# Europeiska unionens L 107/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 107 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången25 april 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 107

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången25 april 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/723 av den 16 februari 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 640/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 av den 24 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/725 av den 24 april 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet mesotrion i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 24 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/726 av den 24 April 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 29 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/727 av den 23 mars 2017 om erkännande av Montenegro enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr C(2017) 1815]

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/728 av den 20 april 2017 om ändring av genomförandebeslut 2013/92/EU om tillsyn, växtskyddskontroller och åtgärder som ska vidtas vad gäller träemballage som används vid transport av vissa varor med ursprung i Kina
  [delgivet med nr C(2017) 2429] | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/729 av den 20 april 2017 om en begäran från Republiken Kroatien om undantag i enlighet med artikel 9.4. i rådets direktiv nr 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 2437] | 35 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/723 av den 16 februari 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 640/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 av den 24 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/725 av den 24 april 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet mesotrion i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

24

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/726 av den 24 April 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

29

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/727 av den 23 mars 2017 om erkännande av Montenegro enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr C(2017) 1815]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 1815]

1

31

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/728 av den 20 april 2017 om ändring av genomförandebeslut 2013/92/EU om tillsyn, växtskyddskontroller och åtgärder som ska vidtas vad gäller träemballage som används vid transport av vissa varor med ursprung i Kina
  [delgivet med nr C(2017) 2429]

[delgivet med nr C(2017) 2429]

33

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/729 av den 20 april 2017 om en begäran från Republiken Kroatien om undantag i enlighet med artikel 9.4. i rådets direktiv nr 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 2437]

[delgivet med nr C(2017) 2437]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/723

av den 16 februari 2017

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 640/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 77.7, och

av följande skäl:

| (1) | Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts efter införandet av stödet för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön (förgröningsstödet), som föreskrivs i avdelning III kapitel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (2), är det lämpligt att förenkla vissa regler avseende den beräkningsmetod för förgröningsstödet som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts efter införandet av stödet för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön (förgröningsstödet), som föreskrivs i avdelning III kapitel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (2), är det lämpligt att förenkla vissa regler avseende den beräkningsmetod för förgröningsstödet som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (3).

| (2) | Inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet grundar sig beräkningen av det stöd som stödmottagaren är berättigad till på begreppet odlingsgrupp. Detta begrepp verkar dock inte vara nödvändigt i samband med just förgröningsstödet, eftersom det stödet baseras på jordbruksföretagets totala areal. I förenklingssyfte bör begreppet odlingsgrupp därför avskaffas när det gäller förgröningsstödet. |
| --- | --- |

(2)

Inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet grundar sig beräkningen av det stöd som stödmottagaren är berättigad till på begreppet odlingsgrupp. Detta begrepp verkar dock inte vara nödvändigt i samband med just förgröningsstödet, eftersom det stödet baseras på jordbruksföretagets totala areal. I förenklingssyfte bör begreppet odlingsgrupp därför avskaffas när det gäller förgröningsstödet.

| (3) | Artiklarna 24 och 26 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014 innehåller regler för beräkning av minskningen av förgröningsstödet vid felaktigheter som avser krav på diversifiering av grödor respektive krav på arealer med ekologiskt fokus. Dessa beräkningar inbegriper en avvikelsegrad och en minskningsfaktor på 50 %. Av tydlighetsskäl är det motiverat att, utan att ändra minskningsnivån, omformulera dessa bestämmelser och ersätta avvikelsegraden och minskningsfaktorn på 50 % med en multiplikator. |
| --- | --- |

(3)

Artiklarna 24 och 26 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014 innehåller regler för beräkning av minskningen av förgröningsstödet vid felaktigheter som avser krav på diversifiering av grödor respektive krav på arealer med ekologiskt fokus. Dessa beräkningar inbegriper en avvikelsegrad och en minskningsfaktor på 50 %. Av tydlighetsskäl är det motiverat att, utan att ändra minskningsnivån, omformulera dessa bestämmelser och ersätta avvikelsegraden och minskningsfaktorn på 50 % med en multiplikator.

| (4) | För att åstadkomma en bättre balans mellan minskningarnas allvarlighetsgrad och behovet av att behålla proportionella och rimliga minskningar, är det lämpligt att mildra minskningarna av förgröningsstödet när kravet på diversifiering av grödor innebär att tre olika grödor måste odlas. |
| --- | --- |

(4)

För att åstadkomma en bättre balans mellan minskningarnas allvarlighetsgrad och behovet av att behålla proportionella och rimliga minskningar, är det lämpligt att mildra minskningarna av förgröningsstödet när kravet på diversifiering av grödor innebär att tre olika grödor måste odlas.

| (5) | Delegerad förordning (EU) nr 640/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Delegerad förordning (EU) nr 640/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | För att undvika en situation där medlemsstaterna skulle vara tvungna att anpassa sina system för beräkning av stöd för ansökningsåret 2016 under stödperioden och för att skapa förutsebarhet för stödmottagarna om vilka regler som gäller för beräkningen av stödet, bör denna förordning tillämpas från och med den 16 oktober 2017 när det gäller ansökningsår från och med den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(6)

För att undvika en situation där medlemsstaterna skulle vara tvungna att anpassa sina system för beräkning av stöd för ansökningsåret 2016 under stödperioden och för att skapa förutsebarhet för stödmottagarna om vilka regler som gäller för beräkningen av stödet, bör denna förordning tillämpas från och med den 16 oktober 2017 när det gäller ansökningsår från och med den 1 januari 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av delegerad förordning (EU) nr 640/2014

Delegerad förordning (EU) nr 640/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 22 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 22
  Allmänna principer
  Vid tillämpningen av detta avsnitt och när samma areal fastställs för mer än en av de jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som avses i artikel 43.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska den arealen beaktas separat för var och en av dessa metoder när det gäller beräkningen av stödet för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön (nedan kallat förgröningsstödet).” |
| --- | --- |

1.

Artikel 22 ska ersättas med följande:

”Artikel 22

Allmänna principer

Vid tillämpningen av detta avsnitt och när samma areal fastställs för mer än en av de jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som avses i artikel 43.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska den arealen beaktas separat för var och en av dessa metoder när det gäller beräkningen av stödet för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön (nedan kallat förgröningsstödet).”

| 2. | I artikel 23.2 ska första stycket ersättas med följande:

  ”2.   Om den areal som deklarerats i den samlade stödansökan för grundstöd eller enhetlig arealersättning överstiger den fastställda arealen ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 28, den fastställda arealen användas för beräkningen av förgröningsstödet.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 23.2 ska första stycket ersättas med följande:

”2.   Om den areal som deklarerats i den samlade stödansökan för grundstöd eller enhetlig arealersättning överstiger den fastställda arealen ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 28, den fastställda arealen användas för beräkningen av förgröningsstödet.”

| 3. | Artikel 24 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 24
  Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser diversifiering av grödor

  1.   När det gäller åkermark för vilken artikel 44.1 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 kräver minst två olika grödor, medan huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för huvudgrödan upptar mer än 75 % av den totala areal åkermark som fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 2 gånger den areal huvudgrödan överskrider 75 % av den totala areal åkermark som fastställts.


  2.   När det gäller åkermark för vilken artikel 44.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 kräver minst tre olika grödor, medan huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för huvudgrödan upptar mer än 75 % av den totala areal åkermark som fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med den areal huvudgrödan överstiger 75 % av den totala areal åkermark som fastställts.


  3.   När det gäller åkermark för vilken artikel 44.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 kräver minst tre olika grödor, medan de två huvudgrödorna inte får uppta mer än 95 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för de två huvudgrödorna upptar mer än 95 % av den totala areal åkermark som fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 5 gånger den areal de två huvudgrödorna överstiger 95 % av den totala areal åkermark som fastställts.


  4.   När det gäller jordbruksföretag för vilka det i artikel 44.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs att huvudgrödan på resterande åkermark inte får uppta mer än 75 % av den resterande åkermarken, men den areal som har fastställts för huvudgrödan på den fastställda resterande åkermarken upptar mer än 75 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 2 gånger den areal huvudgrödan överstiger 75 % av den resterande åkermark som fastställts.


  5.   Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på diversifiering av grödor enligt denna artikel, ska den areal som arealen som används vid beräkningen av förgröningsstödet ska minskas med i enlighet med punkterna 1–4 för de påföljande åren multipliceras med 2.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 24 ska ersättas med följande:

”Artikel 24

Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser diversifiering av grödor

1.   När det gäller åkermark för vilken artikel 44.1 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 kräver minst två olika grödor, medan huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för huvudgrödan upptar mer än 75 % av den totala areal åkermark som fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 2 gånger den areal huvudgrödan överskrider 75 % av den totala areal åkermark som fastställts.

2.   När det gäller åkermark för vilken artikel 44.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 kräver minst tre olika grödor, medan huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för huvudgrödan upptar mer än 75 % av den totala areal åkermark som fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med den areal huvudgrödan överstiger 75 % av den totala areal åkermark som fastställts.

3.   När det gäller åkermark för vilken artikel 44.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 kräver minst tre olika grödor, medan de två huvudgrödorna inte får uppta mer än 95 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för de två huvudgrödorna upptar mer än 95 % av den totala areal åkermark som fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 5 gånger den areal de två huvudgrödorna överstiger 95 % av den totala areal åkermark som fastställts.

4.   När det gäller jordbruksföretag för vilka det i artikel 44.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs att huvudgrödan på resterande åkermark inte får uppta mer än 75 % av den resterande åkermarken, men den areal som har fastställts för huvudgrödan på den fastställda resterande åkermarken upptar mer än 75 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 2 gånger den areal huvudgrödan överstiger 75 % av den resterande åkermark som fastställts.

5.   Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på diversifiering av grödor enligt denna artikel, ska den areal som arealen som används vid beräkningen av förgröningsstödet ska minskas med i enlighet med punkterna 1–4 för de påföljande åren multipliceras med 2.”

| 4. | Artikel 26.2 och 26.3 ska ersättas med följande:

  ”2.   Om den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus överstiger den areal med ekologiskt fokus som fastställts, med beaktande av viktningen för arealer med ekologiskt fokus enligt artikel 46.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 10 gånger den areal med ekologiskt fokus som inte uppmätts.
  Vid tillämpningen av första stycket får den areal med ekologiskt fokus som fastställts inte överstiga andelen arealer med ekologiskt fokus som deklarerats av den totala arealen deklarerad åkermark.


  3.   Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på arealer med ekologiskt fokus enligt denna artikel, ska den areal som arealen som används vid beräkningen av förgröningsstödet ska minskas med i enlighet med punkt 2 för de påföljande åren multipliceras med 2.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 26.2 och 26.3 ska ersättas med följande:

”2.   Om den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus överstiger den areal med ekologiskt fokus som fastställts, med beaktande av viktningen för arealer med ekologiskt fokus enligt artikel 46.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstödet i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 10 gånger den areal med ekologiskt fokus som inte uppmätts.

Vid tillämpningen av första stycket får den areal med ekologiskt fokus som fastställts inte överstiga andelen arealer med ekologiskt fokus som deklarerats av den totala arealen deklarerad åkermark.

3.   Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på arealer med ekologiskt fokus enligt denna artikel, ska den areal som arealen som används vid beräkningen av förgröningsstödet ska minskas med i enlighet med punkt 2 för de påföljande åren multipliceras med 2.”

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 16 oktober 2017 när det gäller ansökningar om förgröningsstöd och när det gäller samlade ansökningar för ansökningsåren från och med den 1 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48).

3

---

| 25.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/724

av den 24 april 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Rådet införde genom sin genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Denna tull grundade sig på nivån för undanröjande av skada och uppgick till mellan 7,3 och 13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom sin genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Denna tull grundade sig på nivån för undanröjande av skada och uppgick till mellan 7,3 och 13,8 %.

2

Kina

| (2) | Till följd av en antisubventionsundersökning och en partiell interimsöversyn av dessa antidumpningsåtgärder ändrade kommissionen genom sin genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 (3) den ursprungliga antidumpningstullen till mellan 0 och 19,9 % samt införde även en utjämningstull på mellan 4,9 och 10,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en antisubventionsundersökning och en partiell interimsöversyn av dessa antidumpningsåtgärder ändrade kommissionen genom sin genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 (3) den ursprungliga antidumpningstullen till mellan 0 och 19,9 % samt införde även en utjämningstull på mellan 4,9 och 10,3 %.

3

| (3) | Detta innebar kombinerade utjämnings- och antidumpningsåtgärder i form av värdetullar på mellan 4,9 och 30,2 %. |
| --- | --- |

(3)

Detta innebar kombinerade utjämnings- och antidumpningsåtgärder i form av värdetullar på mellan 4,9 och 30,2 %.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (5) | Begäran ingavs den 14 december 2015 av European Glass Fibre Producers Association (APFE), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs den 14 december 2015 av European Glass Fibre Producers Association (APFE), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament.

| (6) | Begäran grundas på påståendet att antidumpningsåtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen fortsätter och att skadan för unionsindustrin återkommer. |
| --- | --- |

(6)

Begäran grundas på påståendet att antidumpningsåtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen fortsätter och att skadan för unionsindustrin återkommer.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (7) | Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång inledde kommissionen en översyn (4) enligt artikel 11.2 i grundförordningen den 15 mars 2016. |
| --- | --- |

(7)

Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång inledde kommissionen en översyn (4) enligt artikel 11.2 i grundförordningen den 15 mars 2016.

4

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (8) | I tillkännagivandet om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen APFE, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen APFE, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

tillkännagivandet om inledande

| (9) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den avsåg att använda Turkiet som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen angav vidare att det enligt de uppgifter den hade tillgång till även kunde finnas andra tillverkare som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i bl.a. Egypten, Malaysia och Taiwan. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den avsåg att använda Turkiet som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen angav vidare att det enligt de uppgifter den hade tillgång till även kunde finnas andra tillverkare som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i bl.a. Egypten, Malaysia och Taiwan.

jämförbart land

| (10) | Kommissionen sände underrättelser till myndigheterna i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet om att den hade inlett en undersökning och begärde uppgifter om tillverkningen och försäljningen av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament i dessa länder. Därefter sände den skrivelser till alla kända tillverkare i vilka den bad dessa att samarbeta i översynen. Ett frågeformulär var bifogat till dessa skrivelser. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sände underrättelser till myndigheterna i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet om att den hade inlett en undersökning och begärde uppgifter om tillverkningen och försäljningen av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament i dessa länder. Därefter sände den skrivelser till alla kända tillverkare i vilka den bad dessa att samarbeta i översynen. Ett frågeformulär var bifogat till dessa skrivelser.

| (11) | Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(11)

Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (13) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare och en intresseorganisation i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom de kinesiska myndigheterna att identifiera eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare och en intresseorganisation i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom de kinesiska myndigheterna att identifiera eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (14) | Fem exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett första urval av tre exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(14)

Fem exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett första urval av tre exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (15) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla berörda kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla berörda kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter lämnades.

| (16) | Strax efter det att det mottagit frågeformuläret upphörde det största av de tre företag som ingick i urvalet att samarbeta. Kommissionen ersatte detta företag med den näst största exporterande tillverkaren sett till exportvolymen. |
| --- | --- |

(16)

Strax efter det att det mottagit frågeformuläret upphörde det största av de tre företag som ingick i urvalet att samarbeta. Kommissionen ersatte detta företag med den näst största exporterande tillverkaren sett till exportvolymen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (17) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största försäljningsvolymen av den likadana produkten på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(17)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största försäljningsvolymen av den likadana produkten på unionsmarknaden.

| (18) | Urvalet bestod av tre företagsgrupper med tillverkningsanläggningar i Belgien, Frankrike, Italien och Slovakien, vilka svarade för ca 74 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(18)

Urvalet bestod av tre företagsgrupper med tillverkningsanläggningar i Belgien, Frankrike, Italien och Slovakien, vilka svarade för ca 74 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt för unionsindustrin.

