# Úřední věstník L 72/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 72 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6017. března 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 72

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6017. března 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/459 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 984/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/460 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro zemní plyn (
  1
  ) | 29 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/461 ze dne 16. března 2017, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o společné postupy, formuláře a šablony sloužící konzultačnímu procesu mezi dotčenými příslušnými orgány pro účely navrhovaného nabytí kvalifikovaných účastí v úvěrových institucích podle článku 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (
  1
  ) | 57 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/462 ze dne 16. března 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 66 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/463 ze dne 16. března 2017, kterým se určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. července do 30. září 2017 v rámci celních kvót pro drůbeží maso pocházející z Izraele otevřených nařízením (ES) č. 1384/2007 | 68 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/464 ze dne 7. března 2017 o jmenování velitele operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí BiH/21/2014 (BiH/24/2017) | 70 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými č. 45/2016 ze dne 1. března 2017 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2017/465] | 72 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru zřízeného dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými č. 46/2016 ze dne 1. března 2017 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o telekomunikačních zařízeních [2017/466] | 74 |
| | * | Rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými č. 47/2016 ze dne 1. března 2017 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2017/467] | 76 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2017/459 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 984/2013 (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) 2017/460 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro zemní plyn (
  1
  )

1

29

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/461 ze dne 16. března 2017, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o společné postupy, formuláře a šablony sloužící konzultačnímu procesu mezi dotčenými příslušnými orgány pro účely navrhovaného nabytí kvalifikovaných účastí v úvěrových institucích podle článku 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (
  1
  )

1

57

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/462 ze dne 16. března 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

66

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/463 ze dne 16. března 2017, kterým se určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. července do 30. září 2017 v rámci celních kvót pro drůbeží maso pocházející z Izraele otevřených nařízením (ES) č. 1384/2007

68

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/464 ze dne 7. března 2017 o jmenování velitele operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí BiH/21/2014 (BiH/24/2017)

70

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými č. 45/2016 ze dne 1. března 2017 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2017/465]

72

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru zřízeného dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými č. 46/2016 ze dne 1. března 2017 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o telekomunikačních zařízeních [2017/466]

74

*

Rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Dohodou o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými č. 47/2016 ze dne 1. března 2017 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2017/467]

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/459

ze dne 16. března 2017,

kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 984/2013

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 a čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem.

| (2) | Duplikace plynárenských přepravních soustav není ve většině případů hospodárná ani účinná. Hospodářská soutěž na trzích se zemním plynem tudíž vyžaduje, aby k plynárenské infrastruktuře měli všichni uživatelé soustavy transparentní a nediskriminační přístup. V mnoha částech Unie je však nerovný a netransparentní přístup k přepravní kapacitě i nadále hlavní překážkou nastolení efektivní hospodářské soutěže na velkoobchodním trhu. Kromě toho skutečnost, že se vnitrostátní předpisy v jednotlivých členských státech liší, brání vytvoření dobře fungujícího vnitřního trhu se zemním plynem. |
| --- | --- |

(2)

Duplikace plynárenských přepravních soustav není ve většině případů hospodárná ani účinná. Hospodářská soutěž na trzích se zemním plynem tudíž vyžaduje, aby k plynárenské infrastruktuře měli všichni uživatelé soustavy transparentní a nediskriminační přístup. V mnoha částech Unie je však nerovný a netransparentní přístup k přepravní kapacitě i nadále hlavní překážkou nastolení efektivní hospodářské soutěže na velkoobchodním trhu. Kromě toho skutečnost, že se vnitrostátní předpisy v jednotlivých členských státech liší, brání vytvoření dobře fungujícího vnitřního trhu se zemním plynem.

| (3) | Neefektivní využívání vysokotlakých plynovodů Unie a omezený přístup k nim vedly k vytvoření neoptimálních tržních podmínek. Aby se více rozvinula přeshraniční hospodářská soutěž a integrace trhu pokročila, musí být pro plynárenské přepravní soustavy Unie zaveden transparentnější, efektivnější a nediskriminační systém přidělování omezených přepravních kapacit. Zúčastněné strany vytvoření těchto pravidel jednotně podporují. |
| --- | --- |

(3)

Neefektivní využívání vysokotlakých plynovodů Unie a omezený přístup k nim vedly k vytvoření neoptimálních tržních podmínek. Aby se více rozvinula přeshraniční hospodářská soutěž a integrace trhu pokročila, musí být pro plynárenské přepravní soustavy Unie zaveden transparentnější, efektivnější a nediskriminační systém přidělování omezených přepravních kapacit. Zúčastněné strany vytvoření těchto pravidel jednotně podporují.

| (4) | K dosažení účinné hospodářské soutěže mezi dodavateli uvnitř Unie a mimo ni je nezbytné, aby mohli pružně využívat stávajících přepravních soustav k přepravě zemního plynu v souladu s cenovými signály. Volný tok zemního plynu v rámci Unie umožní pouze dobře fungující síť propojených přepravních soustav, která zajistí rovné podmínky přístupu pro všechny. To přiláká více dodavatelů, neboť se zvětší likvidita v obchodních uzlech a přispěje k vytvoření mechanismů účinného stanovování cen, a tudíž ke spravedlivým cenám zemního plynu, jež jsou založeny na principu nabídky a poptávky. |
| --- | --- |

(4)

K dosažení účinné hospodářské soutěže mezi dodavateli uvnitř Unie a mimo ni je nezbytné, aby mohli pružně využívat stávajících přepravních soustav k přepravě zemního plynu v souladu s cenovými signály. Volný tok zemního plynu v rámci Unie umožní pouze dobře fungující síť propojených přepravních soustav, která zajistí rovné podmínky přístupu pro všechny. To přiláká více dodavatelů, neboť se zvětší likvidita v obchodních uzlech a přispěje k vytvoření mechanismů účinného stanovování cen, a tudíž ke spravedlivým cenám zemního plynu, jež jsou založeny na principu nabídky a poptávky.

| (5) | Cílem nařízení Komise (EU) č. 984/2013 (2), kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách, bylo dosáhnout nezbytné míry harmonizace v celé Unii. Účinné provádění uvedeného nařízení se dále opíralo o zavedení tarifních systémů, které jsou v souladu s mechanismy přidělování kapacity navrženými v tomto nařízení, aby toto provádění nemělo negativní dopad na výnosy a peněžní toky provozovatelů přepravních soustav. |
| --- | --- |

(5)

Cílem nařízení Komise (EU) č. 984/2013 (2), kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách, bylo dosáhnout nezbytné míry harmonizace v celé Unii. Účinné provádění uvedeného nařízení se dále opíralo o zavedení tarifních systémů, které jsou v souladu s mechanismy přidělování kapacity navrženými v tomto nařízení, aby toto provádění nemělo negativní dopad na výnosy a peněžní toky provozovatelů přepravních soustav.

| (6) | Toto nařízení má širší působnost než nařízení (EU) č. 984/2013, především pokud jde o pravidla pro nabídku přírůstkové kapacity, a upřesňuje některá ustanovení týkající se definice a nabídky pevné a přerušitelné kapacity a lepšího sladění smluvních podmínek příslušných provozovatelů přepravních soustav pro nabídku koordinované kapacity. Ustanovení tohoto nařízení, která se týkají koordinace údržby a standardního postupu komunikace, by se měla vykládat v kontextu nařízení Komise (EU) 2015/703 (3). |
| --- | --- |

(6)

Toto nařízení má širší působnost než nařízení (EU) č. 984/2013, především pokud jde o pravidla pro nabídku přírůstkové kapacity, a upřesňuje některá ustanovení týkající se definice a nabídky pevné a přerušitelné kapacity a lepšího sladění smluvních podmínek příslušných provozovatelů přepravních soustav pro nabídku koordinované kapacity. Ustanovení tohoto nařízení, která se týkají koordinace údržby a standardního postupu komunikace, by se měla vykládat v kontextu nařízení Komise (EU) 2015/703 (3).

| (7) | Aby uživatelé soustavy mohli využívat mechanismy přidělování kapacity, jež budou v maximální míře harmonizované na integrovaném trhu, mělo by se toto nařízení použít na nevyňaté kapacity ve větších nových infrastrukturách, kterým byla udělena výjimka z ustanovení článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (4), pokud uplatňování tohoto nařízení tuto výjimku neruší a je-li zohledněna zvláštní povaha propojovacích vedení při koordinaci kapacity. |
| --- | --- |

(7)

Aby uživatelé soustavy mohli využívat mechanismy přidělování kapacity, jež budou v maximální míře harmonizované na integrovaném trhu, mělo by se toto nařízení použít na nevyňaté kapacity ve větších nových infrastrukturách, kterým byla udělena výjimka z ustanovení článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (4), pokud uplatňování tohoto nařízení tuto výjimku neruší a je-li zohledněna zvláštní povaha propojovacích vedení při koordinaci kapacity.

| (8) | Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže Unie a jednotlivých členských států, zejména zákaz uzavírat dohody omezující hospodářskou soutěž (článek 101 Smlouvy o fungování Evropské unie) a zneužívat dominantní postavení (článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie). Zavedené mechanismy přidělování kapacity by měly být navrženy tak, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami. |
| --- | --- |

(8)

Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže Unie a jednotlivých členských států, zejména zákaz uzavírat dohody omezující hospodářskou soutěž (článek 101 Smlouvy o fungování Evropské unie) a zneužívat dominantní postavení (článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie). Zavedené mechanismy přidělování kapacity by měly být navrženy tak, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami.

| (9) | V zájmu zajištění maximální možné nabídky pevné kapacity ze strany provozovatelů přepravních soustav by měla být dodržována hierarchie produktů, v jejímž rámci by roční, čtvrtletní a měsíční přerušitelná kapacita měla být nabízena pouze v případě, že pevná kapacita není dispozici. |
| --- | --- |

(9)

V zájmu zajištění maximální možné nabídky pevné kapacity ze strany provozovatelů přepravních soustav by měla být dodržována hierarchie produktů, v jejímž rámci by roční, čtvrtletní a měsíční přerušitelná kapacita měla být nabízena pouze v případě, že pevná kapacita není dispozici.

| (10) | Pokud se příslušné podmínky platné pro nabídku koordinovaných kapacitních produktů ze strany provozovatelů přepravních soustav na obou stranách propojovacího bodu podstatně liší, může být pro uživatele soustavy hodnota a užitečnost rezervování koordinované kapacity omezená. Pod vedením Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) a Evropské sítě provozovatelů plynárenských přepravních soustav („ENTSOG“) by proto měl být zahájen proces, v jehož rámci by uvedené podmínky provozovatelů přepravních soustav platné v celé Unii pro koordinované kapacitní produkty měly být posouzeny a v největší možné míře sladěny za účelem vytvoření společného vzoru podmínek. |
| --- | --- |

