaadav aadressil https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

8

(9)  Kättesaadav aadressil https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

9

(10)  Üksikasjalikum teave asub aadressil: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation.

10

(11)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

11

(12)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

12

(13)  Kättesaadav veebisaidil https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts.

13

(14)  North East Local Enterprise Partnership (kirdepiirkonna kohalik ettevõtluspartnerlus); North East Chamber of Commerce (kirdepiirkonna kaubanduskoda); UK Trade & Investment (Väliskaubandusministeerium).

14

(15)  Keskkonnaorganisatsioonide võrgustik Friends of the Earth; keskkonnaorganisatsioon Natural Resources Defense Council; Vabaühendus Fern and Biofuel watch (sõnajalgade ja biokütuse seire).

15

(16)  ECOFYS (2014), Carbon Leakage assessment for the European Panel Federation – Wood panel industry and the carbon leakage list 2015-2019 criteria.

16

(17)  Ühtluse huvides on kõik andmed puidumassituru ja USA kaguosa turu kohta esitatud rohelistes tonnides. Läbivalt kasutatakse teisendustegurit 2,15 rohelist tonni ühe kuivtonni kohta.

17

(18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik, ja Kenneth E. Skogn. 2014. „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South“ (Poliitika mõju graanulite tootmisele ja metsadele USA lõunaosas). Täiendavat teavet saab järgmisel aadressil: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281. Aruande esitasid mitu osapoolt uurimismenetluse algetapis.

18

(19)  Abt et al., 2014.

19

(20)  RWE Group; EDF; Lynemouth Power LTD; the Renewable Energy Association; Port of Tyne; Dong Energy; Energy UK; US pellets association; Canada pellet association; Enviva; Doosan; European Pellet Council.

20

(21)  Pöyry. „The Risk of Indirect Wood Use Change“, Energie Nederlandi jaoks koostatud lõpparuanne. Juuli 2014.

21

(22)  Oxera, Parsons, Brinckerhoff and Ramboll.

22

(23)  AEBIOM, 2013.

23

(24)  UK andmed.

24

(*1)  Ärisaladus.

*1

(25)  Vt samuti otsuseid juhtumites SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812; ja juhtum SA.38796 (otsus ei ole veel avaldatud), mis on saanud samalaadset hinnavahelepingutest tulenevat toetust.

25

(26)  
  ELT C 200, 28.6.2014, lk 1.

26

(27)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32) ning teatis KOM(2011) 885 lõplik.

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

28

(29)  
  ELT C 393, 7.11.2014, lk 2.

29

(30)  Vt näiteks otsus juhtumites SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 ja SA.38812 ja otsus juhtumis SA.38796 (otsus ei ole veel avaldatud).

30

(31)  Riskide tasakaalustamise kava täpsema kirjelduse leiab menetluse algatamise otsuse põhjendustest 20–33.

31

(32)  Vt näiteks taastuvate energiaallikate kohustusliku kasutamise kava – SA.35565 (ELT C 167, 13.6.2013, lk 5).

32

(33)  Need eeldused on kooskõlas andmetega, mille esitas Société Générale märkuses (vt põhjendus 53 eespool).

33

(34)  Vt näiteks joonist 2 menetluse algatamise otsuses (ELT C 116, 10.4.2015, lk 52).

34

---

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/87

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1437,

4. august 2017,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Tšehhi Vabariigis

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5418 all)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on kodu- ja uluksigade populatsioone kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on kodu- ja uluksigade populatsioone kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse seakasvatusettevõtetesse ja uluksigadele. Seetõttu võib see elussigadega või sigadest saadud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist muudesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse seakasvatusettevõtetesse ja uluksigadele. Seetõttu võib see elussigadega või sigadest saadud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist muudesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (3) | Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 on sätestatud, et pärast ühe või mitme sigade Aafrika katku juhtumi kinnitamist uluksigadel tuleb määratleda nakkuspiirkond. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 on sätestatud, et pärast ühe või mitme sigade Aafrika katku juhtumi kinnitamist uluksigadel tuleb määratleda nakkuspiirkond.