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (19) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(19)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (20) | Åtta importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(20)

Åtta importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter lämnades.

1.6   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (21) | Kommissionen sände frågeformulär till tre unionstillverkare som ingick i urvalet, tre importörer som ingick i urvalet, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och kända exporterande tillverkare i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen sände frågeformulär till tre unionstillverkare som ingick i urvalet, tre importörer som ingick i urvalet, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och kända exporterande tillverkare i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet.

| (22) | Svar på frågeformuläret inkom från tre unionstillverkare, två importörer och tre tillverkare i Japan, Malaysia och Turkiet. Ingen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(22)

Svar på frågeformuläret inkom från tre unionstillverkare, två importörer och tre tillverkare i Japan, Malaysia och Turkiet. Ingen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet besvarade frågeformuläret.

| (23) | Kommissionen sände även frågeformulär till 64 kända användare och mottog svar från 19 av dessa. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen sände även frågeformulär till 64 kända användare och mottog svar från 19 av dessa.

1.7   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (24) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för denna undersökning. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  a) | Unionstillverkare






  — | 3B Fibreglass SPRL, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för denna undersökning. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

a)

Unionstillverkare

—

3B Fibreglass SPRL, Belgien

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgien |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgien

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Slovakien |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Slovakien

| b) | Exporterande tillverkare i det jämförbara landet






  — | Nippon Electric Glass Co., Ltd, Japan |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i det jämförbara landet

—

Nippon Electric Glass Co., Ltd, Japan

1.8   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (25) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP).

översynsperioden

ÖP

| (26) | Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(26)

Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (27) | Den berörda produkten är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039 ) och 7019 31 00 med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(27)

Den berörda produkten är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039 ) och 7019 31 00 med ursprung i Kina.

| (28) | Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastiska och värmehärdande hartser i industrin som tillverkar kompositmaterial. De kompositmaterial som blir resultatet (plast förstärkt av glasfiberfilament) används i många olika industrier: transportindustrin (fordonsindustrin, sjöfartsindustrin, rymdfartsindustrin, militärindustrin), elektriska och elektroniska tillämpningar, vindkraft, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror osv. |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastiska och värmehärdande hartser i industrin som tillverkar kompositmaterial. De kompositmaterial som blir resultatet (plast förstärkt av glasfiberfilament) används i många olika industrier: transportindustrin (fordonsindustrin, sjöfartsindustrin, rymdfartsindustrin, militärindustrin), elektriska och elektroniska tillämpningar, vindkraft, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror osv.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (29) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(29)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Japan, som är det land som användes som jämförbart land. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Japan, som är det land som användes som jämförbart land.

| c) | Den produkt som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen.

| (30) | Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Sannolikhet för att dumpningen fortsätter eller återkommer

Sannolikhet för att dumpningen fortsätter eller återkommer

| (31) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och om denna dumpning i så fall sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna mot import från Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och om denna dumpning i så fall sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna mot import från Kina skulle upphöra att gälla.

3.1.1   Normalvärde och jämförbart land

Normalvärde och jämförbart land

| (32) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller ett konstruerat normalvärde i ett tredjeland med marknadsekonomi. Kommissionen var således tvungen att välja ut ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller ett konstruerat normalvärde i ett tredjeland med marknadsekonomi. Kommissionen var således tvungen att välja ut ett jämförbart land.

| (33) | Kommissionen bad kända exporterande tillverkare av den likadana produkten i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet att lämna uppgifter för detta ändamål genom att besvara frågeformuläret för jämförbart land. Tre tillverkare i Japan, Malaysia och Turkiet besvarade detta frågeformulär (5). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen bad kända exporterande tillverkare av den likadana produkten i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet att lämna uppgifter för detta ändamål genom att besvara frågeformuläret för jämförbart land. Tre tillverkare i Japan, Malaysia och Turkiet besvarade detta frågeformulär (5).

5

| (34) | Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämnade APFE synpunkter till stöd för Turkiet som jämförbart land. |
| --- | --- |

(34)

Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämnade APFE synpunkter till stöd för Turkiet som jämförbart land.

| (35) | Vid den ursprungliga undersökningen 2011 använde sig kommissionen av Turkiet som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. I samband med den ursprungliga undersökningen mottog kommissionen endast ett svar från Turkiet. |
| --- | --- |

(35)

Vid den ursprungliga undersökningen 2011 använde sig kommissionen av Turkiet som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. I samband med den ursprungliga undersökningen mottog kommissionen endast ett svar från Turkiet.

| (36) | Vid valet av jämförbart land har kommissionen tagit vederbörlig hänsyn till alla tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga vid tidpunkten för valet och beaktat faktorer som till exempel, men inte uteslutande, den inhemska försäljningen, marknadens storlek och konkurrensmiljön på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Vid valet av jämförbart land har kommissionen tagit vederbörlig hänsyn till alla tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga vid tidpunkten för valet och beaktat faktorer som till exempel, men inte uteslutande, den inhemska försäljningen, marknadens storlek och konkurrensmiljön på den inhemska marknaden.

| (37) | Den japanska tillverkarens inhemska försäljning stämde nästan helt överens med de produkttyper som exporterades till Kina om man ser till KN-numren. När det gäller Turkiet uppgick denna överensstämmelse till mindre än 50 %. Den exporterande malaysiska tillverkaren uppvisade en så låg överensstämmelse mellan sin inhemska försäljning och exportförsäljning att kommissionen var tvungen att utesluta Malaysia som tänkbart jämförbart land. |
| --- | --- |

(37)

Den japanska tillverkarens inhemska försäljning stämde nästan helt överens med de produkttyper som exporterades till Kina om man ser till KN-numren. När det gäller Turkiet uppgick denna överensstämmelse till mindre än 50 %. Den exporterande malaysiska tillverkaren uppvisade en så låg överensstämmelse mellan sin inhemska försäljning och exportförsäljning att kommissionen var tvungen att utesluta Malaysia som tänkbart jämförbart land.

| (38) | Enligt kommissionens uppskattning var den japanska marknaden för den likadana produkten ungefär tre gånger så stor som den turkiska marknaden. Kommissionen fann att den japanska marknaden var mer konkurrensutsatt, eftersom det fanns sex kända lokala tillverkare på denna marknad och inte bara en känd tillverkare som på den turkiska marknaden. Den likadana produkten var inte belagd med några tullar i Japan, under det att det i Turkiet togs ut en tull på 7 % samt en antidumpningstull jämte en utjämningstull på sammanlagt mellan 24,5 och 35,75 % för import från Kina. |
| --- | --- |

(38)

Enligt kommissionens uppskattning var den japanska marknaden för den likadana produkten ungefär tre gånger så stor som den turkiska marknaden. Kommissionen fann att den japanska marknaden var mer konkurrensutsatt, eftersom det fanns sex kända lokala tillverkare på denna marknad och inte bara en känd tillverkare som på den turkiska marknaden. Den likadana produkten var inte belagd med några tullar i Japan, under det att det i Turkiet togs ut en tull på 7 % samt en antidumpningstull jämte en utjämningstull på sammanlagt mellan 24,5 och 35,75 % för import från Kina.

| (39) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att Japan är lämpligast som jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att Japan är lämpligast som jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (40) | Kommissionen mottog inga ytterligare synpunkter rörande valet av jämförbart land efter det att Japan valts ut. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen mottog inga ytterligare synpunkter rörande valet av jämförbart land efter det att Japan valts ut.

| (41) | De uppgifter som mottogs från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för fastställandet av normalvärdet för Kina, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

De uppgifter som mottogs från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för fastställandet av normalvärdet för Kina, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (42) | Normalvärdet fastställdes på grundval av den japanska samarbetsvilliga tillverkarens inhemska priser vid normal handel. |
| --- | --- |

(42)

Normalvärdet fastställdes på grundval av den japanska samarbetsvilliga tillverkarens inhemska priser vid normal handel.

3.1.2   Exportpris

Exportpris

| (43) | Kommissionen mottog inget svar på frågeformuläret från någon av de exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet. På grund av det bristande samarbetet underrättade kommissionen de exporterande tillverkarna i Kina och de kinesiska myndigheterna om att den i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen skulle kunna komma att träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter om de exporterande tillverkarna inte visade samarbetsvilja. Kommissionen betonade även att en slutsats som grundas på tillgängliga uppgifter kan leda till att resultatet blir mindre gynnsamt för de berörda parterna än om de hade samarbetat. Inga synpunkter inkom. Kommissionen fastställde således exportpriset på grundval av Eurostats importstatistik (COMEXT) på en nivå motsvarande relevant KN-nummer. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen mottog inget svar på frågeformuläret från någon av de exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet. På grund av det bristande samarbetet underrättade kommissionen de exporterande tillverkarna i Kina och de kinesiska myndigheterna om att den i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen skulle kunna komma att träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter om de exporterande tillverkarna inte visade samarbetsvilja. Kommissionen betonade även att en slutsats som grundas på tillgängliga uppgifter kan leda till att resultatet blir mindre gynnsamt för de berörda parterna än om de hade samarbetat. Inga synpunkter inkom. Kommissionen fastställde således exportpriset på grundval av Eurostats importstatistik (COMEXT) på en nivå motsvarande relevant KN-nummer.

3.1.3   Jämförelse

Jämförelse

| (44) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar på 0–7 % gjordes för transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader samt kredit- och förpackningskostnader. |
| --- | --- |

(44)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar på 0–7 % gjordes för transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader samt kredit- och förpackningskostnader.

3.1.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (45) | Kommissionen fastställde under undersökningen att de produktkontrollnummer som begärts i kommissionens frågeformulär inte gick att koppla till Taric-numren. Kommissionen gjorde därför en jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet på grundval av KN-numren (7019 11 00 för huggna fibrer, 7019 12 00 för roving och 7019 31 00 för mattor). |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen fastställde under undersökningen att de produktkontrollnummer som begärts i kommissionens frågeformulär inte gick att koppla till Taric-numren. Kommissionen gjorde därför en jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet på grundval av KN-numren (7019 11 00 för huggna fibrer, 7019 12 00 för roving och 7019 31 00 för mattor).

| (46) | På grundval av detta fastställde kommissionen en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, på över 70 %. |
| --- | --- |

(46)

På grundval av detta fastställde kommissionen en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, på över 70 %.

3.2   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphävas

Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphävas

| (47) | Till följd av det bristande samarbetet använde kommissionen, i enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen, vid sitt fastställande uppgifter som lämnats i begäran om översyn och uppgifter från andra tillgängliga oberoende källor, t.ex. offentliggjorda prislistor och officiell importstatistik, eller uppgifter som andra berörda parter lämnat som ett led i undersökningen och uppgifter som lämnats i samband med föregående undersökningar. |
| --- | --- |

(47)

Till följd av det bristande samarbetet använde kommissionen, i enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen, vid sitt fastställande uppgifter som lämnats i begäran om översyn och uppgifter från andra tillgängliga oberoende källor, t.ex. offentliggjorda prislistor och officiell importstatistik, eller uppgifter som andra berörda parter lämnat som ett led i undersökningen och uppgifter som lämnats i samband med föregående undersökningar.

3.2.1   Kapacitet

Kapacitet

| (48) | För att kommissionen skulle kunna avgöra hur utvecklingen skulle bli vid ett upphävande av åtgärderna analyserade den de uppgifter som fanns tillgängliga vad gäller kapacitet, tillverkning och förbrukning av glasfiberprodukter på den inhemska marknaden i Kina samt exporten från Kina. I detta sammanhang utgjordes informationskällan till största del endast av de uppgifter som lämnats av APFE (6). Informationen grundade sig på handelsstatistik (import/export) och affärsuppgifter som inhämtats från denna intresseorganisations medlemmar. Kommissionen kontrollerade dessa uppgifter mot andra tillgängliga oberoende informationskällor och fann ingen ytterligare bevisning. De berörda parterna ifrågasatte inte APFE:s uppgifter om kapaciteten. |
| --- | --- |

(48)

För att kommissionen skulle kunna avgöra hur utvecklingen skulle bli vid ett upphävande av åtgärderna analyserade den de uppgifter som fanns tillgängliga vad gäller kapacitet, tillverkning och förbrukning av glasfiberprodukter på den inhemska marknaden i Kina samt exporten från Kina. I detta sammanhang utgjordes informationskällan till största del endast av de uppgifter som lämnats av APFE (6). Informationen grundade sig på handelsstatistik (import/export) och affärsuppgifter som inhämtats från denna intresseorganisations medlemmar. Kommissionen kontrollerade dessa uppgifter mot andra tillgängliga oberoende informationskällor och fann ingen ytterligare bevisning. De berörda parterna ifrågasatte inte APFE:s uppgifter om kapaciteten.

6

| (49) | Under översynsperioden överskred den totala tillverkningen av glasfibrer i Kina den inhemska förbrukningen med mer än 700 000 ton, vilken till ca 90 % exporterades till andra tredjeländer och till ca 10 % till unionen. Överskottskapaciteten i Kina under översynsperioden uppskattades uppgå till ungefär 150 000 ton, vilket motsvarar mer än 15 % av den totala förbrukningen i unionen (se skäl 68). Enligt dessa uppskattningar mer än fördubblades överskottskapaciteten i Kina under 2016 till ca 300 000 ton, dvs. motsvarande 30 % av den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(49)

Under översynsperioden överskred den totala tillverkningen av glasfibrer i Kina den inhemska förbrukningen med mer än 700 000 ton, vilken till ca 90 % exporterades till andra tredjeländer och till ca 10 % till unionen. Överskottskapaciteten i Kina under översynsperioden uppskattades uppgå till ungefär 150 000 ton, vilket motsvarar mer än 15 % av den totala förbrukningen i unionen (se skäl 68). Enligt dessa uppskattningar mer än fördubblades överskottskapaciteten i Kina under 2016 till ca 300 000 ton, dvs. motsvarande 30 % av den totala förbrukningen i unionen.

| (50) | Trots denna överskottskapacitet och den prognosticerade minskningen av tillväxttakten hos den inhemska efterfrågan under 2016 fortsatte de kinesiska glasfiberfilamenttillverkarna att öka sin kapacitet i Kina såväl som i andra tredjeländer som inriktar sig på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(50)

Trots denna överskottskapacitet och den prognosticerade minskningen av tillväxttakten hos den inhemska efterfrågan under 2016 fortsatte de kinesiska glasfiberfilamenttillverkarna att öka sin kapacitet i Kina såväl som i andra tredjeländer som inriktar sig på unionsmarknaden.

| (51) | Både överskottskapaciteten i Kina och jämförelsen med förbrukningen i unionen ger ökade belägg för att det är sannolikt att importen skulle öka väsentligt om antidumpningsåtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(51)

Både överskottskapaciteten i Kina och jämförelsen med förbrukningen i unionen ger ökade belägg för att det är sannolikt att importen skulle öka väsentligt om antidumpningsåtgärderna upphävs.