(10)

Pokud se příslušné podmínky platné pro nabídku koordinovaných kapacitních produktů ze strany provozovatelů přepravních soustav na obou stranách propojovacího bodu podstatně liší, může být pro uživatele soustavy hodnota a užitečnost rezervování koordinované kapacity omezená. Pod vedením Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) a Evropské sítě provozovatelů plynárenských přepravních soustav („ENTSOG“) by proto měl být zahájen proces, v jehož rámci by uvedené podmínky provozovatelů přepravních soustav platné v celé Unii pro koordinované kapacitní produkty měly být posouzeny a v největší možné míře sladěny za účelem vytvoření společného vzoru podmínek.

| (11) | V zájmu reakce na možnou tržní poptávku po přírůstkové kapacitě je nezbytný zjednodušený a harmonizovaný postup na úrovni Unie pro účely nabídky takové kapacity. Tento postup by měl zahrnovat pravidelná posouzení poptávky následovaná strukturovanou fází návrhu a přidělení na základě efektivní spolupráce mezi provozovateli přepravních soustav a vnitrostátními regulačními orgány napříč hranicemi Unie. Jakékoli investiční rozhodnutí, jež má být přijato v návaznosti na posouzení tržní poptávky po kapacitě, by mělo být předmětem ekonomického testu, jenž určí jeho ekonomickou životaschopnost. Tento ekonomický test by měl následně zajistit, že na sebe uživatelé soustavy poptávající kapacitu vezmou odpovídající rizika spojená se svou poptávkou, aby riziku takových investic nebyli vystaveni zákazníci, kteří jsou závislí na využívání přepravní soustavy. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu reakce na možnou tržní poptávku po přírůstkové kapacitě je nezbytný zjednodušený a harmonizovaný postup na úrovni Unie pro účely nabídky takové kapacity. Tento postup by měl zahrnovat pravidelná posouzení poptávky následovaná strukturovanou fází návrhu a přidělení na základě efektivní spolupráce mezi provozovateli přepravních soustav a vnitrostátními regulačními orgány napříč hranicemi Unie. Jakékoli investiční rozhodnutí, jež má být přijato v návaznosti na posouzení tržní poptávky po kapacitě, by mělo být předmětem ekonomického testu, jenž určí jeho ekonomickou životaschopnost. Tento ekonomický test by měl následně zajistit, že na sebe uživatelé soustavy poptávající kapacitu vezmou odpovídající rizika spojená se svou poptávkou, aby riziku takových investic nebyli vystaveni zákazníci, kteří jsou závislí na využívání přepravní soustavy.

| (12) | Aby byla zajištěna nejvyšší míra transparentnosti a nediskriminace, mělo by v kontextu standardních dílčích projektů přidělování kapacity probíhat v podobě standardního procesu přidělování v aukci. V případě velkých a komplexních projektů, které se dotýkají několika členských států, by však provozovatelům přepravních soustav mělo být umožněno použít alternativní mechanismy přidělování. Tyto mechanismy by měly být dostatečně flexibilní, aby umožnily danou investici, pokud na trhu existuje skutečná poptávka, měly by být nicméně sladěny napříč hranicemi. Je-li povolen alternativní mechanismus přidělování, je nutné zabránit uzavření trhu tím, že bude vyžadováno, aby byla pro účely krátkodobých rezervací vyčleněna vyšší kvóta kapacity. |
| --- | --- |

(12)

Aby byla zajištěna nejvyšší míra transparentnosti a nediskriminace, mělo by v kontextu standardních dílčích projektů přidělování kapacity probíhat v podobě standardního procesu přidělování v aukci. V případě velkých a komplexních projektů, které se dotýkají několika členských států, by však provozovatelům přepravních soustav mělo být umožněno použít alternativní mechanismy přidělování. Tyto mechanismy by měly být dostatečně flexibilní, aby umožnily danou investici, pokud na trhu existuje skutečná poptávka, měly by být nicméně sladěny napříč hranicemi. Je-li povolen alternativní mechanismus přidělování, je nutné zabránit uzavření trhu tím, že bude vyžadováno, aby byla pro účely krátkodobých rezervací vyčleněna vyšší kvóta kapacity.

| (13) | Při zavádění komplexních vstupně-výstupních systémů, zejména pro fyzický tok plynu napříč uvedenými zónami určený pro jiné trhy provozovatelé přepravní soustavy pro produkty pevné kapacity zavedli a vnitrostátní regulační orgány schválily různé smluvní přístupy, jejichž účinek by měl být posouzen v kontextu celé Unie. |
| --- | --- |

(13)

Při zavádění komplexních vstupně-výstupních systémů, zejména pro fyzický tok plynu napříč uvedenými zónami určený pro jiné trhy provozovatelé přepravní soustavy pro produkty pevné kapacity zavedli a vnitrostátní regulační orgány schválily různé smluvní přístupy, jejichž účinek by měl být posouzen v kontextu celé Unie.

| (14) | Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů v souvislosti s prováděním tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (5) by agentura a vnitrostátní regulační orgány měly zajistit, aby mechanismy přidělování kapacity byly v příslušných propojovacích bodech v celé Unii zavedeny co nejefektivnějším způsobem. |
| --- | --- |

(14)

Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů v souvislosti s prováděním tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (5) by agentura a vnitrostátní regulační orgány měly zajistit, aby mechanismy přidělování kapacity byly v příslušných propojovacích bodech v celé Unii zavedeny co nejefektivnějším způsobem.

| (15) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice 2009/73/ES, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice 2009/73/ES,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí kodex sítě, který v plynárenských přepravních soustavách stanoví mechanismy přidělování kapacity pro stávající a přírůstkovou kapacitu. Toto nařízení stanoví, jak spolupracují provozovatelé sousedních přepravních soustav za účelem prodeje kapacity, s ohledem na všeobecná obchodní a technická pravidla, která se mechanismů přidělování kapacity týkají.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na propojovací body. Podle rozhodnutí příslušného vnitrostátního regulačního orgánu se rovněž může vztahovat na vstupní body ze třetích zemí a výstupní body do třetích zemí. Toto nařízení se nevztahuje na výstupní body ke konečným spotřebitelům a do distribučních soustav, vstupní body z terminálů pro „zkapalněný zemní plyn (LNG)“ a výrobních zařízení a vstupní body ze skladovacích zařízení a výstupní body do skladovacích zařízení.

2.   Standardizované mechanismy přidělování kapacity zřízené v souladu s tímto nařízením zahrnují aukční řízení pro příslušné propojovací body v rámci Unie a pro nabídku a přidělování standardních kapacitních produktů. Je-li nabízena přírůstková kapacita, mohou být rovněž využity alternativní mechanismy přidělování, a to při dodržení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 2.

3.   Toto nařízení se vztahuje na veškerou technickou a přerušitelnou kapacitu v propojovacích bodech, jakož i na dodatečnou kapacitu ve smyslu bodu 2.2.1 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, a na přírůstkovou kapacitu. Toto nařízení se nevztahuje na propojovací body mezi členskými státy, pokud jednomu z těchto členských států byla udělena výjimka na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.

4.   Je-li uplatňován alternativní mechanismus přidělování kapacity podle článku 30, nepoužijí se na úrovně nabízené kapacity ustanovení čl. 8 odst. 1 až 7, článků 11 až 18, čl. 19 odst. 2 a článku 37, ledaže příslušné vnitrostátní regulační orgány rozhodnou jinak.

5.   Při uplatnění implicitních metod přidělování kapacity mohou vnitrostátní regulační orgány rozhodnout, že nepoužijí články 8 až 37.

6.   Aby se zabránilo uzavření navazujících trhů s dodávkami, mohou vnitrostátní regulační orgány po konzultaci s uživateli soustavy rozhodnout o přijetí přiměřených opatření k tomu, aby v propojovacích bodech v rámci členského státu předem omezily podávání nabídek na kapacitu jediným uživatelem soustavy.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009, článku 3 nařízení Komise (EU) 2017/460 (6) a článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:

6

| 1) | „přírůstkovou kapacitou“ se rozumí možné budoucí zvýšení technické kapacity prostřednictvím tržních postupů nebo případná nová kapacita vytvořená tam, kde v současnosti žádná neexistuje, jež může být nabízena na základě investic do fyzické infrastruktury nebo dlouhodobé optimalizace kapacity a následně přidělena pod podmínkou pozitivního výsledku ekonomického testu v následujících případech:






  a) | ve stávajících propojovacích bodech; |
| --- | --- | --- |

1)

„přírůstkovou kapacitou“ se rozumí možné budoucí zvýšení technické kapacity prostřednictvím tržních postupů nebo případná nová kapacita vytvořená tam, kde v současnosti žádná neexistuje, jež může být nabízena na základě investic do fyzické infrastruktury nebo dlouhodobé optimalizace kapacity a následně přidělena pod podmínkou pozitivního výsledku ekonomického testu v následujících případech:

a)

ve stávajících propojovacích bodech;

| b) | zřízením nového propojovacího bodu nebo bodů; |
| --- | --- |

b)

zřízením nového propojovacího bodu nebo bodů;

| c) | jako fyzická kapacita zpětného toku v propojovacím bodě nebo bodech, jež nebyla dříve nabízena; |
| --- | --- |

c)

jako fyzická kapacita zpětného toku v propojovacím bodě nebo bodech, jež nebyla dříve nabízena;

| 2) | „propojovacím bodem“ se rozumí fyzický nebo virtuální bod spojující sousední vstupně-výstupní systémy nebo spojující vstupně-výstupní systém s propojovacím vedením, pokud jsou tyto body předmětem rezervace ze strany uživatelů soustavy; |
| --- | --- |

2)

„propojovacím bodem“ se rozumí fyzický nebo virtuální bod spojující sousední vstupně-výstupní systémy nebo spojující vstupně-výstupní systém s propojovacím vedením, pokud jsou tyto body předmětem rezervace ze strany uživatelů soustavy;

| 3) | „alternativním mechanismem přidělování“ se rozumí mechanismus přidělování pro úroveň nabízené kapacity nebo přírůstkovou kapacitu, navržený případ od případu provozovateli přepravních soustav a schválený vnitrostátními regulačními orgány s cílem vyhovět podmíněným poptávkám; |
| --- | --- |

3)

„alternativním mechanismem přidělování“ se rozumí mechanismus přidělování pro úroveň nabízené kapacity nebo přírůstkovou kapacitu, navržený případ od případu provozovateli přepravních soustav a schválený vnitrostátními regulačními orgány s cílem vyhovět podmíněným poptávkám;

| 4) | „standardním kapacitním produktem“ se rozumí určitý objem přepravní kapacity v průběhu daného časového období v konkrétním propojovacím bodě; |
| --- | --- |