| (4) | Tšehhi Vabariik teatas komisjonile, milline on olukord liikmesriigi territooriumil sigade Aafrika katku osas, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt nakkuspiirkonna, kus kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 15 kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Tšehhi Vabariik teatas komisjonile, milline on olukord liikmesriigi territooriumil sigade Aafrika katku osas, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt nakkuspiirkonna, kus kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 15 kohaseid meetmeid.

| (5) | Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võivad kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja määratleda liidu tasandil koostöös Tšehhi Vabariigiga sigade Aafrika katku nakkuspiirkond selles liikmesriigis. |
| --- | --- |

(5)

Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võivad kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja määratleda liidu tasandil koostöös Tšehhi Vabariigiga sigade Aafrika katku nakkuspiirkond selles liikmesriigis.

| (6) | Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Tšehhi Vabariigis kehtestatud nakkuspiirkond koos selle kehtivusajaga. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Tšehhi Vabariigis kehtestatud nakkuspiirkond koos selle kehtivusajaga.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tšehhi Vabariik tagab, et direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt määratletud nakkuspiirkond hõlmab vähemalt käesoleva otsuse lisas nakkuspiirkonnana esitatud piirkonda.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. septembrini 2017.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 4. august 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

3

---

LISA

| Artiklis 1 osutatud nakkuspiirkonnana määratletud piirkonnad Tšehhi Vabariigis | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- |
| Zlini ringkond | 30. september 2017 |

Artiklis 1 osutatud nakkuspiirkonnana määratletud piirkonnad Tšehhi Vabariigis

Kohaldamise lõppkuupäev

Zlini ringkond

30. september 2017

---

| 8.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/89

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1438,

4. august 2017,

millega muudetakse otsust 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5456 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2007/131/EÜ (2) ühtlustatakse liidus ultralairiba raadioseadmete kasutamise tehnilised tingimused. Sellega tagatakse raadiospektri kättesaadavus ühtlustatud tingimustel kogu liidus, kõrvaldatakse tõkked ultralairibatehnoloogia kasutuselevõtmisel ning luuakse sellistele süsteemidele toimiv ühtne turg, mis toob kaasa märkimisväärse mastaabisäästu ja kasu tarbijatele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2007/131/EÜ (2) ühtlustatakse liidus ultralairiba raadioseadmete kasutamise tehnilised tingimused. Sellega tagatakse raadiospektri kättesaadavus ühtlustatud tingimustel kogu liidus, kõrvaldatakse tõkked ultralairibatehnoloogia kasutuselevõtmisel ning luuakse sellistele süsteemidele toimiv ühtne turg, mis toob kaasa märkimisväärse mastaabisäästu ja kasu tarbijatele.

| (2) | Vastavalt otsusele 676/2002/EÜ andis komisjon Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) lähitoimeseadmete osas alalise ülesande ajakohastada komisjoni otsuse 2006/771/EÜ lisa (3) seoses lähitoimeseadmete tehnoloogia ja turu arenguga. 2. juulil 2014 kutsus komisjon oma kuuendas suuniskirjas (4) CEPT-d nimetatud ülesande raames üle vaatama ka muid lähitoimeseadmeid käsitlevaid otsuseid, nagu näiteks otsust 2007/131/EÜ ultralairibatehnoloogial põhinevate lähitoimeseadmete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt otsusele 676/2002/EÜ andis komisjon Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) lähitoimeseadmete osas alalise ülesande ajakohastada komisjoni otsuse 2006/771/EÜ lisa (3) seoses lähitoimeseadmete tehnoloogia ja turu arenguga. 2. juulil 2014 kutsus komisjon oma kuuendas suuniskirjas (4) CEPT-d nimetatud ülesande raames üle vaatama ka muid lähitoimeseadmeid käsitlevaid otsuseid, nagu näiteks otsust 2007/131/EÜ ultralairibatehnoloogial põhinevate lähitoimeseadmete kohta.

| (3) | CEPT tegi järelduse, et ultralairibatehnoloogial põhinevate lähitoimeseadmete osas tuleb mõnd otsuses 2007/131/EÜ esitatud viidet harmoneeritud standarditele ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

CEPT tegi järelduse, et ultralairibatehnoloogial põhinevate lähitoimeseadmete osas tuleb mõnd otsuses 2007/131/EÜ esitatud viidet harmoneeritud standarditele ajakohastada.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2007/131/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2007/131/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/131/EÜ artiklis 2 asendatakse punkt 11 järgmisega:

„11.   „kogu võimsuse spektraaltihedus“– keskmise võimsuse spektraaltiheduse keskväärtuste aritmeetiline keskmine, mida mõõdetakse sfääriliselt ümber raadioseadme, kusjuures mõõtepunktide vahe ei ületa 15°. Mõõtmise üksikasjalik skeem on esitatud ETSI standardis EN 302 065-4;“

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. august 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariya GABRIEL

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. veebruari 2007. aasta otsus 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses (ELT L 55, 23.2.2007, lk 33).

2

(3)  Komisjoni 9. novembri 2006. aasta otsus 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta (ELT L 312, 11.11.2006, lk 66).

3

(4)  RSCOM 13-78rev2

4

---

LISA

Otsuse 2007/131/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Punkti 5.1 muudetakse järgmiselt:






  (a) | esimese lõigu esimese taande teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | Saatja peab kasutama saatevõimsuse automaatjuhtimist dünaamilise vahemikuga 10 dB, nagu on kirjeldatud harmoneeritud standardis ETSI EN 302 065-4 materjale tuvastavate seadmete kohta;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Punkti 5.1 muudetakse järgmiselt:

(a)

esimese lõigu esimese taande teine taane asendatakse järgmisega:

„—

Saatja peab kasutama saatevõimsuse automaatjuhtimist dünaamilise vahemikuga 10 dB, nagu on kirjeldatud harmoneeritud standardis ETSI EN 302 065-4 materjale tuvastavate seadmete kohta;“;

| (b) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva otsuse alusel lubatud materjale tuvastavate seadmete kiirgus peab olema minimaalne ning see ei tohi mingil juhul ületada järgmises tabelis esitatud e.i.r.p. tiheduse piire. Vastavus tabelis esitatud piirväärtustele mittepaiksete rajatiste puhul (rakendus B) tuleb tagada seadme kasutamisega uuritava materjali representatiivsel struktuuril (nt representatiivne sein, mis on määratletud standardis ETSI EN 302 065-4).“; |
| --- | --- |

(b)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva otsuse alusel lubatud materjale tuvastavate seadmete kiirgus peab olema minimaalne ning see ei tohi mingil juhul ületada järgmises tabelis esitatud e.i.r.p. tiheduse piire. Vastavus tabelis esitatud piirväärtustele mittepaiksete rajatiste puhul (rakendus B) tuleb tagada seadme kasutamisega uuritava materjali representatiivsel struktuuril (nt representatiivne sein, mis on määratletud standardis ETSI EN 302 065-4).“;

| (c) | joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | Seadmeid, mis kasutavad LBT mehhanisme (Listen Before Talk – enne kuula ja siis räägi), mida on kirjeldatud harmoneeritud standardis ETSI EN 302 065-4, on lubatud kasutada sagedusvahemikes 2,5–2,69 ja 2,9–3,4 GHz keskmise maksimaalse e.i.r.p. keskmise tihedusega – 50 dBm/MHz.“. |
| --- | --- | --- |

(c)

joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

| (2) | Punkti 5.2 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Ehitusmaterjalide analüüsi seadmete kiirgus peab olema minimaalne ning see ei tohi mingil juhul ületada järgmises tabelis esitatud e.i.r.p. spektraaltiheduse piirväärtusi, kui seade on representatiivsel seinal, mis on määratletud ETSI standardis ETSI EN 302 065-4.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Punkti 5.2 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

| (b) | joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:






  „(1) | Seadmeid, mis kasutavad harmoneeritud standardis ETSI EN 302 065-4 kirjeldatud LBT mehhanisme (Listen Before Talk – enne kuula ja siis räägi), on lubatud kasutada sagedusvahemikus 1,215–1,73 GHz suurima e.i.r.p. spektraaltiheduse keskväärtusega – 70 dBm/MHz ning sagedusvahemikes 2,5–2,69 GHz ja 2,7–3,4 GHz suurima e.i.r.p. spektraaltiheduse keskväärtusega – 50 dBm/MHz.“. |
| --- | --- | --- |

(b)

joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:

„(1)

---