3.2.2   Priserna på unionsmarknaden

Priserna på unionsmarknaden

| (52) | För att kunna fastställa importutvecklingen i det fall åtgärderna skulle upphävas analyserade kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller priser. |
| --- | --- |

(52)

För att kunna fastställa importutvecklingen i det fall åtgärderna skulle upphävas analyserade kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller priser.

| (53) | Kommissionen analyserade exportuppgifter från Kina på KN-nummernivå (7) under översynsperioden. Roving var de glasfibrer som uppvisade den största exportvolymen från Kina. Unionsmarknaden var den näst största exportmarknaden för rovingexporten efter den amerikanska marknaden. Även om priserna var ganska likartade världen över var de ändå högst i unionen där de låg på nivån en US-dollar per kilo. Som en jämförelse kan nämnas att priset låg på nivån 0,99 US-dollar i Förenta staterna och var så lågt som 0,85 US-dollar per kilo i Malaysia och Indien (8). Om man ser till priserna till de tio viktigaste exportmarknaderna (9) var de till unionen de högsta. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen analyserade exportuppgifter från Kina på KN-nummernivå (7) under översynsperioden. Roving var de glasfibrer som uppvisade den största exportvolymen från Kina. Unionsmarknaden var den näst största exportmarknaden för rovingexporten efter den amerikanska marknaden. Även om priserna var ganska likartade världen över var de ändå högst i unionen där de låg på nivån en US-dollar per kilo. Som en jämförelse kan nämnas att priset låg på nivån 0,99 US-dollar i Förenta staterna och var så lågt som 0,85 US-dollar per kilo i Malaysia och Indien (8). Om man ser till priserna till de tio viktigaste exportmarknaderna (9) var de till unionen de högsta.

7

8

9

| (54) | Unionsmarknaden var den femte största exportmarknaden för Kina när det gäller huggna fibrer. Priserna i unionen var väsentligt högre än på de viktigaste exportmarknaderna, dvs. Förenta staterna, Sydkorea, Japan och Indien (i fallande ordning). |
| --- | --- |

(54)

Unionsmarknaden var den femte största exportmarknaden för Kina när det gäller huggna fibrer. Priserna i unionen var väsentligt högre än på de viktigaste exportmarknaderna, dvs. Förenta staterna, Sydkorea, Japan och Indien (i fallande ordning).

| (55) | När det gäller mattor av glasfiber var unionen den viktigaste marknaden och priserna till unionsmarknaden var de attraktivaste bland Kinas viktigaste exportmarknader. Förenta staterna var den näst viktigaste exportmarknaden för mattor av glasfiber och den genomsnittliga prisnivån var något högre på denna marknad. När det gäller de övriga marknaderna, dvs. Vietnam, Indonesien, Förenade Arabemiraten (i fallande ordning), var detta pris lägre eller väsentligt lägre än till unionen. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller mattor av glasfiber var unionen den viktigaste marknaden och priserna till unionsmarknaden var de attraktivaste bland Kinas viktigaste exportmarknader. Förenta staterna var den näst viktigaste exportmarknaden för mattor av glasfiber och den genomsnittliga prisnivån var något högre på denna marknad. När det gäller de övriga marknaderna, dvs. Vietnam, Indonesien, Förenade Arabemiraten (i fallande ordning), var detta pris lägre eller väsentligt lägre än till unionen.

| (56) | Kommissionen grundade ovanstående analys på uppgifter på KN-nummernivå. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen inte tillgång till uppgifter på nivån produktkontrollnummer. Prisuppgifter på produktkontrollnummernivå är mer exakta och gör även att man slipper eventuella felaktigheter till följd av stora prisvariationer inom en och samma produktkategori (t.ex. huggna fibrer av olika diameter). |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen grundade ovanstående analys på uppgifter på KN-nummernivå. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen inte tillgång till uppgifter på nivån produktkontrollnummer. Prisuppgifter på produktkontrollnummernivå är mer exakta och gör även att man slipper eventuella felaktigheter till följd av stora prisvariationer inom en och samma produktkategori (t.ex. huggna fibrer av olika diameter).

| (57) | Trots denna begränsning framgår det av de tillgängliga uppgifterna att priserna till flertalet andra marknader var lägre än priserna till unionsmarknaden under översynsperioden. Med tanke på hur attraktiva priserna på unionsmarknaden är kan man således förvänta sig att en betydande del av de volymer som för närvarande säljs till andra marknader skulle komma att läggas om till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävs. Såsom anges i skäl 49 exporterades över 600 000 ton till andra marknader och denna export skulle därför, åtminstone delvis, kunna komma att läggas om till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(57)

Trots denna begränsning framgår det av de tillgängliga uppgifterna att priserna till flertalet andra marknader var lägre än priserna till unionsmarknaden under översynsperioden. Med tanke på hur attraktiva priserna på unionsmarknaden är kan man således förvänta sig att en betydande del av de volymer som för närvarande säljs till andra marknader skulle komma att läggas om till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävs. Såsom anges i skäl 49 exporterades över 600 000 ton till andra marknader och denna export skulle därför, åtminstone delvis, kunna komma att läggas om till unionsmarknaden.

| (58) | Unionsmarknadens attraktionskraft bekräftas även genom de kinesiska exportörernas investeringar i tredjeland, särskilt Egypten. De ugnar som installerats i Egypten har en kapacitet på uppskattningsvis 80 000 ton under översynsperioden. De beräknas ha en kapacitet på uppskattningsvis 160 000 ton i slutet av 2017 och 200 000 ton 2019 (10). |
| --- | --- |

(58)

Unionsmarknadens attraktionskraft bekräftas även genom de kinesiska exportörernas investeringar i tredjeland, särskilt Egypten. De ugnar som installerats i Egypten har en kapacitet på uppskattningsvis 80 000 ton under översynsperioden. De beräknas ha en kapacitet på uppskattningsvis 160 000 ton i slutet av 2017 och 200 000 ton 2019 (10).

10

| (59) | Nivån på priserna på unionsmarknaden och denna marknads betydelse för exporten från Kina gör att kommissionen drar slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv för glasfibertillverkare i Kina. Det är mycket sannolikt att importen skulle öka väsentligt om antidumpningsåtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(59)

Nivån på priserna på unionsmarknaden och denna marknads betydelse för exporten från Kina gör att kommissionen drar slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv för glasfibertillverkare i Kina. Det är mycket sannolikt att importen skulle öka väsentligt om antidumpningsåtgärderna upphävs.

3.2.3   Andra överväganden

Andra överväganden

| (60) | I samband med den antisubventionsundersökning som kommissionen genomförde 2014 kunde den konstatera att den kinesiska glasfiberindustrin hade tillgång till en rad stimulansåtgärder. Detta tyder på att Kina önskar hjälpa sin glasfiberindustri att expandera och öka sin närvaro på världsmarknaden. Man kan följaktligen förvänta sig en ökning av exporten till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(60)

I samband med den antisubventionsundersökning som kommissionen genomförde 2014 kunde den konstatera att den kinesiska glasfiberindustrin hade tillgång till en rad stimulansåtgärder. Detta tyder på att Kina önskar hjälpa sin glasfiberindustri att expandera och öka sin närvaro på världsmarknaden. Man kan följaktligen förvänta sig en ökning av exporten till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävs.

| (61) | I september 2016 förlängde Indien sina antidumpningstullar på import av glasfibrer från Kina. Turkiet förlängde sina antidumpningstullar på denna import i november 2016. Det faktum att det finns antidumpningstullar på andra marknader gör att dessa marknader blir mindre attraktiva för kinesiska exportörer. |
| --- | --- |

(61)

I september 2016 förlängde Indien sina antidumpningstullar på import av glasfibrer från Kina. Turkiet förlängde sina antidumpningstullar på denna import i november 2016. Det faktum att det finns antidumpningstullar på andra marknader gör att dessa marknader blir mindre attraktiva för kinesiska exportörer.

| (62) | När det gäller det kinesiska prissättningsbeteendet anser kommissionen att förekomsten av antidumpningstullar i andra tredjeländer är ett ytterligare tecken på att de kinesiska exporterande tillverkarna dumpar sina produkter. |
| --- | --- |

(62)

När det gäller det kinesiska prissättningsbeteendet anser kommissionen att förekomsten av antidumpningstullar i andra tredjeländer är ett ytterligare tecken på att de kinesiska exporterande tillverkarna dumpar sina produkter.

3.2.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (63) | Mot bakgrund av ovanstående utgår kommissionen från att den kinesiska dumpade exporten skulle återuppstå i större volymer och utöva ett starkare pristryck på unionsmarknaden om de gällande åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(63)

Mot bakgrund av ovanstående utgår kommissionen från att den kinesiska dumpade exporten skulle återuppstå i större volymer och utöva ett starkare pristryck på unionsmarknaden om de gällande åtgärderna upphävs.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (64) | Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (65) | På grundval av uppgifter om unionsindustrin som lämnats av APFE fastställde kommissionen att den totala unionstillverkningen uppgick till ungefär 652 000 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(65)

På grundval av uppgifter om unionsindustrin som lämnats av APFE fastställde kommissionen att den totala unionstillverkningen uppgick till ungefär 652 000 ton under översynsperioden.

| (66) | Såsom anges i skäl 18 gjorde kommissionen ett urval bestående av tre unionstillverkares tillverkningsanläggningar, vilka svarade för ca 74 % av den totala försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden och 68 % av den totala tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(66)

Såsom anges i skäl 18 gjorde kommissionen ett urval bestående av tre unionstillverkares tillverkningsanläggningar, vilka svarade för ca 74 % av den totala försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden och 68 % av den totala tillverkningen i unionen.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (67) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av i) unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från APFE, och ii) importen från tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat (Comext). |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av i) unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från APFE, och ii) importen från tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat (Comext).

| (68) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 750 645 | 813 760 | 897 396 | 960 818 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 108 | 120 | 128 |
| Källa: Uppgifter från APFE och Eurostat (Comext). |

(68)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Total förbrukning i unionen

750 645

813 760

897 396

960 818

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

108

108

120

120

128

128

Källa: Uppgifter från APFE och Eurostat (Comext).

Källa:

| (69) | Förbrukningen i unionen utvecklades kraftigt under skadeundersökningsperioden. Denna ökning innebär att man nu är tillbaka på samma nivå som före finanskrisen. Ökningen berodde på den starka utvecklingen av termoplastindustrin och en betydligt ökad efterfrågan på lätta hållbara material. |
| --- | --- |

(69)

Förbrukningen i unionen utvecklades kraftigt under skadeundersökningsperioden. Denna ökning innebär att man nu är tillbaka på samma nivå som före finanskrisen. Ökningen berodde på den starka utvecklingen av termoplastindustrin och en betydligt ökad efterfrågan på lätta hållbara material.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (70) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina | 101 953 | 121 634 | 148 796 | 77 669 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 119 | 146 | 76 |
| Marknadsandel (%) | 14 | 15 | 17 | 8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 107 | 121 | 57 |
| Källa: Eurostat (Comext). |

(70)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Importvolym från Kina

101 953

121 634

148 796

77 669

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

119

119

146

146

76

76

Marknadsandel (%)

14

15

17

8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

107

107

121

121

57

57

Källa: Eurostat (Comext).

Källa:

| (71) | Ökningen av importen mellan 2012 och 2014 visar hur begränsad inverkan de ursprungliga antidumpningstullarna från 2011 hade. Denna utveckling kunde vändas tack vare höjningen av nivån på åtgärderna 2014 och apprecieringen av US-dollarn. De kinesiska exporterande tillverkarna anger sina priser i US-dollar och en appreciering av denna valuta gör att importen blir mindre attraktiv för importörerna i unionen. |
| --- | --- |

(71)

Ökningen av importen mellan 2012 och 2014 visar hur begränsad inverkan de ursprungliga antidumpningstullarna från 2011 hade. Denna utveckling kunde vändas tack vare höjningen av nivån på åtgärderna 2014 och apprecieringen av US-dollarn. De kinesiska exporterande tillverkarna anger sina priser i US-dollar och en appreciering av denna valuta gör att importen blir mindre attraktiv för importörerna i unionen.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (72) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik från Eurostat.

| (73) | Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser från Kina (i euro/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser (i euro/ton) | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Källa: Eurostat (Comext). |

(73)

Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser från Kina (i euro/ton)

Importpriser från Kina (i euro/ton)

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Importpriser (i euro/ton)

912

821

874

1 146

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

96

96

126

126

Källa: Eurostat (Comext).

Källa:

| (74) | Det genomsnittliga priset på den berörda produkten minskade med 4 % mellan 2012 och 2014, för att därefter öka med 31 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Det genomsnittliga priset på den berörda produkten minskade med 4 % mellan 2012 och 2014, för att därefter öka med 31 % under översynsperioden.

| (75) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

| (76) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och |
| --- | --- |

(76)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

| (77) | importstatistik enligt Eurostat per KN-nummer, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(77)

importstatistik enligt Eurostat per KN-nummer, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (78) | Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins hypotetiska omsättning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(78)

Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins hypotetiska omsättning under översynsperioden.

| (79) | Trots att det genomsnittliga priset för den kinesiska importen ökade 2015 fastställdes prisunderskridandet till 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Trots att det genomsnittliga priset för den kinesiska importen ökade 2015 fastställdes prisunderskridandet till 15 %.