4)

„standardním kapacitním produktem“ se rozumí určitý objem přepravní kapacity v průběhu daného časového období v konkrétním propojovacím bodě;

| 5) | „úrovní nabízené kapacity“ se rozumí souhrn dostupné kapacity a příslušné úrovně přírůstkové kapacity nabízených pro každý standardní roční kapacitní produkt v propojovacím bodě; |
| --- | --- |

5)

„úrovní nabízené kapacity“ se rozumí souhrn dostupné kapacity a příslušné úrovně přírůstkové kapacity nabízených pro každý standardní roční kapacitní produkt v propojovacím bodě;

| 6) | „implicitní metodou přidělování“ se rozumí metoda přidělování, kdy je případně prostřednictvím aukce současně přidělena jak přepravní kapacita, tak odpovídající množství plynu; |
| --- | --- |

6)

„implicitní metodou přidělování“ se rozumí metoda přidělování, kdy je případně prostřednictvím aukce současně přidělena jak přepravní kapacita, tak odpovídající množství plynu;

| 7) | „nabídkovým kolem“ se rozumí období, během něhož mohou uživatelé soustavy podávat, pozměňovat a stahovat nabídky; |
| --- | --- |

7)

„nabídkovým kolem“ se rozumí období, během něhož mohou uživatelé soustavy podávat, pozměňovat a stahovat nabídky;

| 8) | „velkým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a standardní kapacitní produkty; |
| --- | --- |

8)

„velkým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a standardní kapacitní produkty;

| 9) | „projektem k zajištění přírůstkové kapacity“ se rozumí projekt na zvýšení technické kapacity ve stávajícím propojovacím bodě nebo na zřízení nového propojovacího bodu na základě přidělení kapacity v předchozím procesu stanovení přírůstkové kapacity; |
| --- | --- |

9)

„projektem k zajištění přírůstkové kapacity“ se rozumí projekt na zvýšení technické kapacity ve stávajícím propojovacím bodě nebo na zřízení nového propojovacího bodu na základě přidělení kapacity v předchozím procesu stanovení přírůstkové kapacity;

| 10) | „ekonomickým testem“ se rozumí test použitý k posouzení hospodářské životaschopnosti projektů k zajištění přírůstkové kapacity; |
| --- | --- |

10)

„ekonomickým testem“ se rozumí test použitý k posouzení hospodářské životaschopnosti projektů k zajištění přírůstkové kapacity;

| 11) | „procesem stanovení přírůstkové kapacity“ se rozumí proces posouzení tržní poptávky po přírůstkové kapacitě, jenž se skládá z nezávazné fáze, v níž uživatelé soustavy vyjadřují a kvantifikují svou poptávku po přírůstkové kapacitě, a ze závazné fáze, v níž jeden nebo více provozovatelů přepravní soustavy žádají uživatele soustavy o závazný příslib rezervace kapacity; |
| --- | --- |

11)

„procesem stanovení přírůstkové kapacity“ se rozumí proces posouzení tržní poptávky po přírůstkové kapacitě, jenž se skládá z nezávazné fáze, v níž uživatelé soustavy vyjadřují a kvantifikují svou poptávku po přírůstkové kapacitě, a ze závazné fáze, v níž jeden nebo více provozovatelů přepravní soustavy žádají uživatele soustavy o závazný příslib rezervace kapacity;

| 12) | „koordinovanou kapacitou“ se rozumí standardní kapacitní produkt nabízený na pevné bázi, který sestává z odpovídající vstupní a výstupní kapacity na obou stranách každého propojovacího bodu; |
| --- | --- |

12)

„koordinovanou kapacitou“ se rozumí standardní kapacitní produkt nabízený na pevné bázi, který sestává z odpovídající vstupní a výstupní kapacity na obou stranách každého propojovacího bodu;

| 13) | „propojovací dohodou“ se rozumí dohoda uzavřená provozovateli sousedních přepravních soustav, jejichž soustavy jsou propojeny v konkrétním propojovacím bodě, v níž jsou uvedeny podmínky, provozní postupy a ustanovení, pokud jde o dodávku plynu do propojovacího bodu a/nebo odběru plynu z propojovacího bodu, s cílem usnadnit efektivní interoperabilitu propojených přepravních soustav, jak je uvedeno v kapitole II nařízení (EU) 2015/703; |
| --- | --- |

13)

„propojovací dohodou“ se rozumí dohoda uzavřená provozovateli sousedních přepravních soustav, jejichž soustavy jsou propojeny v konkrétním propojovacím bodě, v níž jsou uvedeny podmínky, provozní postupy a ustanovení, pokud jde o dodávku plynu do propojovacího bodu a/nebo odběru plynu z propojovacího bodu, s cílem usnadnit efektivní interoperabilitu propojených přepravních soustav, jak je uvedeno v kapitole II nařízení (EU) 2015/703;

| 14) | „konkurenčními kapacitami“ se rozumí kapacity, na něž nelze přidělit dostupnou kapacitu v jednom bodě soustavy, aniž by byla zcela nebo částečně snížena dostupná kapacita v jiném bodě soustavy; |
| --- | --- |

14)

„konkurenčními kapacitami“ se rozumí kapacity, na něž nelze přidělit dostupnou kapacitu v jednom bodě soustavy, aniž by byla zcela nebo částečně snížena dostupná kapacita v jiném bodě soustavy;

| 15) | „aukčním kalendářem“ se rozumí tabulka s informacemi o konkrétních aukcích, kterou zveřejňuje síť ENTSOG do ledna každého kalendářního roku k aukcím konaným v období od března do února následujícího kalendářního roku a která obsahuje časový plán všech aukcí, včetně data jejich zahájení a identifikace standardních kapacitních produktů, na které se vztahují; |
| --- | --- |

15)

„aukčním kalendářem“ se rozumí tabulka s informacemi o konkrétních aukcích, kterou zveřejňuje síť ENTSOG do ledna každého kalendářního roku k aukcím konaným v období od března do února následujícího kalendářního roku a která obsahuje časový plán všech aukcí, včetně data jejich zahájení a identifikace standardních kapacitních produktů, na které se vztahují;

| 16) | „plynárenským dnem“ se rozumí doba od 5:00 do 5:00 UTC následujícího dne v období zimního času a od 4:00 do 4:00 UTC následujícího dne v období letního času, pokud je zaveden; |
| --- | --- |

16)

„plynárenským dnem“ se rozumí doba od 5:00 do 5:00 UTC následujícího dne v období zimního času a od 4:00 do 4:00 UTC následujícího dne v období letního času, pokud je zaveden;

| 17) | „vnitrodenní kapacitou“ se rozumí kapacita, která je s ohledem na daný den nabízena a přidělena po ukončení aukcí kapacity v režimu na následující den; |
| --- | --- |

17)

„vnitrodenní kapacitou“ se rozumí kapacita, která je s ohledem na daný den nabízena a přidělena po ukončení aukcí kapacity v režimu na následující den;

| 18) | „anglickou aukcí“ se rozumí aukce, ve které uživatel soustavy zadá požadovaná množství k definovaným cenovým krokům, které se oznamují postupně; |
| --- | --- |

18)

„anglickou aukcí“ se rozumí aukce, ve které uživatel soustavy zadá požadovaná množství k definovaným cenovým krokům, které se oznamují postupně;

| 19) | „aukcí s jednotnou cenou“ se rozumí aukce, v níž uživatel soustavy nabídne v jediném nabídkovém kole cenu a množství a všichni uživatelé soustavy, kteří získají kapacitu, zaplatí cenu nejnižší vítězné nabídky; |
| --- | --- |

19)

„aukcí s jednotnou cenou“ se rozumí aukce, v níž uživatel soustavy nabídne v jediném nabídkovém kole cenu a množství a všichni uživatelé soustavy, kteří získají kapacitu, zaplatí cenu nejnižší vítězné nabídky;

| 20) | „vyvolávací cenou“ se rozumí přípustná minimální cena v aukci; |
| --- | --- |

20)

„vyvolávací cenou“ se rozumí přípustná minimální cena v aukci;

| 21) | „malým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a standardní kapacitní produkty a která je nižší než velký cenový krok; |
| --- | --- |

21)

„malým cenovým krokem“ se rozumí pevná nebo pohyblivá částka, která je stanovena pro jednotlivé propojovací body a standardní kapacitní produkty a která je nižší než velký cenový krok;

| 22) | „prvním případem neúplného prodeje kapacity“ se rozumí událost, kdy celková poptávka všech uživatelů soustavy je menší než kapacita nabízená na konci druhého nabídkového kola nebo následujícího nabídkového kola; |
| --- | --- |

22)

„prvním případem neúplného prodeje kapacity“ se rozumí událost, kdy celková poptávka všech uživatelů soustavy je menší než kapacita nabízená na konci druhého nabídkového kola nebo následujícího nabídkového kola;

| 23) | „virtuálním propojovacím bodem“ se rozumí dva nebo více propojovacích bodů, které spojují dva stejné sousední vstupně-výstupní systémy sloučené za účelem poskytování jediné kapacitní služby; |
| --- | --- |

23)

„virtuálním propojovacím bodem“ se rozumí dva nebo více propojovacích bodů, které spojují dva stejné sousední vstupně-výstupní systémy sloučené za účelem poskytování jediné kapacitní služby;

| 24) | „f-faktorem“ se rozumí podíl současné hodnoty odhadovaného zvýšení přípustných nebo cílových výnosů provozovatele přepravní soustavy spojeného s přírůstkovou kapacitou zahrnutou do příslušné úrovně nabízené kapacity podle čl. 22 odst. 1 písm. b), jenž má být pokryt současnou hodnotou závazných příslibů uživatelů soustavy k rezervaci kapacity vypočítanou podle čl. 22 odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

24)

„f-faktorem“ se rozumí podíl současné hodnoty odhadovaného zvýšení přípustných nebo cílových výnosů provozovatele přepravní soustavy spojeného s přírůstkovou kapacitou zahrnutou do příslušné úrovně nabízené kapacity podle čl. 22 odst. 1 písm. b), jenž má být pokryt současnou hodnotou závazných příslibů uživatelů soustavy k rezervaci kapacity vypočítanou podle čl. 22 odst. 1 písm. a);

| 25) | „nadnominací“ se rozumí oprávnění uživatelů soustavy, kteří splňují minimální požadavky pro podávání nominací, požádat o přerušitelnou kapacitu kdykoli v průběhu dne podáním nominace, která zvyšuje celkovou hodnotu jejich nominací na úroveň převyšující jejich smluvní kapacitu. |
| --- | --- |

25)

„nadnominací“ se rozumí oprávnění uživatelů soustavy, kteří splňují minimální požadavky pro podávání nominací, požádat o přerušitelnou kapacitu kdykoli v průběhu dne podáním nominace, která zvyšuje celkovou hodnotu jejich nominací na úroveň převyšující jejich smluvní kapacitu.

KAPITOLA II

ZÁSADY SPOLUPRÁCE

Článek 4

Koordinace údržby

Má-li údržba plynovodu nebo části přepravní soustavy dopad na objem přepravní kapacity, kterou lze nabídnout v propojovacích bodech, provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy musí plně spolupracovat s provozovatelem (provozovateli) sousední přepravní soustavy (soustav) na příslušných plánech údržby s cílem minimalizovat dopad na potenciální průtok plynu a kapacitu plynu v daném propojovacím bodě.

Článek 5

Standardní postup komunikace

1.   Provozovatelé přepravní soustavy koordinují zavedení standardních postupů komunikace, koordinovaných informačních systémů a kompatibilních nástrojů elektronické komunikace online, např. formáty a protokoly pro výměnu sdílených údajů, a sjednávají zásady zpracování těchto údajů.

2.   Standardní postupy komunikace zahrnují zejména ty, které se týkají přístupu uživatelů soustavy k systému aukcí provozovatelů přepravních soustav nebo příslušné rezervační platformě a k přehledu poskytnutých informací o aukcích. Časový plán a obsah vyměňovaných údajů jsou v souladu s ustanoveními kapitoly III.

3.   Standardní postupy komunikace přijaté provozovateli přepravních soustav zahrnují prováděcí plán a dobu platnosti, které jsou v souladu s vytvořením rezervační platformy či platforem podle článku 37. Provozovatelé přepravní soustavy zajistí důvěrnost obchodně citlivých informací.

Článek 6

Výpočet a maximalizace kapacity

1.   Uživatelům soustavy se s přihlédnutím k integritě soustavy, bezpečnosti a účinnému provozu soustavy zpřístupňuje maximální technická kapacita.

| a) | S cílem maximalizovat nabídku koordinované kapacity optimalizací technické kapacity přijmou provozovatelé přepravní soustavy v propojovacích bodech následující opatření, přičemž upřednostní propojovací body, ve kterých dojde ke smluvnímu překročení kapacity podle bodu 2.2.3 odst. 1 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009: provozovatelé přepravní soustavy zavedou a uplatní společnou metodu, která stanoví konkrétní opatření, jež příslušní provozovatelé přepravní soustavy musí přijmout, aby se požadované optimalizace dosáhlo:






  1) | společná metoda zahrnuje hloubkovou analýzu technických kapacit, včetně nedostatků v těchto kapacitách, na obou stranách propojovacího bodu, jakož i konkrétní opatření a podrobný harmonogram – zahrnující možné důsledky a uvádějící regulační povolení nutná k pokrytí nákladů a přizpůsobení regulačního režimu –, jež jsou k maximalizaci nabídky koordinované kapacity nezbytné. Tato specifická opatření nemají nepříznivý dopad na nabídku kapacity v jiných významných bodech dotčených soustav a bodech do distribučních soustav, které mají význam pro zabezpečení dodávek ke koncovým zákazníkům, např. v bodech do skladovacích zařízení, terminálů pro LNG a k chráněným zákazníkům definovaným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 (7); |
| --- | --- | --- |

a)

S cílem maximalizovat nabídku koordinované kapacity optimalizací technické kapacity přijmou provozovatelé přepravní soustavy v propojovacích bodech následující opatření, přičemž upřednostní propojovací body, ve kterých dojde ke smluvnímu překročení kapacity podle bodu 2.2.3 odst. 1 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009: provozovatelé přepravní soustavy zavedou a uplatní společnou metodu, která stanoví konkrétní opatření, jež příslušní provozovatelé přepravní soustavy musí přijmout, aby se požadované optimalizace dosáhlo:

1)

společná metoda zahrnuje hloubkovou analýzu technických kapacit, včetně nedostatků v těchto kapacitách, na obou stranách propojovacího bodu, jakož i konkrétní opatření a podrobný harmonogram – zahrnující možné důsledky a uvádějící regulační povolení nutná k pokrytí nákladů a přizpůsobení regulačního režimu –, jež jsou k maximalizaci nabídky koordinované kapacity nezbytné. Tato specifická opatření nemají nepříznivý dopad na nabídku kapacity v jiných významných bodech dotčených soustav a bodech do distribučních soustav, které mají význam pro zabezpečení dodávek ke koncovým zákazníkům, např. v bodech do skladovacích zařízení, terminálů pro LNG a k chráněným zákazníkům definovaným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 (7);

| 2) | metodika výpočtu a pravidla pro zpřístupňování kapacity přijaté provozovateli přepravní soustavy zohlední specifické situace, kdy konkurenční kapacity napříč soustavami zahrnují propojovací body a výstupní body do skladovacích zařízení; |
| --- | --- |

2)

metodika výpočtu a pravidla pro zpřístupňování kapacity přijaté provozovateli přepravní soustavy zohlední specifické situace, kdy konkurenční kapacity napříč soustavami zahrnují propojovací body a výstupní body do skladovacích zařízení;

| 3) | Tato hloubková analýza zohlední předpoklady uvedené v desetiletém plánu rozvoje sítě pro celou Unii podle článku 8 nařízení (ES) č. 715/2009, národní investiční plány, příslušné povinnosti v rámci platných vnitrostátních právních předpisů a všechny příslušné smluvní závazky; |
| --- | --- |

3)

Tato hloubková analýza zohlední předpoklady uvedené v desetiletém plánu rozvoje sítě pro celou Unii podle článku 8 nařízení (ES) č. 715/2009, národní investiční plány, příslušné povinnosti v rámci platných vnitrostátních právních předpisů a všechny příslušné smluvní závazky;

| 4) | příslušní provozovatelé přepravní soustavy uplatňují k přepočtu technické kapacity dynamický přístup, případně ve spojení s dynamickým výpočtem uplatňovaným v souvislosti s dodatečnou kapacitou na základě bodu 2.2.2 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, přičemž společně určí vhodnou četnost výpočtu u každého propojovacího bodu a zohlední jeho zvláštní rysy; |
| --- | --- |

4)

příslušní provozovatelé přepravní soustavy uplatňují k přepočtu technické kapacity dynamický přístup, případně ve spojení s dynamickým výpočtem uplatňovaným v souvislosti s dodatečnou kapacitou na základě bodu 2.2.2 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, přičemž společně určí vhodnou četnost výpočtu u každého propojovacího bodu a zohlední jeho zvláštní rysy;

| 5) | provozovatelé sousedních přepravních soustav v rámci společné metody konzultují další provozovatele přepravní soustavy, kteří jsou propojovacím bodem konkrétně dotčeni; |
| --- | --- |

5)

provozovatelé sousedních přepravních soustav v rámci společné metody konzultují další provozovatele přepravní soustavy, kteří jsou propojovacím bodem konkrétně dotčeni;

| 6) | při přepočtu technické kapacity provozovatelé přepravní soustavy zohledňují informace o předpokládaných budoucích tocích, které jim případně poskytnou uživatelé soustavy; |
| --- | --- |

6)

při přepočtu technické kapacity provozovatelé přepravní soustavy zohledňují informace o předpokládaných budoucích tocích, které jim případně poskytnou uživatelé soustavy;

| b) | provozovatelé přepravní soustavy společně posoudí a případně upraví alespoň tyto parametry:






  1) | závazné hodnoty tlaku; |
| --- | --- | --- |

b)

provozovatelé přepravní soustavy společně posoudí a případně upraví alespoň tyto parametry:

1)

závazné hodnoty tlaku;

| 2) | všechny významné scénáře nabídky a poptávky, včetně podrobných údajů o referenčních klimatických podmínkách a konfiguracích soustavy souvisejících s extrémními scénáři; |
| --- | --- |

2)

všechny významné scénáře nabídky a poptávky, včetně podrobných údajů o referenčních klimatických podmínkách a konfiguracích soustavy souvisejících s extrémními scénáři;

| 3) | výhřevnost. |
| --- | --- |

3)

výhřevnost.

2.   Vzniknou-li provozovatelům přepravní soustavy v souvislosti s optimalizací technické kapacity nějaké náklady, zejména takové, které provozovatele přepravních soustav na obou stranách propojovacího bodu postihnou nerovnoměrně, mají provozovatelé přepravní soustavy možnost získat tyto účinně vynaložené náklady zpět prostřednictvím regulačního rámce vytvořeného příslušnými regulačními orgány v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 715/2009 a článkem 42 směrnice 2009/73/ES. Použije se čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009.

3.   Uplatněnou metodu výpočtu a společný přístup vnitrostátní regulační orgány případně konzultují s uživateli soustavy.

4.   Změny v objemu koordinované kapacity nabízené v propojovacích bodech, k nimž dojde uplatněním postupu podle odstavce 1, se zahrnou do zprávy agentury zveřejňované podle bodu 2.2.1 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.

Článek 7

Výměna informací mezi provozovateli sousedních přepravních soustav

1.   Provozovatelé sousedních přepravních soustav si pravidelně vyměňují informace o nominaci, renominaci, sesouhlasení a potvrzování v příslušných propojovacích bodech.

2.   Provozovatelé sousedních přepravních soustav si vyměňují informace o údržbě svých jednotlivých přepravních soustav s cílem podílet se na procesu rozhodování o technickém využití propojovacích bodů. Postupy pro výměnu informací mezi provozovateli přepravních soustav tito provozovatelé začlení do své příslušné propojovací dohody.

KAPITOLA III

PŘIDĚLOVÁNÍ PEVNÝCH KAPACITNÍCH PRODUKTŮ

Článek 8

Metodika přidělování

1.   Pro přidělování kapacity v propojovacích bodech se používají aukce, s výjimkou případů, kdy se používá alternativní mechanismus přidělování podle článku 30.

2.   Ve všech propojovacích bodech se použije stejný způsob pořádání aukcí. Příslušné aukční procesy se pro všechny dotčené propojovací body zahajují současně. V jednotlivých aukčních procesech týkajících se jediného standardního kapacitního produktu je kapacita přidělována nezávisle na všech ostatních aukčních procesech s výjimkou případů, kdy je nabízena přírůstková kapacita nebo kdy je na základě dohody přímo zúčastněných provozovatelů přepravních soustav a se souhlasem příslušných vnitrostátních regulačních orgánů přidělována kapacita konkurenční. Vnitrostátní regulační orgán jakéhokoli sousedního a dotčeného členského státu může uvést postoj, jenž musí být příslušným vnitrostátním regulačním orgánem zohledněn. Je-li nabízena přírůstková kapacita, nezávislé přidělování se nevztahuje na současně probíhající aukční procesy pro příslušné úrovně nabízené kapacity, jelikož ty jsou na sobě navzájem závislé, protože může být přidělena pouze jedna úroveň nabízené kapacity.