4.4   Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

4.4.1   Volym och marknadsandel för importen från andra tredjeländer

Volym och marknadsandel för importen från andra tredjeländer

| (80) | Importvolymen till unionen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym (i ton) och marknadsandel – andra länder | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym Malaysia | 60 571 | 64 188 | 53 398 | 68 774 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 106 | 88 | 114 |
| Marknadsandel Malaysia (%) | 8 | 8 | 6 | 7 |
| Index | 100 | 98 | 74 | 89 |
| Importvolym Egypten | 0 | 0 | 12 835 | 45 516 |
| Index | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Marknadsandel Egypten (%) | 0 | 0 | 1 | 5 |
| Index | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Importvolym Norge | 33 260 | 35 255 | 35 496 | 41 619 |
| Index | 100 | 106 | 107 | 125 |
| Marknadsandel Norge (%) | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Index | 100 | 98 | 89 | 98 |
| Importvolym Turkiet | 20 940 | 17 619 | 19 252 | 19 703 |
| Index | 100 | 84 | 92 | 94 |
| Marknadsandel Turkiet (%) | 3 | 2 | 2 | 2 |
| Index | 100 | 78 | 77 | 74 |
| Importvolym andra länder | 46 148 | 47 624 | 59 493 | 73 795 |
| Index | 100 | 103 | 129 | 160 |
| Marknadsandel andra länder (%) | 6 | 6 | 7 | 8 |
| Index | 100 | 95 | 108 | 125 |
| Källa: Eurostat (Comext). |

(80)

Importvolymen till unionen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym (i ton) och marknadsandel – andra länder

Importvolym (i ton) och marknadsandel – andra länder

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Importvolym Malaysia

60 571

64 188

53 398

68 774

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

106

106

88

88

114

114

Marknadsandel Malaysia (%)

8

8

6

7

Index

Index

100

100

98

98

74

74

89

89

Importvolym Egypten

0

0

12 835

45 516

Index

Index

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Marknadsandel Egypten (%)

0

0

1

5

Index

Index

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Importvolym Norge

33 260

35 255

35 496

41 619

Index

Index

100

100

106

106

107

107

125

125

Marknadsandel Norge (%)

4

4

4

4

Index

Index

100

100

98

98

89

89

98

98

Importvolym Turkiet

20 940

17 619

19 252

19 703

Index

Index

100

100

84

84

92

92

94

94

Marknadsandel Turkiet (%)

3

2

2

2

Index

Index

100

100

78

78

77

77

74

74

Importvolym andra länder

46 148

47 624

59 493

73 795

Index

Index

100

100

103

103

129

129

160

160

Marknadsandel andra länder (%)

6

6

7

8

Index

Index

100

100

95

95

108

108

125

125

Källa: Eurostat (Comext).

Källa:

| (81) | Malaysia, Egypten, Norge och Turkiet var de viktigaste andra försörjningskällorna för unionen. |
| --- | --- |

(81)

Malaysia, Egypten, Norge och Turkiet var de viktigaste andra försörjningskällorna för unionen.

| (82) | Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer ökade från 21 till 26 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer ökade från 21 till 26 % under skadeundersökningsperioden.

| (83) | Importen från Egypten uppvisade den största ökningen. Det förekom ingen import härifrån under de första åren av skadeundersökningsperioden men under 2015 nådde importen från Egypten, där en stor kinabaserad tillverkare fortsätter att investera i betydande omfattning, en marknadsandel på 5 %. |
| --- | --- |

(83)

Importen från Egypten uppvisade den största ökningen. Det förekom ingen import härifrån under de första åren av skadeundersökningsperioden men under 2015 nådde importen från Egypten, där en stor kinabaserad tillverkare fortsätter att investera i betydande omfattning, en marknadsandel på 5 %.

4.4.2   Importpriser för importen från andra tredjeländer

Importpriser för importen från andra tredjeländer

| (84) | Priserna för importen från de andra tredjeländerna utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpriser (i euro/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris Malaysia | 999 | 946 | 918 | 941 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 92 | 94 |
| Importpris Egypten | — | — | 823 | 997 |
| Index | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Importpris Norge | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Index | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Importpris Turkiet | 912 | 821 | 874 | 1 146 |
| Index | 100 | 90 | 96 | 126 |
| Importpris andra länder | 874 | 827 | 1 206 | 1 310 |
| Index | 100 | 95 | 138 | 150 |
| Källa: Eurostat (Comext). |

(84)

Priserna för importen från de andra tredjeländerna utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importpriser (i euro/ton)

Importpriser (i euro/ton)

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Importpris Malaysia

999

946

918

941

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

92

92

94

94

Importpris Egypten

—

—

823

997

Index

Index

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Importpris Norge

912

821

874

1 146

Index

Index

100

100

90

90

96

96

126

126

Importpris Turkiet

912

821

874

1 146

Index

Index

100

100

90

90

96

96

126

126

Importpris andra länder

874

827

1 206

1 310

Index

Index

100

100

95

95

138

138

150

150

Källa: Eurostat (Comext).

Källa:

| (85) | Vid en jämförelse på KN-nummernivå låg priserna för importen från Malaysia fram till översynsperioden på en högre nivå än priserna för importen från Kina. Under översynsperioden minskade priserna för importen från Malaysia något, vilket dock inte var fallet för importen från andra länder. |
| --- | --- |

(85)

Vid en jämförelse på KN-nummernivå låg priserna för importen från Malaysia fram till översynsperioden på en högre nivå än priserna för importen från Kina. Under översynsperioden minskade priserna för importen från Malaysia något, vilket dock inte var fallet för importen från andra länder.

| (86) | Eftersom den norska tillverkaren är närstående till en unionstillverkare är priserna från Norge i betydande utsträckning att anse som internpriser mellan närstående parter och kommissionen ansåg därför att de inte var tillräckligt tillförlitliga för att man skulle kunna använda dem för en meningsfull jämförelse. |
| --- | --- |

(86)

Eftersom den norska tillverkaren är närstående till en unionstillverkare är priserna från Norge i betydande utsträckning att anse som internpriser mellan närstående parter och kommissionen ansåg därför att de inte var tillräckligt tillförlitliga för att man skulle kunna använda dem för en meningsfull jämförelse.

| (87) | De genomsnittliga priserna är inte en indikator på de faktiska priserna, eftersom det finns betydande prisvariationer mellan olika produkttyper och man inte känner till produkttypsammansättningen. Det går därför inte att dra någon slutsats om importpriserna från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(87)

De genomsnittliga priserna är inte en indikator på de faktiska priserna, eftersom det finns betydande prisvariationer mellan olika produkttyper och man inte känner till produkttypsammansättningen. Det går därför inte att dra någon slutsats om importpriserna från andra tredjeländer.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (88) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (89) | För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(89)

För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

| (90) | Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnats i klagomålet och i begäran om översyn samt efterföljande inlagor, vilka när så var möjligt dubbelkontrollerats mot statistik. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnats i klagomålet och i begäran om översyn samt efterföljande inlagor, vilka när så var möjligt dubbelkontrollerats mot statistik. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare.

| (91) | Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (92) | De uppgifter som använts för beräkningen av indikatorerna konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(92)

De uppgifter som använts för beräkningen av indikatorerna konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (93) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(93)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (94) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(94)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (95) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning i ton | 536 878 | 584 197 | 616 382 | 652 857 |
| Index | 100 | 109 | 115 | 122 |
| Produktionskapacitet i ton | 645 229 | 690 737 | 698 182 | 725 960 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 113 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 83 | 85 | 88 | 90 |
| Index | 100 | 102 | 106 | 108 |
| Källa: Frågeformulärssvar, APFE. |

(95)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Tillverkning i ton

536 878

584 197

616 382

652 857

Index

Index

100

100

109

109

115

115

122

122

Produktionskapacitet i ton

645 229

690 737

698 182

725 960

Index

Index

100

100

107

107

108

108

113

113

Kapacitetsutnyttjande (%)

83

85

88

90

Index

Index

100

100

102

102

106

106

108

108

Källa: Frågeformulärssvar, APFE.

Källa:

| (96) | Året 2012 kännetecknades av en låg tillverkningsvolym, en låg kapacitet och ett lågt kapacitetsutnyttjande. De påföljande åren ökade tillverkningen gradvis till följd av en ökad efterfrågan. Det förekom dessutom färre ugnsrenoveringar under perioden efter 2012. Alla dessa faktorer bidrog tillsammans till den positiva utvecklingen både av kapaciteten och av kapacitetsutnyttjandet. |
| --- | --- |

(96)

Året 2012 kännetecknades av en låg tillverkningsvolym, en låg kapacitet och ett lågt kapacitetsutnyttjande. De påföljande åren ökade tillverkningen gradvis till följd av en ökad efterfrågan. Det förekom dessutom färre ugnsrenoveringar under perioden efter 2012. Alla dessa faktorer bidrog tillsammans till den positiva utvecklingen både av kapaciteten och av kapacitetsutnyttjandet.

4.5.2.2   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

| (97) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden | 487 774 | 527 441 | 568 126 | 633 743 |
| Index | 100 | 108 | 116 | 130 |
| Marknadsandel (%) | 65 | 65 | 63 | 66 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 102 |
| Källa: Frågeformulärssvar, APFE. |

(97)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton)

Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton)

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Försäljningsvolym på unionsmarknaden

487 774

527 441

568 126

633 743

Index

Index

100

100

108

108

116

116

130

130

Marknadsandel (%)

65

65

63

66

Index

Index

100

100

100

100

97

97

102

102

Källa: Frågeformulärssvar, APFE.

Källa:

| (98) | Tack vare en allt större efterfrågan ökade försäljningsvolymerna gradvis från 2012 års låga nivå och 2015 hade de ökat med 30 % jämfört med 2012. |
| --- | --- |

(98)

Tack vare en allt större efterfrågan ökade försäljningsvolymerna gradvis från 2012 års låga nivå och 2015 hade de ökat med 30 % jämfört med 2012.

| (99) | Fram till 2014 ökade dock unionsindustrins försäljning i långsammare takt än vad förbrukningen i unionen gjorde på grund av förekomsten av kinesisk import som underskred unionsindustrins priser. Unionsindustrins markandsandel minskade från 65 till 63 % mellan 2012 och 2014 och ökade därefter till 66 % under översynsperioden efter det att nivån på åtgärderna höjts 2014. |
| --- | --- |

(99)

Fram till 2014 ökade dock unionsindustrins försäljning i långsammare takt än vad förbrukningen i unionen gjorde på grund av förekomsten av kinesisk import som underskred unionsindustrins priser. Unionsindustrins markandsandel minskade från 65 till 63 % mellan 2012 och 2014 och ökade därefter till 66 % under översynsperioden efter det att nivån på åtgärderna höjts 2014.

4.5.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (100) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 3 580 | 3 456 | 3 366 | 3 404 |
| Index | 100 | 97 | 94 | 95 |
| Produktivitet (i ton/anställd) | 150 | 169 | 183 | 192 |
| Index | 100 | 113 | 122 | 128 |
| Källa: Frågeformulärssvar, APFE. |

(100)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Antal anställda

3 580

3 456

3 366

3 404

Index

Index

100

100

97

97

94

94

95

95

Produktivitet (i ton/anställd)

150

169

183

192

Index

Index

100

100

113

113

122

122

128

128

Källa: Frågeformulärssvar, APFE.

Källa:

| (101) | Sysselsättningen minskade med 5 % mellan 2012 och 2015, trots att utvecklingen var positiv under översynsperioden. Omstruktureringen av industrin, dess ansträngningar för att förnya och optimera sina produktionsprocesser samt det ökade kapacitetsutnyttjandet ledde till en betydande produktivitetsökning under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Sysselsättningen minskade med 5 % mellan 2012 och 2015, trots att utvecklingen var positiv under översynsperioden. Omstruktureringen av industrin, dess ansträngningar för att förnya och optimera sina produktionsprocesser samt det ökade kapacitetsutnyttjandet ledde till en betydande produktivitetsökning under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.4   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (102) | I denna undersökning fastställdes en dumpningsmarginal på över 70 %. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin mildrades efter det att nivån på åtgärderna höjdes 2014. Unionsindustrin började dra full nytta av dessa under 2015. |
| --- | --- |

(102)

I denna undersökning fastställdes en dumpningsmarginal på över 70 %. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin mildrades efter det att nivån på åtgärderna höjdes 2014. Unionsindustrin började dra full nytta av dessa under 2015.

| (103) | De gällande kombinerade åtgärderna bidrog till att minska den kinesiska importen och gjorde det möjligt för unionen att bibehålla sin marknadsandel. Unionsindustrins priser låg dock fortfarande på en låg nivå och i genomsnitt låg de under 2012 års nivåer. |
| --- | --- |

(103)

De gällande kombinerade åtgärderna bidrog till att minska den kinesiska importen och gjorde det möjligt för unionen att bibehålla sin marknadsandel. Unionsindustrins priser låg dock fortfarande på en låg nivå och i genomsnitt låg de under 2012 års nivåer.

| (104) | Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrin kunnat dra nytta av de gällande åtgärderna och börjat återhämta sig från den skada som vållats av de kinesiska exporterande tillverkarnas tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(104)

Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrin kunnat dra nytta av de gällande åtgärderna och börjat återhämta sig från den skada som vållats av de kinesiska exporterande tillverkarnas tidigare dumpning.

4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (105) | De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet fritt fabrik till icke-närstående kunder i unionen (i euro/ton) | 1 107 | 1 064 | 1 059 | 1 079 |
| Index | 100 | 96 | 96 | 97 |
| Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(105)

De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen

Försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Genomsnittligt försäljningspris per enhet fritt fabrik till icke-närstående kunder i unionen (i euro/ton)

1 107

1 064

1 059

1 079

Index

Index

100

100

96

96

96

96

97

97

Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (106) | De genomsnittliga försäljningspriserna har inte ändrats inte i någon större omfattning sedan 2012, även om man kunde konstatera en smärre minskning på 3 % 2015 jämfört med 2012. |
| --- | --- |

(106)

De genomsnittliga försäljningspriserna har inte ändrats inte i någon större omfattning sedan 2012, även om man kunde konstatera en smärre minskning på 3 % 2015 jämfört med 2012.

4.5.3.2   Genomsnittliga tillverkningskostnader per enhet

| (107) | Tillverkningskostnaden per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Tillverkningskostnad per enhet | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton) | 1 188 | 1 082 | 1 055 | 1 005 |
| Index | 100 | 91 | 89 | 85 |
| Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(107)

Tillverkningskostnaden per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Tillverkningskostnad per enhet

Tillverkningskostnad per enhet

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

1 188

1 082

1 055

1 005

Index

Index

100

100

91

91

89

89

85

85

Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (108) | Tillverkningskostnaden per enhet minskade under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling beror på ett ökat kapacitetsutnyttjande som bidragit till sänkta tillverkningskostnader per enhet i denna kapitalintensiva industri. Unionsindustrin drog även nytta av låga priser på råmaterial och energi. |
| --- | --- |

(108)

Tillverkningskostnaden per enhet minskade under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling beror på ett ökat kapacitetsutnyttjande som bidragit till sänkta tillverkningskostnader per enhet i denna kapitalintensiva industri. Unionsindustrin drog även nytta av låga priser på råmaterial och energi.

4.5.3.3   Arbetskraftskostnader

| (109) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro) | 52 316 | 53 849 | 57 443 | 59 099 |
| Index | 100 | 103 | 110 | 113 |
| Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(109)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

52 316

53 849

57 443

59 099

Index

Index

100

100

103

103

110

110

113

113

Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (110) | En smärre löneökning och friställandet av lågavlönade arbetare till följd av det effektivitetshöjande projekt som genomförts av en av tillverkarna i urvalet ledde till att den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade. |
| --- | --- |

(110)

En smärre löneökning och friställandet av lågavlönade arbetare till följd av det effektivitetshöjande projekt som genomförts av en av tillverkarna i urvalet ledde till att den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade.