3.   Standardní kapacitní produkty jsou řazeny v logickém pořadí: nejdříve jsou nabízeny roční kapacitní produkty a po nich následují kapacitní produkty s bezprostředně kratší dobou platnosti ve stejném období. Touto zásadou se řídí časový plán aukcí stanovených v článcích 11 až 15.

4.   Pravidla týkající se standardních kapacitních produktů stanovených v článku 9 a aukcí stanovených v článcích 11 až 15 se vztahují na koordinovanou i nekoordinovanou kapacitu v propojovacím bodě.

5.   Dostupnost příslušných standardních kapacitních produktů v rámci dané aukce se sděluje v souladu s články 11 až 15 a podle aukčního kalendáře.

6.   Vyčlení se objem odpovídající alespoň 20 % stávající technické kapacity v každém propojovacím bodě a nabízí se v souladu s odstavcem 7. Je-li dostupná kapacita nižší než podíl technické kapacity, jež má být vyčleněna, vyčlení se celá dostupná kapacita. Tato kapacita se nabízí v souladu s odst. 7 písm. b), zatímco zbývající vyčleněná kapacita se nabízí v souladu s odst. 7 písm. a).

7.   Kapacita vyčleněná v souladu s odstavcem 6 se nabízí za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

| a) | objem odpovídající alespoň 10 % stávající technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci roční kapacity stanovené v článku 11, jež se koná v souladu s aukčním kalendářem během pátého plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku, a |
| --- | --- |

a)

objem odpovídající alespoň 10 % stávající technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci roční kapacity stanovené v článku 11, jež se koná v souladu s aukčním kalendářem během pátého plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku, a

| b) | další objem odpovídající alespoň 10 % stávající technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci čtvrtletní kapacity stanovené v článku 12, jež se koná v souladu s aukčním kalendářem během plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku. |
| --- | --- |

b)

další objem odpovídající alespoň 10 % stávající technické kapacity v každém propojovacím bodě je nabídnut nejdříve při každoroční aukci čtvrtletní kapacity stanovené v článku 12, jež se koná v souladu s aukčním kalendářem během plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku.

8.   V případě přírůstkové kapacity se vyčlení objem odpovídající alespoň 10 % přírůstkové technické kapacity v dotčeném propojovacím bodě, který je nabídnut nejdříve při každoroční aukci čtvrtletní kapacity stanovené v článku 12, jež se koná v souladu s aukčním kalendářem během plynárenského roku předcházejícího začátku příslušného plynárenského roku.

9.   Přesný podíl kapacity, jež má být vyčleněna podle odstavců 6 a 8, podléhá v každém propojovacím bodě konzultaci se zúčastněnými stranami, dohodě mezi provozovateli přepravních soustav a schválení vnitrostátních regulačních orgánů. Vnitrostátní regulační orgány zejména zváží vyčlenění větších podílů kapacity s kratší dobou platnosti rezervace, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami.

10.   Kapacita vytvořená prostřednictvím jiných než tržních postupů, pro niž bylo konečné investiční rozhodnutí přijato bez předchozích závazků uživatelů soustavy, se nabízí a přiděluje jako dostupné standardní kapacitní produkty v souladu s tímto nařízením.

Článek 9

Standardní kapacitní produkty

1.   Provozovatelé přepravní soustavy nabízejí standardní roční, čtvrtletní, měsíční, denní a vnitrodenní kapacitní produkty.

2.   Standardní roční kapacitní produkty představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním plynárenském roce (který začíná 1. října).

3.   Standardní čtvrtletní kapacitní produkty představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním čtvrtletí (které začíná 1. října, 1. ledna, 1. dubna nebo 1. července).

4.   Standardní měsíční kapacitní produkty představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na všechny plynárenské dny v konkrétním kalendářním měsíci (který začíná 1. dne každého měsíce).

5.   Standardní denní kapacitní produkty představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na jeden plynárenský den.

6.   Standardní vnitrodenní kapacitní produkty představují kapacitu, o niž může v daném objemu požádat uživatel soustavy na dobu od určitého okamžiku v rámci plynárenského dne do konce téhož plynárenského dne.

Článek 10

Použitá jednotka kapacity

Nabízená kapacita se vyjadřuje v jednotkách energie za jednotku času. Použijí se tyto jednotky: kWh/h nebo kWh/den. V případě kWh/den se v rámci plynárenského dne předpokládá paušální průtok.

Článek 11

Každoroční aukce roční kapacity

1.   Aukce roční kapacity se konají jednou ročně.

2.   Prostřednictvím každoroční aukce roční kapacity se draží kapacita pro jednotlivé standardní roční kapacitní produkty algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17.

3.   Aukční proces nabízí u stávající kapacity kapacitu nejméně na pět příštích plynárenských let a nejvýše na příštích 15 plynárenských let. V případě nabídky přírůstkové kapacity může být úroveň nabízené kapacity nabízena v aukcích roční kapacity po dobu nejvýše 15 let od zahájení provozu.

4.   Od roku 2018 platí, že není-li v aukčním kalendáři uvedeno jinak, jsou každoroční aukce roční kapacity zahájeny první pondělí měsíce července každého roku.

5.   V průběhu každoroční aukce roční kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o standardní kapacitní produkty tak, že se zúčastní jedné nebo několika souběžných aukcí v souvislosti s jednotlivými propojovacími body.

6.   Kapacita nabízená během každoroční aukce roční kapacity se rovná:

| | A – B – C + D + E – F |
| --- | --- |

A – B – C + D + E – F

| | kde:


  A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;


  B
  je v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na příštích pět let objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7; v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na dobu delší než prvních pět let jde o objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7;


  C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;


  D
  je dodatečná kapacita pro daný rok, je-li k dispozici.


  E
  je přírůstková kapacita pro daný rok zahrnutá do příslušné úrovně nabízené kapacity, je-li k dispozici;


  F
  je objem přírůstkové kapacity (E), je-li k dispozici, vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9. |
| --- | --- |

kde:

A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;

B
  je v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na příštích pět let objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7; v případě každoročních aukcí roční kapacity nabízejících kapacitu na dobu delší než prvních pět let jde o objem technické kapacity (A) vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 7;

C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;

D
  je dodatečná kapacita pro daný rok, je-li k dispozici.

E
  je přírůstková kapacita pro daný rok zahrnutá do příslušné úrovně nabízené kapacity, je-li k dispozici;

F
  je objem přírůstkové kapacity (E), je-li k dispozici, vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9.

7.   Nabízenou kapacitou může být buď koordinovaná kapacita, nebo nekoordinovaná kapacita v souladu s článkem 19. To platí i pro všechny ostatní aukce, stanovené v článcích 12 až 15.

8.   Nejméně jeden měsíc před zahájením aukce provozovatelé přepravní soustavy uživatelům soustavy pro účely nadcházející každoroční aukce roční kapacity oznámí objem pevné kapacity, který bude na jednotlivé roky nabídnut.

9.   Nabídková kola každé aukce probíhají od 8:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 7:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.

10.   Výsledky aukce se poskytují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.

V případě přírůstkové kapacity se závazné přísliby uživatelů soustavy k rezervaci kapacity, včetně toho, zda jsou splněny podmínky pro opakovanou aukci podle čl. 29 odst. 3, poskytují nejpozději následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili. Výsledky ekonomických testů se poskytují nejpozději dva obchodní dny po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.

11.   Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.

Článek 12

Každoroční aukce čtvrtletní kapacity

1.   Během každého plynárenského roku se konají čtyři každoroční aukce čtvrtletní kapacity.

2.   Prostřednictvím každoročních aukcí čtvrtletní kapacity se draží kapacita pro jednotlivé standardní čtvrtletní kapacitní produkty algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17.

3.   Kapacita pro jednotlivá čtvrtletí nadcházejícího plynárenského roku se draží prostřednictvím souběžných aukcí za každé čtvrtletí a v souvislosti s jednotlivými propojovacími body takto:

| a) | v první každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro první (říjen–prosinec) až čtvrté (červenec–září) čtvrtletí; |
| --- | --- |

a)

v první každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro první (říjen–prosinec) až čtvrté (červenec–září) čtvrtletí;

| b) | ve druhé každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro druhé (leden–březen) až čtvrté (červenec–září) čtvrtletí; |
| --- | --- |

b)

ve druhé každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro druhé (leden–březen) až čtvrté (červenec–září) čtvrtletí;

| c) | ve třetí každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro třetí (duben–červen) až čtvrté (červenec–září) čtvrtletí; |
| --- | --- |

c)

ve třetí každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro třetí (duben–červen) až čtvrté (červenec–září) čtvrtletí;

| d) | ve čtvrté každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro poslední čtvrtletí (červenec–září). |
| --- | --- |

d)

ve čtvrté každoroční aukci čtvrtletní kapacity pro poslední čtvrtletí (červenec–září).

V rámci každé každoroční aukce čtvrtletní kapacity se uživatelé soustavy mohou účastnit všech souběžných aukcí.

4.   Není-li v aukčním kalendáři uvedeno jinak, začínají v každém plynárenském roce každoroční aukce čtvrtletní kapacity v následujících dnech:

| a) | první každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce srpna; |
| --- | --- |

a)

první každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce srpna;

| b) | druhé každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce listopadu; |
| --- | --- |

b)

druhé každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce listopadu;

| c) | třetí každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce února; |
| --- | --- |

c)

třetí každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce února;

| d) | čtvrté každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce května. |
| --- | --- |

d)

čtvrté každoroční aukce čtvrtletní kapacity začínají první pondělí měsíce května.

5.   Kapacita nabízená ve všech každoročních aukcích čtvrtletní kapacity se rovná:

| | A – C + D |
| --- | --- |

A – C + D

| | kde:


  A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;


  C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;


  D
  je dodatečná kapacita pro dané čtvrtletí, je-li k dispozici. |
| --- | --- |

kde:

A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;

C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;

D
  je dodatečná kapacita pro dané čtvrtletí, je-li k dispozici.

6.   Dva týdny před zahájením aukcí oznámí provozovatelé přepravní soustavy uživatelům soustavy pro účely nadcházející každoroční aukce čtvrtletní kapacity objem kapacity, který bude na jednotlivá čtvrtletí nabídnut.

7.   Nabídková kola každé aukce probíhají od 8:00 UTC do 17:00 UTC (zimní čas) nebo od 7:00 UTC do 16:00 UTC (letní čas) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.

8.   Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.

9.   Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.

Článek 13

Klouzavé aukce měsíční kapacity

1.   Klouzavá aukce měsíční kapacity se koná jednou měsíčně.

2.   Prostřednictvím klouzavé aukce měsíční kapacity se draží kapacita pro jednotlivé standardní měsíční kapacitní produkty algoritmem anglické aukce v souladu s článkem 17. Standardní měsíční kapacitní produkt se draží každý měsíc na následující kalendářní měsíc.