4.5.3.4   Lagerhållning

| (111) | Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lagerhållning (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager | 111 626 | 119 813 | 105 740 | 92 914 |
| Index | 100 | 107 | 95 | 83 |
| Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(111)

Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lagerhållning (i ton)

Lagerhållning (i ton)

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Utgående lager

111 626

119 813

105 740

92 914

Index

Index

100

100

107

107

95

95

83

83

Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (112) | Utgående lager minskade först något under 2013 och fortsatte därefter att minska ytterligare under skadeundersökningsperioden till följd av den ökande efterfrågan. |
| --- | --- |

(112)

Utgående lager minskade först något under 2013 och fortsatte därefter att minska ytterligare under skadeundersökningsperioden till följd av den ökande efterfrågan.

| (113) | Höjningen av nivån på åtgärderna 2014 spelade en roll för minskningen i slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Höjningen av nivån på åtgärderna 2014 spelade en roll för minskningen i slutet av skadeundersökningsperioden.

4.5.3.5   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (114) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lönsamhet | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 (ÖP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | – 13,7 | – 3,3 | 0,4 | 8,6 |
| Index | – 100 | – 24 | 3 | 63 |
| Kassaflöde (tusen euro) | – 25 623 | – 17 008 | 635 | 47 361 |
| Index | – 100 | – 66 | 2 | 185 |
| Investeringar (tusen euro) | 39 573 | 34 088 | 41 500 | 49 664 |
| Index | 100 | 86 | 105 | 126 |
| Räntabilitet (%) | – 10 | – 3 | 0 | 8 |
| Index | – 100 | – 27 | 4 | 82 |
| Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(114)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Lönsamhet

Lönsamhet

2012

2013

2014

2015 (ÖP)

Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

– 13,7

– 3,3

0,4

8,6

Index

Index

– 100

– 100

– 24

– 24

3

3

63

63

Kassaflöde (tusen euro)

– 25 623

– 17 008

635

47 361

Index

Index

– 100

– 100

– 66

– 66

2

2

185

185

Investeringar (tusen euro)

39 573

34 088

41 500

49 664

Index

Index

100

100

86

86

105

105

126

126

Räntabilitet (%)

– 10

– 3

0

8

Index

Index

– 100

– 100

– 27

– 27

4

4

82

82

Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (115) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet började förbättras gradvis under skadeundersökningsperioden och blev positiv under översynsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet började förbättras gradvis under skadeundersökningsperioden och blev positiv under översynsperioden.

| (116) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Unionstillverkarna hade negativa kassaflöden 2012 och 2013. Denna situation förbättrades gradvis under skadeundersökningsperioden och unionstillverkarna fick ett positivt kassaflöde från och med 2014. |
| --- | --- |

(116)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Unionstillverkarna hade negativa kassaflöden 2012 och 2013. Denna situation förbättrades gradvis under skadeundersökningsperioden och unionstillverkarna fick ett positivt kassaflöde från och med 2014.

| (117) | Unionstillverkarna i urvalet ökade sina investeringar under skadeundersökningsperioden. Denna ökning var mer betydande runt 2015. Investeringarna berodde till stor del på ugnsrenoveringarna. |
| --- | --- |

(117)

Unionstillverkarna i urvalet ökade sina investeringar under skadeundersökningsperioden. Denna ökning var mer betydande runt 2015. Investeringarna berodde till stor del på ugnsrenoveringarna.

| (118) | Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda värde. Räntabiliteten uppvisade samma utveckling som lönsamheten. Den återställda räntabiliteten förklaras av den förbättring av unionsindustrins ekonomiska situation som inträffade i slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda värde. Räntabiliteten uppvisade samma utveckling som lönsamheten. Den återställda räntabiliteten förklaras av den förbättring av unionsindustrins ekonomiska situation som inträffade i slutet av skadeundersökningsperioden.

| (119) | Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat mellan 2012 och 2014 gjorde att den fick en sämre kapitalanskaffningsförmåga. Unionsindustrin behöver stora och långsiktiga investeringar för att den ska kunna renovera sina ugnar regelbundet och fortsätta sin verksamhet. |
| --- | --- |

(119)

Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat mellan 2012 och 2014 gjorde att den fick en sämre kapitalanskaffningsförmåga. Unionsindustrin behöver stora och långsiktiga investeringar för att den ska kunna renovera sina ugnar regelbundet och fortsätta sin verksamhet.

4.5.4   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (120) | Året 2012 kännetecknades av en låg efterfrågan, en låg kapacitet till följd av ugnsrenoveringar, ett lågt kapacitetsutnyttjande, höga lagernivåer, omstruktureringsåtgärder och sjunkande priser till följd av tidigare dumpning, vilket sammantaget ledde till kraftiga förluster och kassautflöden för de företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(120)

Året 2012 kännetecknades av en låg efterfrågan, en låg kapacitet till följd av ugnsrenoveringar, ett lågt kapacitetsutnyttjande, höga lagernivåer, omstruktureringsåtgärder och sjunkande priser till följd av tidigare dumpning, vilket sammantaget ledde till kraftiga förluster och kassautflöden för de företag som ingick i urvalet.

| (121) | Detta följdes mellan 2012 och 2014 av en situation där en kraftig efterfrågeökning gav en ökning av försäljningen, vilket i sin tur ledde till en ökad tillverkning och lägre lagernivåer. Både kapaciteten och kapacitetsutnyttjandet ökade. Företagen i urvalet fick väsentligt lägre tillverkningskostander tack vare en bättre absorption av de fasta kostnaderna, en förbättrad produktivitet och en fallande prisnivå för vissa viktiga insatsvaror. |
| --- | --- |

(121)

Detta följdes mellan 2012 och 2014 av en situation där en kraftig efterfrågeökning gav en ökning av försäljningen, vilket i sin tur ledde till en ökad tillverkning och lägre lagernivåer. Både kapaciteten och kapacitetsutnyttjandet ökade. Företagen i urvalet fick väsentligt lägre tillverkningskostander tack vare en bättre absorption av de fasta kostnaderna, en förbättrad produktivitet och en fallande prisnivå för vissa viktiga insatsvaror.

| (122) | Detta till trots kunde de ursprungliga antidumpningsåtgärderna som infördes 2011 inte helt uppväga den kinesiska importens prisunderskridande, vilken ökade med 46 % mellan 2012 och 2014. Denna situation undergrävde unionsindustrins återhämtning. |
| --- | --- |

(122)

Detta till trots kunde de ursprungliga antidumpningsåtgärderna som infördes 2011 inte helt uppväga den kinesiska importens prisunderskridande, vilken ökade med 46 % mellan 2012 och 2014. Denna situation undergrävde unionsindustrins återhämtning.

| (123) | För att unionsindustrin skulle kunna bibehålla sin marknadsandel var den tvungen att ta låta sina priser urholkas och under 2014 lyckades den nätt och jämt uppnå ett nollresultat. |
| --- | --- |

(123)

För att unionsindustrin skulle kunna bibehålla sin marknadsandel var den tvungen att ta låta sina priser urholkas och under 2014 lyckades den nätt och jämt uppnå ett nollresultat.

| (124) | Efter höjningen av nivån på åtgärderna 2014 vände utvecklingen för unionsindustrins marknadsandel och priser uppåt. Tillverkningskostanden per enhet minskade ytterligare till följd av att tillverkningsvolymerna ökade och unionsindustrin kunde därför nå en vinst på 8,6 % under översynsperioden. Alla resultatindikatorer var positiva, bl.a. för jobbskapandet. |
| --- | --- |

(124)

Efter höjningen av nivån på åtgärderna 2014 vände utvecklingen för unionsindustrins marknadsandel och priser uppåt. Tillverkningskostanden per enhet minskade ytterligare till följd av att tillverkningsvolymerna ökade och unionsindustrin kunde därför nå en vinst på 8,6 % under översynsperioden. Alla resultatindikatorer var positiva, bl.a. för jobbskapandet.

| (125) | Såsom fastställdes i undersökningen 2014 fortsatte unionsindustrin att lida väsentlig skada till slutet av september månad 2013. Den dumpade och subventionerade importens skadevållande verkningar fortsatte under 2014. Först efter höjningen av nivån på åtgärderna började unionsindustrin återigen bli lönsam och skapa fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(125)

Såsom fastställdes i undersökningen 2014 fortsatte unionsindustrin att lida väsentlig skada till slutet av september månad 2013. Den dumpade och subventionerade importens skadevållande verkningar fortsatte under 2014. Först efter höjningen av nivån på åtgärderna började unionsindustrin återigen bli lönsam och skapa fler arbetstillfällen.

| (126) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin till följd av ökningen av nivån på åtgärderna 2014 delvis kunnat återhämta sig från den skada som vållats av tidigare dumpning och att den inte led någon väsentlig skada under översynsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(126)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin till följd av ökningen av nivån på åtgärderna 2014 delvis kunnat återhämta sig från den skada som vållats av tidigare dumpning och att den inte led någon väsentlig skada under översynsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

4.6   Sannolikhet för återkommande skada

Sannolikhet för återkommande skada

| (127) | Såsom nämns i skäl 49 motsvarade den uppskattade outnyttjade kapaciteten hos de kinesiska tillverkarna en betydande del av den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten fördubblades mellan 2015 och 2016. Denna ökande trend och unionsmarknadens stora attraktionskraft (se skäl 59) gör att det är det sannolikt att importen från Kina skulle komma att återuppstå i betydande omfattning om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(127)

Såsom nämns i skäl 49 motsvarade den uppskattade outnyttjade kapaciteten hos de kinesiska tillverkarna en betydande del av den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten fördubblades mellan 2015 och 2016. Denna ökande trend och unionsmarknadens stora attraktionskraft (se skäl 59) gör att det är det sannolikt att importen från Kina skulle komma att återuppstå i betydande omfattning om åtgärderna upphävs.

| (128) | Såsom anges i skäl 75 fortsatte priserna på den kinesiska importen att i väsentlig utsträckning underskrida unionsindustrins priser under översynsperioden trots den ofördelaktiga utvecklingen av växelkursen EUR/USD. |
| --- | --- |

(128)

Såsom anges i skäl 75 fortsatte priserna på den kinesiska importen att i väsentlig utsträckning underskrida unionsindustrins priser under översynsperioden trots den ofördelaktiga utvecklingen av växelkursen EUR/USD.

| (129) | Glasfiberpriserna har återhämtat sig i begränsad omfattning. Unionsindustrins priser ligger fortfarande på en nivå som är lägre än 2012 års nivå och verkningarna av höjningen av nivån på åtgärderna 2014 har dämpats av det ökade pristrycket från importen från Egypten. Förbrukningen i unionen är tillbaka på samma nivå som före finanskrisen och förväntas nu gradvis avta. |
| --- | --- |

(129)

Glasfiberpriserna har återhämtat sig i begränsad omfattning. Unionsindustrins priser ligger fortfarande på en nivå som är lägre än 2012 års nivå och verkningarna av höjningen av nivån på åtgärderna 2014 har dämpats av det ökade pristrycket från importen från Egypten. Förbrukningen i unionen är tillbaka på samma nivå som före finanskrisen och förväntas nu gradvis avta.

| (130) | Glasfibertillverkning är en mycket kapitalintensiv industri. Tillverkarna i urvalet investerade 165 miljoner euro i sin produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden. Under samma period hade de ett kassaflöde från sin operativa verksamhet på endast till 5 miljoner euro. Om åtgärderna upphävs skulle detta leda till att man fick en sådan risknivå och sådana ekonomiska påfrestningar att detta skulle undergräva nyttan av dessa långsiktiga investeringar ytterligare. Unionsindustrin skulle i så fall bli tvungen att stänga sina ugnar. Detta skulle i sin tur äventyra själva dess existens. Det faktum att denna industri har en hög andel fasta kostnader gör att den är mycket känslig för variationer i tillverkningsvolymen. Detta medför att en relativt liten minskning av tillverkningen kan ge stora förluster. Den senaste tidens förbättring av unionsindustrins situation beror till stor del på att de fasta kostnaderna kunnat absorberas bättre till följd av ett ökat kapacitetsutnyttjande, vilket till största del är en följd av de gällande åtgärderna, särskilt under perioden efter 2014. |
| --- | --- |

(130)

Glasfibertillverkning är en mycket kapitalintensiv industri. Tillverkarna i urvalet investerade 165 miljoner euro i sin produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden. Under samma period hade de ett kassaflöde från sin operativa verksamhet på endast till 5 miljoner euro. Om åtgärderna upphävs skulle detta leda till att man fick en sådan risknivå och sådana ekonomiska påfrestningar att detta skulle undergräva nyttan av dessa långsiktiga investeringar ytterligare. Unionsindustrin skulle i så fall bli tvungen att stänga sina ugnar. Detta skulle i sin tur äventyra själva dess existens. Det faktum att denna industri har en hög andel fasta kostnader gör att den är mycket känslig för variationer i tillverkningsvolymen. Detta medför att en relativt liten minskning av tillverkningen kan ge stora förluster. Den senaste tidens förbättring av unionsindustrins situation beror till stor del på att de fasta kostnaderna kunnat absorberas bättre till följd av ett ökat kapacitetsutnyttjande, vilket till största del är en följd av de gällande åtgärderna, särskilt under perioden efter 2014.

| (131) | Dessutom påverkades unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden positivt av externa faktorer, till exempel de relativt låga priserna på energi och råmaterial. Sett ur ett långsiktigt perspektiv är det inte sannolikt att priserna på dessa insatsvaror kommer att ligga kvar på denna låga nivå. En prisökning på dessa insatsvaror skulle innebära ytterligare negativa följder för unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(131)

Dessutom påverkades unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden positivt av externa faktorer, till exempel de relativt låga priserna på energi och råmaterial. Sett ur ett långsiktigt perspektiv är det inte sannolikt att priserna på dessa insatsvaror kommer att ligga kvar på denna låga nivå. En prisökning på dessa insatsvaror skulle innebära ytterligare negativa följder för unionsindustrins lönsamhet.

| (132) | Trots förbättringen 2015 är unionsindustrins situation fortfarande i ett sårbart läge och kännetecknas av fortsatta prisnedgångar, svängningar i tillverkningskostnaderna och höga kapitalkrav. Sett mot denna bakgrund skulle stora volymer av dumpad import från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser sannolikt leda till en försämring av unionsindustrins ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(132)

Trots förbättringen 2015 är unionsindustrins situation fortfarande i ett sårbart läge och kännetecknas av fortsatta prisnedgångar, svängningar i tillverkningskostnaderna och höga kapitalkrav. Sett mot denna bakgrund skulle stora volymer av dumpad import från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser sannolikt leda till en försämring av unionsindustrins ekonomiska resultat.

| (133) | Kommissionen drog därför slutsaten att det finns sannolikhet för återkommande skada om antidumpningsåtgärderna upphävs och utjämningstullarna ligger kvar på en nivå som redan visat sig vara otillräcklig för att begränsa inflödet av stora volymer av import till priser som underskrider unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen drog därför slutsaten att det finns sannolikhet för återkommande skada om antidumpningsåtgärderna upphävs och utjämningstullarna ligger kvar på en nivå som redan visat sig vara otillräcklig för att begränsa inflödet av stora volymer av import till priser som underskrider unionsindustrins priser.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (134) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om den entydigt kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i detta fall, trots att det fastställts att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma utan ett bibehållande. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning alla de olika berörda parternas intressen, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(134)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om den entydigt kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i detta fall, trots att det fastställts att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma utan ett bibehållande. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning alla de olika berörda parternas intressen, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

5.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (135) | Unionstillverkarna var mycket samarbetsvilliga i samband med denna undersökning. |
| --- | --- |

(135)

Unionstillverkarna var mycket samarbetsvilliga i samband med denna undersökning.

| (136) | Unionsindustrin har kunna visa att deras verksamhet är bärkraftig om den inte är utsatt för illojal konkurrens från dumpad och subventionerad import och att de gällande åtgärderna har gjort det möjligt för den att delvis återhämta sig från tidigare skada. |
| --- | --- |

(136)

Unionsindustrin har kunna visa att deras verksamhet är bärkraftig om den inte är utsatt för illojal konkurrens från dumpad och subventionerad import och att de gällande åtgärderna har gjort det möjligt för den att delvis återhämta sig från tidigare skada.

| (137) | Ett upphävande av åtgärderna skulle dessutom högst sannolikt leda till en ökad illojal konkurrens från den dumpade kinesiska importen, vilket utgör ett hot mot unionstillverkarnas fortsatta verksamhet. |
| --- | --- |

(137)

Ett upphävande av åtgärderna skulle dessutom högst sannolikt leda till en ökad illojal konkurrens från den dumpade kinesiska importen, vilket utgör ett hot mot unionstillverkarnas fortsatta verksamhet.

| (138) | Därför dras slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att de gällande åtgärderna bibehålls. |
| --- | --- |

(138)

Därför dras slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att de gällande åtgärderna bibehålls.

5.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (139) | Såsom anges i skäl 20 besvarade åtta icke-närstående importörer stickprovsfrågeformuläret. De tre största importörerna valdes ut till att ingå i urvalet och två av dem samarbetade. De svarade för 5 % av importen från Kina under översynsperioden. Ingen av dessa importörer som registrerat sig som berörda parter i denna undersökning uttrycke någon ståndpunkt vare sig för eller emot de åtgärder som är föremål för översyn. |
| --- | --- |

(139)

Såsom anges i skäl 20 besvarade åtta icke-närstående importörer stickprovsfrågeformuläret. De tre största importörerna valdes ut till att ingå i urvalet och två av dem samarbetade. De svarade för 5 % av importen från Kina under översynsperioden. Ingen av dessa importörer som registrerat sig som berörda parter i denna undersökning uttrycke någon ståndpunkt vare sig för eller emot de åtgärder som är föremål för översyn.

| (140) | Importörer och handlare har tillgång till ett stort antal försörjningskällor både inom och utanför unionen. Dessutom är den berörda produkten i stor utsträckning standardiserad och det är lätt att byta försörjningskälla för den. |
| --- | --- |

(140)

Importörer och handlare har tillgång till ett stort antal försörjningskällor både inom och utanför unionen. Dessutom är den berörda produkten i stor utsträckning standardiserad och det är lätt att byta försörjningskälla för den.

| (141) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att en förlängning av antidumpningstullen skulle få en begränsad inverkan på importörernas situation. |
| --- | --- |

(141)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att en förlängning av antidumpningstullen skulle få en begränsad inverkan på importörernas situation.

5.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (142) | Den undersökta produkten har många olika användningsområden, t.ex. transporter (fordons-, sjöfarts-, rymd- och militärområdet), elektriska/elektroniska tillämpningar, vindenergi, bygg- och anläggningsarbeten, tankar/rör och konsumentvaror. Ett stort antal olika användare samarbetade. |
| --- | --- |

(142)

Den undersökta produkten har många olika användningsområden, t.ex. transporter (fordons-, sjöfarts-, rymd- och militärområdet), elektriska/elektroniska tillämpningar, vindenergi, bygg- och anläggningsarbeten, tankar/rör och konsumentvaror. Ett stort antal olika användare samarbetade.

| (143) | Av de 64 användare som registrerat sig som berörd part besvarade 19 kommissionens frågeformulär. De svarade för ca 10 % av den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(143)

Av de 64 användare som registrerat sig som berörd part besvarade 19 kommissionens frågeformulär. De svarade för ca 10 % av den totala förbrukningen i unionen.

| (144) | Av dessa var 14 mot en förlängning av åtgärderna, 3 företag var för ett bibehållande av åtgärderna och 2 hade ingen åsikt. En intresseorganisation för användare uppgav att den var mot åtgärderna. |
| --- | --- |

(144)

Av dessa var 14 mot en förlängning av åtgärderna, 3 företag var för ett bibehållande av åtgärderna och 2 hade ingen åsikt. En intresseorganisation för användare uppgav att den var mot åtgärderna.

| (145) | Flera användare har hävdat att de gällande åtgärderna gör att produkter i ett senare led i förädlingskedjan blir mindre konkurrenskraftiga jämfört med samma produkter tillverkade i Asien. De hävdade vidare att de vare sig kunde absorbera den kostnadsökning åtgärderna ger eller vältra över den på sina konsumenter. |
| --- | --- |

(145)

Flera användare har hävdat att de gällande åtgärderna gör att produkter i ett senare led i förädlingskedjan blir mindre konkurrenskraftiga jämfört med samma produkter tillverkade i Asien. De hävdade vidare att de vare sig kunde absorbera den kostnadsökning åtgärderna ger eller vältra över den på sina konsumenter.

| (146) | Efter det att nivån på åtgärderna höjts 2014 ökade kommissionen den tull som införts på den berörda produkten med ungefär två gånger nivån på den ursprungliga antidumpningstullen. Enligt kommissionens bedömning bör en sådan ökning påverka användarindustrins lönsamhet med högst en procentenhet, även om den erkände att vissa industrisektorer var mer utsatta än andra. |
| --- | --- |

(146)

Efter det att nivån på åtgärderna höjts 2014 ökade kommissionen den tull som införts på den berörda produkten med ungefär två gånger nivån på den ursprungliga antidumpningstullen. Enligt kommissionens bedömning bör en sådan ökning påverka användarindustrins lönsamhet med högst en procentenhet, även om den erkände att vissa industrisektorer var mer utsatta än andra.

| (147) | Detta bekräftades i samband med den nu aktuella undersökningen. De uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användarna visar faktiskt på att kostnaden för glasfibrer, oavsett ursprung, ökade mellan 2014 och 2015 med ett belopp motsvarande 0,5 % av dessa användares omsättning. Samtidigt ökade omsättningen, vinsten och antalet anställda med anknytning till den berörda produkten. Endast två företag rapporterade en minskad omsättning och sysselsättning och fyra företag rapporterade en minskad vinst. |
| --- | --- |

(147)

Detta bekräftades i samband med den nu aktuella undersökningen. De uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användarna visar faktiskt på att kostnaden för glasfibrer, oavsett ursprung, ökade mellan 2014 och 2015 med ett belopp motsvarande 0,5 % av dessa användares omsättning. Samtidigt ökade omsättningen, vinsten och antalet anställda med anknytning till den berörda produkten. Endast två företag rapporterade en minskad omsättning och sysselsättning och fyra företag rapporterade en minskad vinst.

| (148) | Några användare hävdade dessutom att unionsindustrin inte har tillräckligt med produktionskapacitet för att möta efterfrågan i unionen, inte ökar sin kapacitet och inte är konkurrenskraftig på grund av att den har gammal utrustning och höga energi- och arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

(148)

Några användare hävdade dessutom att unionsindustrin inte har tillräckligt med produktionskapacitet för att möta efterfrågan i unionen, inte ökar sin kapacitet och inte är konkurrenskraftig på grund av att den har gammal utrustning och höga energi- och arbetskraftskostnader.

| (149) | Det framgick av undersökningen att dessa påståenden är ogrundade. Unionsindustrin har såsom redan beskrivits i tidigare skäl gjort betydande investeringar, förbättrat sin produktivitet och ökat sin produktionskapacitet, trots en längre tid av förluster som upphörde först 2014 till följd av att nivån på åtgärderna höjdes samma år. En ytterligare ökning av kapaciteten förutsätter att man gör långsiktiga kapitalåtaganden, vilket i sin tur ställer krav på en marknad med lika villkor där konkurrenskraftiga tillverkare kan förvänta sig en rimlig räntabilitet. |
| --- | --- |

(149)

Det framgick av undersökningen att dessa påståenden är ogrundade. Unionsindustrin har såsom redan beskrivits i tidigare skäl gjort betydande investeringar, förbättrat sin produktivitet och ökat sin produktionskapacitet, trots en längre tid av förluster som upphörde först 2014 till följd av att nivån på åtgärderna höjdes samma år. En ytterligare ökning av kapaciteten förutsätter att man gör långsiktiga kapitalåtaganden, vilket i sin tur ställer krav på en marknad med lika villkor där konkurrenskraftiga tillverkare kan förvänta sig en rimlig räntabilitet.

| (150) | Dessutom fortsatte förbrukningen i unionen att utvecklas i samma takt som tidigare år, trots att nivån på åtgärderna höjdes mellan 2014 och 2015. Det finns alternativa försörjningskällor utanför Kina, t.ex. Bahrain, Egypten, Förenta staterna, Japan och Malaysia. Under skadeundersökningsperioden översteg importen från Kina nästan aldrig hälften av den totala importen från tredjeländer och dess marknadsandel kulminerade 2014 då den uppgick till 17 % av den totala förbrukningen i unionen. Syftet med antidumpnings- och utjämningstullarna har hursomhelst aldrig varit att stoppa den kinesiska importen till unionen, utan bara att få denna import att konkurrera på lika villkor med andra försörjningskällor. |
| --- | --- |

(150)

Dessutom fortsatte förbrukningen i unionen att utvecklas i samma takt som tidigare år, trots att nivån på åtgärderna höjdes mellan 2014 och 2015. Det finns alternativa försörjningskällor utanför Kina, t.ex. Bahrain, Egypten, Förenta staterna, Japan och Malaysia. Under skadeundersökningsperioden översteg importen från Kina nästan aldrig hälften av den totala importen från tredjeländer och dess marknadsandel kulminerade 2014 då den uppgick till 17 % av den totala förbrukningen i unionen. Syftet med antidumpnings- och utjämningstullarna har hursomhelst aldrig varit att stoppa den kinesiska importen till unionen, utan bara att få denna import att konkurrera på lika villkor med andra försörjningskällor.

| (151) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att en förlängning av antidumpningstullen endast skulle få en begränsad inverkan på användarnas situation. |
| --- | --- |

(151)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att en förlängning av antidumpningstullen endast skulle få en begränsad inverkan på användarnas situation.

5.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (152) | Om åtgärderna upphävs skulle detta få en väsentlig och negativ inverkan för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(152)

Om åtgärderna upphävs skulle detta få en väsentlig och negativ inverkan för unionstillverkarna.

| (153) | En förlängning av antidumpningsåtgärderna skulle få en begränsad inverkan för importörerna, som var neutrala. |
| --- | --- |

(153)

En förlängning av antidumpningsåtgärderna skulle få en begränsad inverkan för importörerna, som var neutrala.

| (154) | Även om vissa användare i sin verksamhet är utsatta när det gäller den ökade kostnaden för den berörda produkten och den likadana produkten bekräftade undersökningen att åtgärderna endast haft en begränsad inverkan på användarindustriernas resultat totalt sett. |
| --- | --- |

(154)

Även om vissa användare i sin verksamhet är utsatta när det gäller den ökade kostnaden för den berörda produkten och den likadana produkten bekräftade undersökningen att åtgärderna endast haft en begränsad inverkan på användarindustriernas resultat totalt sett.

| (155) | Kommissionen drar slutsatsen att det sett till helheten inte finns några tvingande skäl som talar emot en fortsatt tillämpning av de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen drar slutsatsen att det sett till helheten inte finns några tvingande skäl som talar emot en fortsatt tillämpning av de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten från Kina.

6.   SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (156) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. Endast en berörd part, nämligen klaganden, gav sig till känna efter utlämnandet och uppgav sig instämma i kommissionens slutsatser och dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(156)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. Endast en berörd part, nämligen klaganden, gav sig till känna efter utlämnandet och uppgav sig instämma i kommissionens slutsatser och dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

| (157) | Av ovanstående överväganden följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Kina och som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 248/2011, senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(157)

Av ovanstående överväganden följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Kina och som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 248/2011, senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (158) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(158)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av Den berörda produkten är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) och 7019 31 00 med ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I | 15,9 | |
| Alla övriga företag | 19,9 | A999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I

15,9

Alla övriga företag

19,9

A999

3.   Den individuella antidumpningstullsats som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 67, 15.3.2011, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 367, 23.12.2014, s. 22.

3

(4)  
  EUT C 99, 15.3.2016, s. 10.

4

(5)  Japan, Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japan), Malaysia, Nippon Electric Glass (Malaysia) och CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turkiet).

5

(6)  Uppgifter lämnade av APFE i oktober 2016 som grundar sig på presentationen European Market and Supply Situation.

6

European Market and Supply Situation

(7)  Prisuppgifter enligt tullstatistik.

7

(8)  Under översynsperioden exporterade Kina ungefär 111 000 ton till Förenta staterna, 78 000 ton till unionen, 16 000 ton till Malaysia och 14 000 ton till Indien.

8

(9)  Dessa marknader var (i fallande storleksordning) Förenta staterna, EU, Saudiarabien, Sydkorea, Förenade Arabemiraten, Kanada, Thailand, Japan, Malaysia och Indien.

9

(10)  Uppgifter lämnade av APFE i oktober 2016 som grundar sig på presentationen European Market and Supply Situation.

10

European Market and Supply Situation

---

BILAGA I

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

| Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Taishan Fiberglass Inc.;
  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd | B992 |
| Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd | B993 |
| Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd | B994 |
| Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd | B995 |
| Glasstex Fiberglass Materials Corp. | B996 |

Namn

Taric-tilläggsnummer

Taishan Fiberglass Inc.;

PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

B992

Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

B993

Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

B994

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

B995

Glasstex Fiberglass Materials Corp.

B996

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska innehålla en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och ska innehålla följande:

| 1. | Namn och befattning för tjänstemannen vid den enhet som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Namn och befattning för tjänstemannen vid den enhet som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den (mängd) produkter av glasfiberfilament som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den (mängd) produkter av glasfiberfilament som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

| 3. | Datum och underskrift. |
| --- | --- |

3.

Datum och underskrift.