3.   Během klouzavé aukce měsíční kapacity mohou uživatelé soustavy žádat o jeden standardní měsíční kapacitní produkt.

4.   Není-li v aukčním kalendáři uvedeno jinak, jsou klouzavé aukce měsíční kapacity pro získání následujícího standardního měsíčního kapacitního produktu zahájeny třetí pondělí každého měsíce.

5.   Kapacita nabízená v klouzavé aukci měsíční kapacity se každý měsíc rovná:

| | A – C + D |
| --- | --- |

A – C + D

| | kde:


  A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;


  C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;


  D
  je dodatečná kapacita pro daný měsíc, je-li k dispozici. |
| --- | --- |

kde:

A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;

C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;

D
  je dodatečná kapacita pro daný měsíc, je-li k dispozici.

6.   Jeden týden před zahájením aukce oznámí provozovatelé přepravní soustavy uživatelům soustavy objem kapacity, který bude pro účely nadcházející klouzavé aukce měsíční kapacity nabídnut.

7.   Nabídková kola každé aukce probíhají od 8:00 UTC do 17:00 UTC (zimního času) nebo od 7:00 UTC do 16:00 UTC (letního času) ve všechny příslušné plynárenské dny. Nabídková kola se v rámci každého plynárenského dne zahajují a ukončují tak, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2.

8.   Výsledky aukce se veřejně oznamují, jakmile je to možné, nejpozději však následující obchodní den po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.

9.   Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.

Článek 14

Klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den

1.   Klouzavá aukce kapacity v režimu na následující den se koná jednou denně.

2.   Každý den se prostřednictvím klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den draží standardní kapacitní produkt na následující den.

3.   Kapacita pro jednotlivé standardní denní kapacitní produkty se prostřednictvím klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den draží algoritmem aukce s jednotnou cenou v souladu s článkem 18. Standardní denní kapacitní produkt se draží každý den na následující den.

4.   Během klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den mohou uživatelé soustavy žádat o kapacitu pro jeden standardní denní kapacitní produkt.

5.   Nabídkové kolo se zahajuje každý den v 15:30 UTC (zimního času) nebo ve 14:30 UTC (letního času).

6.   Nabídka kapacity pro standardní denní kapacitní produkt pro účely klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den probíhá takto: předložení, stažení nebo změna od 15:30 UTC do 16:00 UTC (zimního času) nebo od 14:30 UTC do 15:00 UTC (letního času).

7.   Kapacita nabízená v klouzavé aukci kapacity v režimu na následující den se každý den rovná:

| | A – C + D |
| --- | --- |

A – C + D

| | kde:


  A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;


  C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;


  D
  je dodatečná kapacita pro daný den, je-li k dispozici. |
| --- | --- |

kde:

A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;

C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;

D
  je dodatečná kapacita pro daný den, je-li k dispozici.

8.   V okamžiku zahájení nabídkového kola oznámí provozovatelé přepravní soustavy uživatelům soustavy objem kapacity, který bude pro účely nadcházející klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den nabídnut.

9.   Výsledky aukce se veřejně oznamují nejpozději 30 minut po ukončení nabídkového kola současně všem jednotlivým uživatelům soustavy, kteří se příslušné aukce zúčastnili.

10.   Pro potřeby trhu se zveřejňují souhrnné informace o výsledcích aukce.

Článek 15

Aukce vnitrodenní kapacity

1.   Existuje-li dostupná kapacita, koná se každou hodinu během plynárenského dne aukce vnitrodenní kapacity algoritmem aukce s jednotnou cenou v souladu s článkem 18.

2.   První nabídkové kolo se zahajuje v celou hodinu následující po zveřejnění výsledků poslední aukce kapacity v režimu na následující den (včetně přerušitelné kapacity, pokud byla nabídnuta) v souladu s článkem 14. První nabídkové kolo končí v 1:30 UTC (zimního času) nebo v 00:30 UTC (letního času) před začátkem plynárenského dne. Přidělení úspěšných nabídek nabývá účinku od 5:00 UTC (zimního času) nebo od 4:00 UTC (letního času) příslušného plynárenského dne.

3.   Poslední nabídkové kolo končí v 00:30 (zimního času) nebo ve 23:30 UTC (letního času) příslušného plynárenského dne.

4.   Uživatelé soustavy jsou oprávněni podávat, stahovat nebo měnit nabídky od zahájení jednotlivých nabídkových kol až do jejich ukončení.

5.   Každou hodinu příslušného plynárenského dne se jako vnitrodenní kapacita draží kapacita použitelná od příslušné hodiny + 4.

6.   Jednotlivá nabídková kola se zahajují na začátku každé hodiny příslušného plynárenského dne.

7.   Každé nabídkové kolo trvá od svého zahájení 30 minut.

8.   Kapacita nabízená v aukci vnitrodenní kapacity se každou hodinu rovná:

| | A – C + D |
| --- | --- |

A – C + D

| | kde:


  A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;


  C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;


  D
  je dodatečná kapacita, je-li k dispozici. |
| --- | --- |

kde:

A
  je technická kapacita provozovatele přepravní soustavy pro každý ze standardních kapacitních produktů;

C
  je již dříve prodaná technická kapacita upravená o kapacitu, která je nabízena znovu v souladu s platnými postupy pro řízení překročení kapacity;

D
  je dodatečná kapacita, je-li k dispozici.

9.   Provozovatelé přepravní soustavy zveřejňují dostupný objem vnitrodenní pevné kapacity, již nabízejí, po ukončení poslední aukce v režimu na následující den a v souladu s čl. 32 odst. 9.

10.   Provozovatelé přepravní soustavy umožní uživatelům soustavy, kteří podávají nabídky v aukcích kapacity v režimu na následující den, automatické zadání platných neúspěšných nabídek do následující aukce vnitrodenní kapacity.

11.   Kapacita se přidělí do 30 minut po ukončení nabídkového kola za předpokladu, že nabídky byly přijaty a provozovatel přepravní soustavy přistoupí k procesu přidělování.

12.   Výsledky aukce se oznamují současně všem jednotlivým uživatelům soustavy.

13.   Souhrnné informace o výsledcích aukce se zveřejňují alespoň na konci každého dne.

Článek 16

Aukční algoritmy

1.   Pokud je při aukci nabízeno několik standardních kapacitních produktů, použije se pro přidělení jednotlivých standardních kapacitních produktů příslušný algoritmus přidělení. Nabídky na různé standardní kapacitní produkty se při uplatnění aukčního algoritmu posuzují nezávisle na sobě.

2.   Pro každoroční aukce roční kapacity, každoroční aukce čtvrtletní kapacity a klouzavé aukce měsíční kapacity se použije algoritmus anglické aukce s několika nabídkovými koly v souladu s článkem 17.

3.   Pro klouzavé aukce kapacity v režimu na následující den a aukce vnitrodenní kapacity se použije algoritmus aukce s jednotnou cenou s jedním nabídkovým kolem v souladu s článkem 18.

Článek 17

Algoritmus anglické aukce

1.   Anglické aukce umožňují uživatelům soustavy podávat nabídky na objem za postupně navyšované ceny oznamované v navazujících nabídkových kolech, přičemž se začíná na vyvolávací ceně P0.

2.   První nabídkové kolo, v němž je cena rovna vyvolávací ceně P0, trvá tři hodiny. Navazující nabídková kola trvají vždy jednu hodinu. Mezi jednotlivými nabídkovými koly jsou jednohodinové intervaly.

3.   V nabídce jsou uvedeny tyto informace:

| a) | totožnost žádajícího uživatele soustavy; |
| --- | --- |

a)

totožnost žádajícího uživatele soustavy;

| b) | dotčený propojovací bod a směr toku; |
| --- | --- |

b)

dotčený propojovací bod a směr toku;

| c) | standardní kapacitní produkt, pro který se o kapacitu žádá; |
| --- | --- |

c)

standardní kapacitní produkt, pro který se o kapacitu žádá;

| d) | za každý cenový krok objem kapacity pro příslušný standardní kapacitní produkt, o který se žádá; |
| --- | --- |

d)

za každý cenový krok objem kapacity pro příslušný standardní kapacitní produkt, o který se žádá;

| e) | je-li nabízena přírůstková kapacita, příslušná úroveň nabízené kapacity. |
| --- | --- |

e)

je-li nabízena přírůstková kapacita, příslušná úroveň nabízené kapacity.

4.   Nabídka se považuje za platnou, pokud je předložena uživatelem soustavy a je v souladu se všemi ustanoveními tohoto článku.

5.   Aby se uživatelé soustavy mohli aukce zúčastnit, jsou povinni podat nabídku na objem v prvním nabídkovém kole.

6.   Provozovatelé přepravní soustavy poskytnou uživatelům soustavy možnost zadávat nabídky automaticky v jakémkoli cenovém kroku.

7.   Po ukončení příslušného nabídkového kola není možné platné nabídky měnit, stahovat ani jinak upravovat. Ze všech platných nabídek se stávají závazné přísliby uživatele soustavy k rezervování kapacity v objemu požadovaném za oznámenou cenu, pokud zúčtovací cena aukce odpovídá ceně oznámené v příslušném nabídkovém kole.

8.   Objem nabídky v libovolném nabídkovém kole připadající na uživatele soustavy je roven kapacitě nabízené v konkrétní aukci nebo je menší než tato kapacita. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy za určitou cenu je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal v předchozím kole, nebo je menší než tento objem s výjimkou případů, kdy se použije odstavec 16.

9.   V průběhu nabídkového kola lze nabídky bez omezení zadávat, měnit a stahovat za předpokladu, že všechny nabídky jsou v souladu s odstavcem 8. Platné nabídky zůstávají platné, dokud nejsou změněny nebo staženy.

10.   Pro každý propojovací bod a standardní kapacitní produkt se stanoví a před příslušnou aukcí se zveřejní velký cenový krok a malý cenový krok. Malý cenový krok se stanoví tak, aby zvýšení o počet malých cenových kroků vyjádřený celým číslem bylo rovno zvýšení o velký cenový krok.

11.   Velký cenový krok je určen tak, aby byla v co nejpřiměřenější míře minimalizována délka aukčního procesu. Malý cenový krok je určen tak, aby bylo v co nejpřiměřenější míře minimalizováno množství neprodané kapacity v případě, že je aukce ukončena za vyšší cenu, než je cena vyvolávací.

12.   Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy menší než kapacita nabízená na konci prvního nabídkového kola nebo je-li této kapacitě rovna, je aukce ukončena.

13.   Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy větší než kapacita nabízená na konci prvního nabídkového kola nebo nabídkového kola následujícího, zahájí se další nabídkové kolo s cenou rovnou ceně z předchozího nabídkového kola navýšené o velký cenový krok.

14.   Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy rovna kapacitě nabízené na konci druhého nabídkového kola nebo nabídkového kola následujícího, je aukce ukončena.

15.   Dojde-li k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, cena se sníží a zahájí se další nabídkové kolo. V tomto dalším nabídkovém kole je cena rovna ceně použité v nabídkovém kole, jež prvnímu případu neúplného prodeje kapacity předcházelo, navýšené o malý cenový krok. Následně se konají další nabídková kola, v nichž je cena navyšována vždy o malý cenový krok, dokud celková poptávka všech uživatelů soustavy není nižší než nabízená kapacita nebo není této kapacitě rovna; v takovém okamžiku je aukce ukončena.

16.   Objem nabídky připadající na uživatele soustavy ve všech nabídkových kolech, v nichž se uplatňují malé cenové kroky, je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal v nabídkovém kole, jež předcházelo prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, nebo je nižší než tento objem. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy za konkrétní malý cenový krok je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal v předchozím nabídkovém kole malých cenových kroků, nebo je menší než tento objem. Objem nabídky připadající na uživatele soustavy ve všech nabídkových kolech, v nichž se uplatňují malé cenové kroky, je roven objemu nabídky, kterou tento uživatel soustavy podal během nabídkového kola, v němž k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity došlo, nebo je větší než tento objem.

17.   Je-li celková poptávka všech uživatelů soustavy větší než kapacita nabízená v nabídkovém kole s cenou rovnající se ceně, která vedla k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, snížené o malý cenový krok, je aukce ukončena. Zúčtovací cenou je cena, která vedla k prvnímu případu neúplného prodeje kapacity, a úspěšnými nabídkami jsou nabídky předložené během původního nabídkového kola, v němž první případ neúplného prodeje kapacity nastal.

18.   Po každém nabídkovém kole se v souhrnné podobě co nejdříve zveřejní poptávka všech uživatelů soustavy v konkrétní aukci.

19.   Cena oznámená pro poslední nabídkové kolo, v němž je aukce ukončena, se považuje za zúčtovací cenu příslušné aukce s výjimkou případů, kdy se použije odstavec 17.

20.   Všem uživatelům soustavy, kteří za zúčtovací cenu podali platnou nabídku na objem, se za zúčtovací cenu přidělí kapacita podle jejich nabídky na objem. Je-li nabízena přírůstková kapacita, je přidělení přírůstkové kapacity podmíněno výsledkem ekonomického testu podle článku 22. Zúčtovací cenu příslušné aukce, která může být v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2017/460 pevnou nebo pohyblivou použitelnou cenou, a jakékoli další poplatky použitelné v době, kdy lze přidělenou kapacitu využívat, hradí uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná.

21.   Po ukončení každé aukce se zveřejní konečný výsledek aukce včetně informací o celkových přidělených kapacitách a zúčtovací ceně. Uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná, jsou informováni o objemu kapacity, která jim byla přidělena; individuální informace se sdělují pouze zúčastněným stranám. Je-li přidělována přírůstková kapacita, tento odstavec se použije pouze na výsledky aukce úroveň nabízené kapacity nabízející největší objem kapacity, která vyplynula z pozitivního ekonomického testu podle čl. 22 odst. 3.

22.   Pokud anglická aukce neskončí do plánovaného zahájení (podle aukčního kalendáře) příští aukce kapacity na stejné období, je první aukce ukončena a žádná kapacita se nepřidělí. Tato kapacita je nabídnuta v následující příslušné aukci.

Článek 18

Algoritmus aukce s jednotnou cenou

1.   Při aukci s jednotnou cenou je uspořádáno jediné nabídkové kolo, v němž uživatel soustavy nabízí cenu a množství.

2.   Během nabídkového kola příslušné aukce mohou uživatelé soustavy předložit až deset nabídek. Jednotlivé nabídky se zpracovávají nezávisle na ostatních. Po ukončení nabídkového kola nelze zbývající nabídky změnit ani stáhnout.

3.   V nabídce jsou uvedeny tyto informace:

| a) | totožnost žádajícího uživatele soustavy; |
| --- | --- |

a)

totožnost žádajícího uživatele soustavy;

| b) | dotčený propojovací bod a směr toku; |
| --- | --- |

b)

dotčený propojovací bod a směr toku;

| c) | standardní kapacitní produkt, pro který se o kapacitu žádá; |
| --- | --- |

c)

standardní kapacitní produkt, pro který se o kapacitu žádá;

| d) | objem kapacity pro příslušný standardní kapacitní produkt, o který se žádá, jenž je roven kapacitě nabízené v konkrétní aukci, nebo je nižší; |
| --- | --- |

d)

objem kapacity pro příslušný standardní kapacitní produkt, o který se žádá, jenž je roven kapacitě nabízené v konkrétní aukci, nebo je nižší;

| e) | minimální objem kapacity pro příslušný standardní kapacitní produkt, o jehož přidělení podle příslušného algoritmu má uživatel soustavy zájem v případě, že mu není přidělen objem požadovaný v souladu s písmenem d); |
| --- | --- |

e)

minimální objem kapacity pro příslušný standardní kapacitní produkt, o jehož přidělení podle příslušného algoritmu má uživatel soustavy zájem v případě, že mu není přidělen objem požadovaný v souladu s písmenem d);

| f) | ceny nabídek, které nejsou nižší než vyvolávací cena za příslušný standardní kapacitní produkt, které je uživatel soustavy ochoten za požadovanou kapacitu zaplatit. Nabídky, jejichž cena je nižší než cena vyvolávací, se nepřijímají. |
| --- | --- |

f)

ceny nabídek, které nejsou nižší než vyvolávací cena za příslušný standardní kapacitní produkt, které je uživatel soustavy ochoten za požadovanou kapacitu zaplatit. Nabídky, jejichž cena je nižší než cena vyvolávací, se nepřijímají.

4.   Provozovatel přepravní soustavy seřadí všechny nabídky týkající se daného standardního kapacitního produktu podle jejich ceny s uvedením nejvyšší ceny jako první.

5.   Všechny zbývající nabídky v čase uzávěrky nabídkového kola se považují za závazné pro ty uživatele soustavy, kterým byl přidělen alespoň minimální objem kapacity požadovaný v souladu s odst. 3 písm. e).

6.   Poté, co je sestaveno pořadí nabídek v souladu s odstavcem 4, a pod podmínkou dodržení odstavců 7 až 10 se kapacita na jednotlivé nabídky přiděluje podle pořadí jejich ceny. Všechny nabídky, kterým je kapacita přidělena, se považují za úspěšné. Po přidělení kapacity se zbývající nepřidělená kapacita o toto množství sníží.

7.   Po použití odstavce 6 a pod podmínkou dodržení odstavce 9 platí, že pokud objem kapacity, na niž uživatel soustavy podal nabídku, překročí zbývající nepřidělenou kapacitu (po přidělení kapacity uživatelům soustavy, kteří podali nabídku vyšší), je tomuto uživateli soustavy přidělena kapacita rovnající se zbývající nepřidělené kapacitě.

8.   Po použití odstavce 7 a pod podmínkou dodržení odstavce 9 platí, že pokud je ve dvou nebo více nabídkách uvedena stejná cena a objem příslušné kapacity, o který se celkově na základě těchto nabídek nadále žádá, překročí zbývající objem nepřidělené kapacity, zbývající nepřidělený objem se přidělí v poměrné výši k objemům, o něž se v těchto jednotlivých nabídkách žádá.

9.   Je-li objem, který má být přidělen na nabídku podle odstavců 6, 7 nebo 8, nižší než minimální objem kapacity podle odst. 3 písm. e), tato nabídka se považuje za neúspěšnou a provede se nové přidělení kapacity na zbývající cenovou nabídku či nabídky ve stejné výši podle odstavce 8 nebo přidělení kapacity na cenovou nabídku, která je další v pořadí, podle odstavce 6.

10.   Je-li zbývající objem kapacity, která má být na některou nabídku přidělena podle odstavců 6, 7, 8 nebo 9, roven nule, není na tyto zbývající nabídky přidělena žádná další kapacita. Tyto nabídky se považují za neúspěšné.

11.   Zúčtovací cena je stanovena jako cena nejnižší úspěšné nabídky, převýší-li poptávka nabídku za vyvolávací cenu. Ve všech ostatních případech se zúčtovací cena rovná ceně vyvolávací. Zúčtovací cenu příslušné aukce, která může být v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2017/460 pevnou nebo pohyblivou použitelnou cenou, a jakékoli další poplatky použitelné v době, kdy lze přidělenou kapacitu využívat, hradí uživatelé soustavy, jejichž nabídka byla úspěšná.

KAPITOLA IV

KOORDINACE KAPACITY V PROPOJOVACÍCH BODECH

Článek 19

Koordinované kapacitní produkty

Provozovatelé sousedních přepravních soustav společně nabízejí koordinované kapacitní produkty podle těchto zásad:

| 1. | je-li na obou stranách propojovacího bodu k dispozici pevná nebo přírůstková kapacita, nabízí se na obou stranách propojovacího bodu veškerá pevná kapacita jako kapacita koordinovaná; |
| --- | --- |

1.

je-li na obou stranách propojovacího bodu k dispozici pevná nebo přírůstková kapacita, nabízí se na obou stranách propojovacího bodu veškerá pevná kapacita jako kapacita koordinovaná;

| 2. | provozovatelé přepravní soustavy nabízejí kapacitu pro příslušný standardní kapacitní produkt na rezervační platformě v souladu s článkem 37 a v souladu s platným postupem přidělování stanoveným v kapitole III; |
| --- | --- |

2.

provozovatelé přepravní soustavy nabízejí kapacitu pro příslušný standardní kapacitní produkt na rezervační platformě v souladu s článkem 37 a v souladu s platným postupem přidělování stanoveným v kapitole III;

| 3. | koordinovaná kapacita, již mají dotčení provozovatelé přepravní soustavy v daném propojovacím bodě nabízet, se sjednává prostřednictvím jednotného postupu přidělování; |
| --- | --- |

3.

koordinovaná kapacita, již mají dotčení provozovatelé přepravní soustavy v daném propojovacím bodě nabízet, se sjednává prostřednictvím jednotného postupu přidělování;

| 4. | uživatelé soustavy dodržují platné podmínky smlouvy či smluv o přepravě dotčených provozovatelů přepravních soustav od okamžiku, kdy je přepravní kapacita sjednána; |
| --- | --- |

4.