---

| 25.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/725

av den 24 april 2017

om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet mesotrion i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 20.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2003/68/EG (2) togs mesotrion upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2003/68/EG (2) togs mesotrion upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet mesotrion enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2017. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet mesotrion enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2017.

| (4) | En ansökan om förnyat godkännande av mesotrion lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyat godkännande av mesotrion lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 23 februari 2015. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 23 februari 2015.

| (7) | Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

| (8) | Den 7 mars 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida mesotrion kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till förnyelserapport om mesotrion till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 december 2016. |
| --- | --- |

(8)

Den 7 mars 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida mesotrion kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till förnyelserapport om mesotrion till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 december 2016.

| (9) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller mesotrion. Godkännandet av mesotrion bör därför förnyas. |
| --- | --- |

(9)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller mesotrion. Godkännandet av mesotrion bör därför förnyas.

| (10) | Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av mesotrion bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller mesotrion får godkännas. Begränsningen till användning endast som herbicid bör därför inte bibehållas. |
| --- | --- |

(10)

Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av mesotrion bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller mesotrion får godkännas. Begränsningen till användning endast som herbicid bör därför inte bibehållas.

| (11) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras.

| (12) | I enlighet med artikel 20.3 i förordning (EG) nr 1107/2009, jämförd med artikel 13.4 i samma förordning, bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 20.3 i förordning (EG) nr 1107/2009, jämförd med artikel 13.4 i samma förordning, bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta.

| (13) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 (7) förlängdes godkännandeperioden för mesotrion till den 31 juli 2017 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 juni 2017. |
| --- | --- |

(13)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 (7) förlängdes godkännandeperioden för mesotrion till den 31 juli 2017 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 juni 2017.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förnyelse av godkännandet av verksamt ämne

Godkännandet av det verksamma ämnet mesotrion enligt specifikationen i bilaga I förnyas under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 juni 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2003/68/EG av den 11 juli 2003 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa trifloxistrobin, karfentrazonetyl, mesotrion, fenamidon och isoxaflutol som verksamma ämnen (EUT L 177, 16.7.2003, s. 12).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  Efsa (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet), 2016. ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mesotrione”, EFSA Journal, vol. 14(2016):3, artikelnr 4419, [103 s.], doi:10.2903/j.efsa.2016.4419. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 av den 15 juni 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2,4-DB, betacyflutrin, karfentrazonetyl, Coniothyrium minitans stam CON/M/91–08 (DSM 9660), cyazofamid, deltametrin, dimetenamid-P, etofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamox, jodosulfuron, iprodion, isoxaflutol, linuron, maleinsyrahydrazid, mesotrion, oxasulfuron, pendimetalin, pikoxistrobin, siltiofam och trifloxistrobin (EUT L 159, 16.6.2016, s. 3).

7

Coniothyrium minitans

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt Iupac | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mesotrion
  CAS-nr 104206-82-8
  Cipac-nr 625 | Mesotrion
  2-(4-mesyl-2-nitrobensoyl)-cyklohexan-1,3-dion | ≥ 920 g/kg
  R287431: högst 2 mg/kg
  R287432: högst 2 g/kg
  1,2-dikloretan: högst 1 g/kg | 1 juni 2017 | 31 maj 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om mesotrion, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av de personer som hanterar medlet. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt Iupac

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Mesotrion

CAS-nr 104206-82-8

Cipac-nr 625

Mesotrion

2-(4-mesyl-2-nitrobensoyl)-cyklohexan-1,3-dion

≥ 920 g/kg

R287431: högst 2 mg/kg

R287432: högst 2 g/kg

1,2-dikloretan: högst 1 g/kg

1 juni 2017

31 maj 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om mesotrion, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av de personer som hanterar medlet.

| — | Skyddet av grundvattnet vid känsliga förhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet vid känsliga förhållanden.

| — | Skyddet av däggdjur, vattenväxter och växter som inte är målarter. |
| --- | --- |

—

Skyddet av däggdjur, vattenväxter och växter som inte är målarter.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter om följande:

| 1. | Den genotoxiska profilen för metaboliten AMBA. |
| --- | --- |

1.

Den genotoxiska profilen för metaboliten AMBA.

| 2. | Det verksamma ämnets eventuellt hormonstörande verkan, särskilt test på nivå 2 och 3 enligt vad som för närvarande anges i OECD:s ramverk (OECD, 2012) och enligt analysen i Efsas vetenskapliga yttrande om farobedömning för hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

2.

Det verksamma ämnets eventuellt hormonstörande verkan, särskilt test på nivå 2 och 3 enligt vad som för närvarande anges i OECD:s ramverk (OECD, 2012) och enligt analysen i Efsas vetenskapliga yttrande om farobedömning för hormonstörande ämnen.

| 3. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten, när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten, när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten.

Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med de relevanta uppgifter som efterfrågas i punkt 1 senast den 1 juli 2017 och de relevanta uppgifter som efterfrågas i punkt 2 senast den 31 december 2017. Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med de bekräftande uppgifter som efterfrågas i punkt 3 inom två år efter det att vägledningen om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten offentliggörs av kommissionen.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska post 61 om mesotrion utgå. |
| --- | --- |

1.

I del A ska post 61 om mesotrion utgå.

| 2. | I del B ska följande post läggas till:











  ”112 | Mesotrion
  CAS-nr 104206-82-8
  Cipac-nr 625 | Mesotrion
  2-(4-mesyl-2-nitrobensoyl)-cyklohexan-1,3-dion | ≥ 920 g/kg
  R287431: högst 2 mg/kg
  R287432: högst 2 g/kg
  1,2-dikloretan: högst 1 g/kg | 1 juni 2017 | 31 maj 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om mesotrion, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av de personer som hanterar medlet. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I del B ska följande post läggas till:

”112

Mesotrion

CAS-nr 104206-82-8

Cipac-nr 625

Mesotrion

2-(4-mesyl-2-nitrobensoyl)-cyklohexan-1,3-dion

≥ 920 g/kg

R287431: högst 2 mg/kg

R287432: högst 2 g/kg

1,2-dikloretan: högst 1 g/kg

1 juni 2017

31 maj 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om mesotrion, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av de personer som hanterar medlet.

| — | Skyddet av grundvattnet vid känsliga förhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet vid känsliga förhållanden.

| — | Skyddet av däggdjur, vattenväxter och växter som inte är målarter. |
| --- | --- |

—

Skyddet av däggdjur, vattenväxter och växter som inte är målarter.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter om följande:

| 1. | Den genotoxiska profilen för metaboliten AMBA. |
| --- | --- |

1.

Den genotoxiska profilen för metaboliten AMBA.

| 2. | Det verksamma ämnets eventuellt hormonstörande verkan, särskilt test på nivå 2 och 3 enligt vad som för närvarande anges i OECD:s ramverk (OECD, 2012) och enligt analysen i Efsas vetenskapliga yttrande om farobedömning för hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

2.

Det verksamma ämnets eventuellt hormonstörande verkan, särskilt test på nivå 2 och 3 enligt vad som för närvarande anges i OECD:s ramverk (OECD, 2012) och enligt analysen i Efsas vetenskapliga yttrande om farobedömning för hormonstörande ämnen.

| 3. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten, när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten, när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten.

Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med de relevanta uppgifter som efterfrågas i punkt 1 senast den 1 juli 2017 och de relevanta uppgifter som efterfrågas i punkt 2 senast den 31 december 2017. Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med de bekräftande uppgifter som efterfrågas i punkt 3 inom två år efter det att vägledningen om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten offentliggörs av kommissionen.”

---

| 25.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/726

av den 24 April 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 April 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 325,6 |
| MA | 101,7 |
| TR | 127,7 |
| ZZ | 185,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,4 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | MA | 78,6 |
| TR | 140,8 |
| ZZ | 109,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 52,4 |
| IL | 130,6 |
| MA | 68,9 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 80,8 |
| 0805 50 10 | AR | 68,9 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 68,1 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 124,2 |
| CL | 127,8 |
| CN | 147,6 |
| NZ | 152,4 |
| US | 116,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | AR | 175,5 |
| CL | 133,5 |
| CN | 113,2 |
| ZA | 123,8 |
| ZZ | 136,5 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

325,6

MA

101,7

TR

127,7

ZZ

185,0

0707 00 05

MA

79,4

TR

156,1

ZZ

117,8

0709 93 10

MA

78,6

TR

140,8

ZZ

109,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

52,4

IL

130,6

MA

68,9

TR

71,4

ZZ

80,8

0805 50 10

AR

68,9

TR

67,2

ZZ

68,1

0808 10 80

AR

88,6

BR

124,2

CL

127,8

CN

147,6

NZ

152,4

US

116,7

ZA

86,9

ZZ

120,6

0808 30 90

AR

175,5

CL

133,5

CN

113,2

ZA

123,8

ZZ

136,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 25.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/727

av den 23 mars 2017

om erkännande av Montenegro enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk

[delgivet med nr C(2017) 1815]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG av den 19 november 2008 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (1), särskilt artikel 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att erkänna sjöfolks vederbörliga certifikat utfärdade av tredjeland, under förutsättning att det berörda landet erkänts av kommissionen. Dessa tredjeländer måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens konvention av år 1978 angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (nedan kallad STCW-konventionen). |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att erkänna sjöfolks vederbörliga certifikat utfärdade av tredjeland, under förutsättning att det berörda landet erkänts av kommissionen. Dessa tredjeländer måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens konvention av år 1978 angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (nedan kallad STCW-konventionen).

| (2) | Genom en skrivelse av den 29 mars 2011 begärde Grekland att Montenegro skulle beviljas erkännande. Till följd av denna begäran kontaktade kommissionen de montenegrinska myndigheterna i syfte att genomföra en bedömning av deras utbildnings- och certifieringssystem där det kontrolleras om Montenegro uppfyller samtliga krav i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. Det förklarades att bedömningen skulle bygga på resultaten av en inspektion för fastställande av fakta, som skulle utföras av experter vid Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 29 mars 2011 begärde Grekland att Montenegro skulle beviljas erkännande. Till följd av denna begäran kontaktade kommissionen de montenegrinska myndigheterna i syfte att genomföra en bedömning av deras utbildnings- och certifieringssystem där det kontrolleras om Montenegro uppfyller samtliga krav i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. Det förklarades att bedömningen skulle bygga på resultaten av en inspektion för fastställande av fakta, som skulle utföras av experter vid Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa).

| (3) | Kommissionen gjorde sin bedömning av utbildnings- och certifieringssystemet i Montenegro med utgångspunkt i resultaten från en inspektion som ägde rum i februari 2012 varvid hänsyn togs till den plan för korrigerande åtgärder som montenegrinska myndigheter lämnat in i juni 2013. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen gjorde sin bedömning av utbildnings- och certifieringssystemet i Montenegro med utgångspunkt i resultaten från en inspektion som ägde rum i februari 2012 varvid hänsyn togs till den plan för korrigerande åtgärder som montenegrinska myndigheter lämnat in i juni 2013.

| (4) | I bedömningen identifierades flera områden där de montenegrinska myndigheterna ombads att vidta lämpliga åtgärder, inbegripet brister i såväl det nationella regelverket – t.ex. saknade bestämmelser avseende kvalifikationer för vissa kategorier av lärare och otillräckliga eller ofullständiga certifieringskrav – som i kvalitetsrutinerna och utbildningsprogrammen. Det ansågs därför nödvändigt att Emsa skulle genomföra ytterligare en inspektion, vilket skedde i mars 2015. |
| --- | --- |

(4)

I bedömningen identifierades flera områden där de montenegrinska myndigheterna ombads att vidta lämpliga åtgärder, inbegripet brister i såväl det nationella regelverket – t.ex. saknade bestämmelser avseende kvalifikationer för vissa kategorier av lärare och otillräckliga eller ofullständiga certifieringskrav – som i kvalitetsrutinerna och utbildningsprogrammen. Det ansågs därför nödvändigt att Emsa skulle genomföra ytterligare en inspektion, vilket skedde i mars 2015.

| (5) | Efter denna ytterligare inspektion lämnade de montenegrinska myndigheterna i november 2015 in en uppdaterad plan för korrigerande åtgärder. I maj 2016 förelade kommissionen de montenegrinska myndigheterna en bedömningsrapport, grundad på resultaten av inspektionen i mars 2015 och med beaktande av den uppdaterade planen för korrigerande åtgärder, varvid ytterligare klargöranden begärdes, vilka de montenegrinska myndigheterna inkom med i juli, september och oktober 2016. |
| --- | --- |

(5)

Efter denna ytterligare inspektion lämnade de montenegrinska myndigheterna i november 2015 in en uppdaterad plan för korrigerande åtgärder. I maj 2016 förelade kommissionen de montenegrinska myndigheterna en bedömningsrapport, grundad på resultaten av inspektionen i mars 2015 och med beaktande av den uppdaterade planen för korrigerande åtgärder, varvid ytterligare klargöranden begärdes, vilka de montenegrinska myndigheterna inkom med i juli, september och oktober 2016.

| (6) | På grundval av de uppgifter som samlats in kan det konstateras att de montenegrinska myndigheterna har vidtagit åtgärder för att anpassa Montenegros system för utbildning och certifiering av sjöfolk till kraven i STCW-konventionen, inbegripet när det gäller tillhandahållande av vederbörliga skriftliga intyg. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av de uppgifter som samlats in kan det konstateras att de montenegrinska myndigheterna har vidtagit åtgärder för att anpassa Montenegros system för utbildning och certifiering av sjöfolk till kraven i STCW-konventionen, inbegripet när det gäller tillhandahållande av vederbörliga skriftliga intyg.

| (7) | Det kan särskilt noteras att Montenegro har antagit ny lagstiftning för att åtgärda de konstaterade bristerna i det nationella regelverket, uppdaterat kvalitetsrutinerna i sin förvaltning och vid utbildningsanstalterna för sjöfolk samt uppdaterat läroplanerna och utbildningsprogrammen vid dessa utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

(7)

Det kan särskilt noteras att Montenegro har antagit ny lagstiftning för att åtgärda de konstaterade bristerna i det nationella regelverket, uppdaterat kvalitetsrutinerna i sin förvaltning och vid utbildningsanstalterna för sjöfolk samt uppdaterat läroplanerna och utbildningsprogrammen vid dessa utbildningsanstalter.

| (8) | Resultatet av bedömningen visar att Montenegro uppfyller kraven i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier med certifikat. |
| --- | --- |

(8)

Resultatet av bedömningen visar att Montenegro uppfyller kraven i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier med certifikat.

| (9) | En rapport med resultaten av bedömningen har överlämnats till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(9)

En rapport med resultaten av bedömningen har överlämnats till medlemsstaterna.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 19 i direktiv 2008/106/EG erkänns Montenegro när det gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 mars 2017.

På kommissionens vägnar

Violeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

---

| 25.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/728

av den 20 april 2017

om ändring av genomförandebeslut 2013/92/EU om tillsyn, växtskyddskontroller och åtgärder som ska vidtas vad gäller träemballage som används vid transport av vissa varor med ursprung i Kina

[delgivet med nr C(2017) 2429]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.3 fjärde meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/92/EU (2) innehåller bestämmelser om tillsyn, växtskyddskontroller och åtgärder som ska vidtas vad gäller träemballage som används vid transport av vissa varor med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/92/EU (2) innehåller bestämmelser om tillsyn, växtskyddskontroller och åtgärder som ska vidtas vad gäller träemballage som används vid transport av vissa varor med ursprung i Kina.

| (2) | Vid tillämpningen av genomförandebeslut 2013/92/EU har det visat sig att träemballage som använts vid transport av vissa varor med ursprung i Kina fortsätter att utgöra en växtskyddsrisk för unionen. Därför bör tillsynen, växtskyddskontrollerna och åtgärderna som föreskrivs i genomförandebeslutet fortsätta att tillämpas till och med den 31 juli 2018 och det datum då medlemsstaterna måste rapportera om fytosanitära importkontroller bör fastställas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av genomförandebeslut 2013/92/EU har det visat sig att träemballage som använts vid transport av vissa varor med ursprung i Kina fortsätter att utgöra en växtskyddsrisk för unionen. Därför bör tillsynen, växtskyddskontrollerna och åtgärderna som föreskrivs i genomförandebeslutet fortsätta att tillämpas till och med den 31 juli 2018 och det datum då medlemsstaterna måste rapportera om fytosanitära importkontroller bör fastställas i enlighet med detta.

| (3) | KN-numren för vissa varor har uppdaterats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1821 (3). Rapporteringsmallarna i bilagorna I och II till beslut 2013/92/EU bör därför anpassas till den uppdaterade nomenklaturen. |
| --- | --- |

(3)

KN-numren för vissa varor har uppdaterats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1821 (3). Rapporteringsmallarna i bilagorna I och II till beslut 2013/92/EU bör därför anpassas till den uppdaterade nomenklaturen.

| (4) | Beslut 2013/92/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2013/92/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2013/92/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 5 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 5
  Rapportering
  Utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens direktiv 94/3/EG (*1) ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla antalet och resultaten av de växtskyddskontroller som utförs i enlighet med artiklarna 2 och 3 i detta beslut senast den 31 juli 2017 för perioden 1 april 2016–31 mars 2017 och senast den 30 april 2018 för perioden 1 april 2017–31 mars 2018. För detta ändamål ska medlemsstaterna använda rapporteringsmallen i bilaga II.


  (*1)  Kommissionens direktiv 94/3/EG av den 21 januari 1994 om ett förfarande för anmälan om kvarhållande av en försändelse eller en skadegörare som har sitt ursprung i tredje land och som utgör en överhängande fara för växtskyddet (EGT L 32, 5.2.1994, s. 37).”
  " |
| --- | --- |

1.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Rapportering

Utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens direktiv 94/3/EG (*1) ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla antalet och resultaten av de växtskyddskontroller som utförs i enlighet med artiklarna 2 och 3 i detta beslut senast den 31 juli 2017 för perioden 1 april 2016–31 mars 2017 och senast den 30 april 2018 för perioden 1 april 2017–31 mars 2018. För detta ändamål ska medlemsstaterna använda rapporteringsmallen i bilaga II.

(*1)  Kommissionens direktiv 94/3/EG av den 21 januari 1994 om ett förfarande för anmälan om kvarhållande av en försändelse eller en skadegörare som har sitt ursprung i tredje land och som utgör en överhängande fara för växtskyddet (EGT L 32, 5.2.1994, s. 37).”
  "

*1

| 2. | I artikel 7 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Artiklarna 1–4 ska tillämpas till och med den 31 juli 2018.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 7 ska andra stycket ersättas med följande:

”Artiklarna 1–4 ska tillämpas till och med den 31 juli 2018.”

| 3. | Bilagorna I och II ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna I och II ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 april 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/92/EU av den 18 februari 2013 om tillsyn, växtskyddskontroller och åtgärder som ska vidtas vad gäller träemballage som används vid transport av vissa varor med ursprung i Kina (EUT L 47, 20.2.2013, s. 74).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1821 av den 6 oktober 2016 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 294, 28.10.2016, s. 1).

3

---

BILAGA

1.

På rad åtta i tabellen i bilaga I till genomförandebeslut 2013/92/EU ska ”6908” ersättas med ”6907”.

2.

I kolumn åtta i tabellen i bilaga II till genomförandebeslut 2013/92/EU ska ”6908” ersättas med ”6907”.

---

| 25.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/729

av den 20 april 2017

om en begäran från Republiken Kroatien om undantag i enlighet med artikel 9.4. i rådets direktiv nr 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater

[delgivet med nr C(2017) 2437]

(Endast den kroatiska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 98/41/EG av den 18 juni 1998 om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater (1), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med direktiv 98/41/EG är att höja säkerheten och öka möjligheterna att rädda passagerare och besättning ombord på passagerarfartyg samt att säkerställa att sjöräddningsarbetet och de vidare efterverkningarna av en olycka kan hanteras effektivare. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med direktiv 98/41/EG är att höja säkerheten och öka möjligheterna att rädda passagerare och besättning ombord på passagerarfartyg samt att säkerställa att sjöräddningsarbetet och de vidare efterverkningarna av en olycka kan hanteras effektivare.

| (2) | Enligt artikel 5.1 i direktiv 98/41/EG ska vissa uppgifter registreras för samtliga passagerarfartyg som avgår från en hamn i en medlemsstat och som genomför resor som överstiger tjugo nautiska mil räknat från avgångshamnen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5.1 i direktiv 98/41/EG ska vissa uppgifter registreras för samtliga passagerarfartyg som avgår från en hamn i en medlemsstat och som genomför resor som överstiger tjugo nautiska mil räknat från avgångshamnen.

| (3) | Enligt artikel 9.4 i direktiv 98/41/EG får medlemsstaterna begära att kommissionen medger undantag från detta krav. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 9.4 i direktiv 98/41/EG får medlemsstaterna begära att kommissionen medger undantag från detta krav.

| (4) | Genom en skrivelse av den 3 september 2015 begärde Republiken Kroatien hos kommissionen undantag från kravet att registrera de uppgifter som anges i artikel 5.1 i direktiv 98/41/EG för samtliga passagerarfartyg som trafikerar ett antal rutter i den kroatiska övärlden. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 3 september 2015 begärde Republiken Kroatien hos kommissionen undantag från kravet att registrera de uppgifter som anges i artikel 5.1 i direktiv 98/41/EG för samtliga passagerarfartyg som trafikerar ett antal rutter i den kroatiska övärlden.

| (5) | Kommissionen bad den 20 oktober 2015 om ytterligare upplysningar från Republiken Kroatien för att kunna bedöma denna begäran. Den 18 maj 2016 inkom Republiken Kroatien med sitt svar och ändrade sin begäran om undantag avseende följande rutter: Rutterna Zadar–Ist och Zadar–Olib på färjelinjen ”Zadar–Premuda/Mali Lošinj”, rutterna Split–Hvar, Hvar–Prigradica och Hvar–Korčula på höghastighetslinjen ”Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split”, rutterna Zadar–Ist och Zapuntel–Zadar på höghastighetslinjen ”Ist–Molat–Zadar”, rutten Split–Bol på höghastighetslinjen ”Jelsa–Bol–Split”, rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Split–(Milna)–Hvar”, rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split”, rutten Rijeka–Rab på höghastighetslinjen ”Novalja–Rab–Rijeka”, rutten Split–Vela Luka på färjelinjen ”Lastovo–Vela Luka–Split”, rutten Split–Stari Grad på färjelinjen ”Split–Stari Grad”, rutten Vis–Split på färjelinjen ”Vis–Split, rutterna Mali Lošinj–Cres och Cres–Rijeka på höghastighetslinjen” Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka”, rutten Premuda–Zadar på höghastighetslinjen Olib–Silba–Premuda–Zadar”, rutterna Vis–Split och Hvar–Split på höghastighetslinjen ”Vis–Hvar–Split”, rutterna Dubrovnik–Sobra och Korčula–Lastovo på höghastighetslinjen ”Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo”. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bad den 20 oktober 2015 om ytterligare upplysningar från Republiken Kroatien för att kunna bedöma denna begäran. Den 18 maj 2016 inkom Republiken Kroatien med sitt svar och ändrade sin begäran om undantag avseende följande rutter: Rutterna Zadar–Ist och Zadar–Olib på färjelinjen ”Zadar–Premuda/Mali Lošinj”, rutterna Split–Hvar, Hvar–Prigradica och Hvar–Korčula på höghastighetslinjen ”Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split”, rutterna Zadar–Ist och Zapuntel–Zadar på höghastighetslinjen ”Ist–Molat–Zadar”, rutten Split–Bol på höghastighetslinjen ”Jelsa–Bol–Split”, rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Split–(Milna)–Hvar”, rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split”, rutten Rijeka–Rab på höghastighetslinjen ”Novalja–Rab–Rijeka”, rutten Split–Vela Luka på färjelinjen ”Lastovo–Vela Luka–Split”, rutten Split–Stari Grad på färjelinjen ”Split–Stari Grad”, rutten Vis–Split på färjelinjen ”Vis–Split, rutterna Mali Lošinj–Cres och Cres–Rijeka på höghastighetslinjen” Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka”, rutten Premuda–Zadar på höghastighetslinjen Olib–Silba–Premuda–Zadar”, rutterna Vis–Split och Hvar–Split på höghastighetslinjen ”Vis–Hvar–Split”, rutterna Dubrovnik–Sobra och Korčula–Lastovo på höghastighetslinjen ”Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo”.

| (6) | Kommissionen bedömde, med hjälp av Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa), denna begäran om undantag på grundval av de uppgifter som den förfogade över. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen bedömde, med hjälp av Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa), denna begäran om undantag på grundval av de uppgifter som den förfogade över.

| (7) | Republiken Kroatien lämnade följande information: 1) Den årliga sannolikheten för att den signifikanta våghöjden överstiger två meter är mindre än 10 % på de aktuella rutterna. 2) De fartyg som skulle omfattas av undantaget går i reguljär trafik. 3) Det huvudsakliga syftet med trafiken är att förse ytterområden med regelbundna och ändamålsenliga förbindelser för vanliga ändamål. 4) De havsområden som passagerarfartygen trafikerar omfattas av landbaserad navigationsledning, tillförlitliga väderleksrapporter samt ändamålsenliga och tillräckliga sjöräddningsresurser. 5) Det finns inte tillräckliga buffertinfrastrukturer och hamnlokaler för att passagerauppgifter skulle kunna registreras på ett sätt som är förenligt med tidtabellerna och med synkroniseringen med landtransporter. 6) Begäran om undantag skulle omfatta alla operatörer som trafikerar de angivna rutterna. |
| --- | --- |

(7)

Republiken Kroatien lämnade följande information: 1) Den årliga sannolikheten för att den signifikanta våghöjden överstiger två meter är mindre än 10 % på de aktuella rutterna. 2) De fartyg som skulle omfattas av undantaget går i reguljär trafik. 3) Det huvudsakliga syftet med trafiken är att förse ytterområden med regelbundna och ändamålsenliga förbindelser för vanliga ändamål. 4) De havsområden som passagerarfartygen trafikerar omfattas av landbaserad navigationsledning, tillförlitliga väderleksrapporter samt ändamålsenliga och tillräckliga sjöräddningsresurser. 5) Det finns inte tillräckliga buffertinfrastrukturer och hamnlokaler för att passagerauppgifter skulle kunna registreras på ett sätt som är förenligt med tidtabellerna och med synkroniseringen med landtransporter. 6) Begäran om undantag skulle omfatta alla operatörer som trafikerar de angivna rutterna.

| (8) | Det slutliga bedömningsresultatet visar att samtliga villkor för ett godkännande av undantaget är uppfyllda. |
| --- | --- |

(8)

Det slutliga bedömningsresultatet visar att samtliga villkor för ett godkännande av undantaget är uppfyllda.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns Republiken Kroatiens begäran om undantag i enlighet med artikel 9.4 i direktiv 98/41/EG avseende registrering av alla uppgifter som anges i artikel 5.1 i detta direktiv för personer ombord på alla passagerarfartyg i reguljär trafik som färdas på de rutter som anges nedan (i båda riktningarna):

| 1. | Rutterna Zadar–Ist och Zadar–Olib på färjelinjen ”Zadar–Premuda/Mali Lošinj”. |
| --- | --- |

1.

Rutterna Zadar–Ist och Zadar–Olib på färjelinjen ”Zadar–Premuda/Mali Lošinj”.

| 2. | Rutterna Split–Hvar, Hvar–Prigradica och Hvar–Korčula på höghastighetslinjen ”Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split”. |
| --- | --- |

2.

Rutterna Split–Hvar, Hvar–Prigradica och Hvar–Korčula på höghastighetslinjen ”Korčula–(Prigradica)–Hvar–Split”.

| 3. | Rutterna Zadar–Ist och Zapuntel–Zadar på höghastighetslinjen ”Ist–Molat–Zadar”. |
| --- | --- |

3.

Rutterna Zadar–Ist och Zapuntel–Zadar på höghastighetslinjen ”Ist–Molat–Zadar”.

| 4. | Rutten Split–Bol på höghastighetslinjen ”Jelsa–Bol–Split”. |
| --- | --- |

4.

Rutten Split–Bol på höghastighetslinjen ”Jelsa–Bol–Split”.

| 5. | Rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Split–(Milna)–Hvar”. |
| --- | --- |

5.

Rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Split–(Milna)–Hvar”.

| 6. | Rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split”. |
| --- | --- |

6.

Rutten Split–Hvar på höghastighetslinjen ”Lastovo–Vela Luka–Hvar–Split”.

| 7. | Rutten Rijeka–Rab på höghastighetslinjen ”Novalja–Rab–Rijeka”. |
| --- | --- |

7.

Rutten Rijeka–Rab på höghastighetslinjen ”Novalja–Rab–Rijeka”.

| 8. | Rutten Split–Vela Luka på färjelinjen ”Lastovo–Vela Luka–Split”. |
| --- | --- |

8.

Rutten Split–Vela Luka på färjelinjen ”Lastovo–Vela Luka–Split”.

| 9. | Rutten Split–Stari Grad på färjelinjen ”Split–Stari Grad”, |
| --- | --- |

9.

Rutten Split–Stari Grad på färjelinjen ”Split–Stari Grad”,

| 10. | Rutten Vis–Split på färjelinjen ”Vis–Split”. |
| --- | --- |

10.

Rutten Vis–Split på färjelinjen ”Vis–Split”.

| 11. | Rutterna Mali Lošinj–Cres och Cres–Rijeka på höghastighetslinjen ”Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka”, |
| --- | --- |

11.

Rutterna Mali Lošinj–Cres och Cres–Rijeka på höghastighetslinjen ”Mali Lošinj–Ilovik–Susak–Unije–Martinšćica–Cres–Rijeka”,

| 12. | Rutten Premuda–Zadar på höghastighetslinjen ”Olib–Silba–Premuda–Zadar”. |
| --- | --- |

12.

Rutten Premuda–Zadar på höghastighetslinjen ”Olib–Silba–Premuda–Zadar”.

| 13. | Rutterna Vis–Split och Hvar–Split på höghastighetslinjen ”Vis–Hvar–Split”. |
| --- | --- |

13.

Rutterna Vis–Split och Hvar–Split på höghastighetslinjen ”Vis–Hvar–Split”.

| 14. | Rutterna Dubrovnik–Sobra och Korčula–Lastovo på höghastighetslinjen ”Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo”. |
| --- | --- |

14.

Rutterna Dubrovnik–Sobra och Korčula–Lastovo på höghastighetslinjen ”Dubrovnik–Šipanska luka–Sobra–Polače–Korčula–Lastovo”.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Kroatien.

Utfärdat i Bryssel den 20 april 2017.

På kommissionens vägnar

Violeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 188, 2.7.1998, s. 35.

1

---