uživatelé soustavy dodržují platné podmínky smlouvy či smluv o přepravě dotčených provozovatelů přepravních soustav od okamžiku, kdy je přepravní kapacita sjednána;

| 5. | je-li na jedné straně propojovacího bodu k dispozici více pevné kapacity na příslušné období než na straně druhé, provozovatel přepravní soustavy, který má k dispozici největší část pevné kapacity, může přebývající kapacitu nabídnout uživatelům soustavy jako produkt nekoordinované kapacity v souladu s aukčním kalendářem a těmito pravidly:






  a) | existuje-li na druhé straně propojovacího bodu smlouva o přepravě týkající se nekoordinované kapacity, lze kapacitu nabídnout jako nekoordinovanou, pokud nepřesahuje objem a dobu platnosti stávající smlouvy o přepravě na druhé straně; |
| --- | --- | --- |

5.

je-li na jedné straně propojovacího bodu k dispozici více pevné kapacity na příslušné období než na straně druhé, provozovatel přepravní soustavy, který má k dispozici největší část pevné kapacity, může přebývající kapacitu nabídnout uživatelům soustavy jako produkt nekoordinované kapacity v souladu s aukčním kalendářem a těmito pravidly:

a)

existuje-li na druhé straně propojovacího bodu smlouva o přepravě týkající se nekoordinované kapacity, lze kapacitu nabídnout jako nekoordinovanou, pokud nepřesahuje objem a dobu platnosti stávající smlouvy o přepravě na druhé straně;

| b) | pokud se na tuto přebývající kapacitu nevztahuje odst. 5 písm. a), lze ji nabízet nejvýše po dobu jednoho roku; |
| --- | --- |

b)

pokud se na tuto přebývající kapacitu nevztahuje odst. 5 písm. a), lze ji nabízet nejvýše po dobu jednoho roku;

| 6. | nekoordinovanou kapacitu přidělenou v souladu s odstavcem 5 lze používat a nominovat jako takovou. Rovněž ji lze obchodovat na sekundárním trhu; |
| --- | --- |

6.

nekoordinovanou kapacitu přidělenou v souladu s odstavcem 5 lze používat a nominovat jako takovou. Rovněž ji lze obchodovat na sekundárním trhu;

| 7. | provozovatelé sousedních přepravních soustav vytvoří pro koordinovanou kapacitu společný nominační postup, který uživatelům soustavy poskytne nástroj k nominaci toků plynu v jejich koordinované kapacitě prostřednictvím jediné nominace; |
| --- | --- |

7.

provozovatelé sousedních přepravních soustav vytvoří pro koordinovanou kapacitu společný nominační postup, který uživatelům soustavy poskytne nástroj k nominaci toků plynu v jejich koordinované kapacitě prostřednictvím jediné nominace;

| 8. | povinnosti spojené s nabídkou koordinované kapacity se v přiměřené míře vztahují i na sekundární trhy s kapacitou. Aniž je dotčen odstavec 1, lze na sekundárním trhu kapacitu, jež byla původně přidělena jako kapacita koordinovaná, dále prodávat pouze jako kapacitu koordinovanou; |
| --- | --- |

8.

povinnosti spojené s nabídkou koordinované kapacity se v přiměřené míře vztahují i na sekundární trhy s kapacitou. Aniž je dotčen odstavec 1, lze na sekundárním trhu kapacitu, jež byla původně přidělena jako kapacita koordinovaná, dále prodávat pouze jako kapacitu koordinovanou;

| 9. | pokud dva nebo více propojovacích bodů propojuje tytéž dva sousední vstupně-výstupní systémy, dotčení provozovatelé sousedních přepravních soustav nabídnou kapacitu dostupnou v příslušných propojovacích bodech v jednom virtuálním propojovacím bodě. Jsou-li zúčastněni více než dva provozovatelé přepravní soustavy, protože kapacitu v jednom nebo obou vstupně-výstupních systémech uvádí na trh více než jeden provozovatel přepravní soustavy, do virtuálního propojovacího bodu jsou v co největším možném rozsahu zapojeni všichni tito provozovatelé přepravní soustavy. Ve všech případech je virtuální propojovací bod zřízen, jen pokud jsou splněny tyto podmínky:






  a) | celková technická kapacita ve virtuálních propojovacích bodech se rovná součtu technických kapacit v jednotlivých propojovacích bodech, které se na virtuálních propojovacích bodech podílejí, nebo je vyšší než tento součet; |
| --- | --- | --- |

9.

pokud dva nebo více propojovacích bodů propojuje tytéž dva sousední vstupně-výstupní systémy, dotčení provozovatelé sousedních přepravních soustav nabídnou kapacitu dostupnou v příslušných propojovacích bodech v jednom virtuálním propojovacím bodě. Jsou-li zúčastněni více než dva provozovatelé přepravní soustavy, protože kapacitu v jednom nebo obou vstupně-výstupních systémech uvádí na trh více než jeden provozovatel přepravní soustavy, do virtuálního propojovacího bodu jsou v co největším možném rozsahu zapojeni všichni tito provozovatelé přepravní soustavy. Ve všech případech je virtuální propojovací bod zřízen, jen pokud jsou splněny tyto podmínky:

a)

celková technická kapacita ve virtuálních propojovacích bodech se rovná součtu technických kapacit v jednotlivých propojovacích bodech, které se na virtuálních propojovacích bodech podílejí, nebo je vyšší než tento součet;

| b) | tyto body usnadňují hospodárné a účelné využití soustavy, mimo jiné s ohledem na pravidla stanovená v článku 16 nařízení (ES) č. 715/2009. |
| --- | --- |

b)

tyto body usnadňují hospodárné a účelné využití soustavy, mimo jiné s ohledem na pravidla stanovená v článku 16 nařízení (ES) č. 715/2009.

Provozovatelé sousedních přepravních soustav zahájí nezbytnou analýzu a zřídí funkční virtuální propojovací body do 1. listopadu 2018.

Článek 20

Sladění hlavních podmínek pro koordinované kapacitní produkty

1.   Do 6. ledna 2018 síť ENTSOG po konzultaci se zúčastněnými stranami vytvoří katalog hlavních podmínek v přepravní smlouvě (smlouvách) provozovatelů přepravní soustavy pro koordinované kapacitní produkty. ENTSOG provede analýzu stávajících přepravních smluv a identifikaci a kategorizaci rozdílů mezi hlavními podmínkami a důvodů těchto rozdílů; o svých zjištěních zveřejní zprávu.

2.   Na základě zprávy uvedené v odstavci 1 ENTSOG po konzultaci se zúčastněnými stranami do šesti měsíců po zveřejnění uvedené zprávy vypracuje a zveřejní vzor hlavních podmínek nabízení koordinovaných kapacitních produktů vztahující se na smluvní ustanovení, která nejsou dotčena podstatnými rozdíly v zásadách vnitrostátního práva nebo v judikatuře.

3.   Agentura vydá ke vzoru hlavních podmínek při řádném zohlednění stanovisek vnitrostátních regulačních orgánů do dalších tří měsíců stanovisko. Do tří měsíců po obdržení stanoviska agentury zveřejní ENTSOG na svých internetových stránkách konečný vzor společných podmínek zohledňující stanovisko agentury.

4.   Po zveřejnění konečného vzoru hlavních podmínek mohou provozovatelé přepravní soustavy pod podmínkou schválení ze strany vnitrostátního regulačního orgánu v případě nově uzavřených smluv na koordinované kapacitní produkty uplatňovat podmínky stanovené v tomto vzoru.

Článek 21

Koordinace v případě stávajících smluv o přepravě

1.   Uživatelé soustavy, kteří jsou stranami smluv o přepravě týkající se nekoordinované kapacity v příslušných propojovacích bodech, usilují o uzavření dohody o koordinaci kapacity prostřednictvím smluvních ujednání (dále jen „koordinační dohoda“) v souladu s ustanoveními článku 19. Tito uživatelé soustavy a provozovatelé přepravní soustavy podávají příslušným vnitrostátním regulačním orgánům zprávu o všech koordinačních dohodách, které všechny strany stávajících smluv o přepravě uzavřely.

2.   Provozovatelé přepravní soustavy, kteří jsou stranami stávajících smluv o přepravě, se mohou kdykoliv zúčastnit diskusí týkajících se koordinační dohody, jsou-li přizváni uživateli soustavy, kteří jsou stranami stávajících smluv o přepravě.

3.   Od 1. ledna 2018 nabízejí provozovatelé přepravní soustavy uživatelům soustavy, kteří na jedné straně propojovacího bodu drží nespárovanou nekoordinovanou kapacitu, bezplatnou službu konverze kapacity. Tato služba konverze kapacity se použije na roční, čtvrtletní nebo měsíční kapacitní produkty pro koordinovanou pevnou kapacitu v propojovacím bodě, které byl daný uživatel soustavy nucen získat, protože provozovatel sousední přepravní soustavy na druhé straně propojovacího bodu nabídl nedostatečnou nekoordinovanou kapacitu. Tato služba se nabízí nediskriminačně a brání tomu, aby byly uživatelům soustavy za kapacitu, kterou již drží, uloženy další poplatky. Zejména platby za část koordinované kapacity, na niž byla uzavřena smlouva a kterou uživatelé soustavy již drží jako nespárovanou nekoordinovanou kapacitu, jsou omezeny na případnou aukční prémii. Tato služba je založena na konverzním modelu, na němž ENTSOG pracuje a jenž má být dokončen do 1. října 2017 po konzultaci se zúčastněnými stranami a agenturou. Její realizaci může být nápomocna platforma (platformy) pro rezervaci kapacity podle článku 37. O využití této služby se každoročně podává zpráva příslušným vnitrostátním regulačním orgánům.

4.   Pokud příslušní uživatelé soustavy uzavřou koordinační dohodu, strany o zamýšlené koordinační dohodě bez zbytečného odkladu informují zúčastněné provozovatele přepravní soustavy v daném propojovacím bodě a přistoupí se k převodu dotčené kapacity. V každém případě je koordinační dohoda provedena s výhradou platných podmínek příslušných stávajících souvisejících smluv o přepravě. Jakmile je koordinační dohoda provedena, s příslušnou kapacitou se nakládá jako s kapacitou koordinovanou.

5.   Doba platnosti koordinačních dohod týkajících se kapacity koordinované na základě změn stávajících smluv v každém případě nepřesáhne dobu platnosti původních smluv o přepravě.

6.   Veškerá kapacita se koordinuje při první možné příležitosti. Stávající smlouvy o přepravě týkající se nekoordinované kapacity nelze po dni ukončení jejich platnosti obnovit, prodloužit ani odložit. Tato kapacita se ke dni ukončení platnosti smluv o přepravě uvolní.

KAPITOLA V

PROCES STANOVENÍ PŘÍRŮSTKOVÉ KAPACITY

Článek 22

Ekonomický test

1.   Ekonomický test podle tohoto článku provádí provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgán, podle rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu, pro každou úroveň nabízené kapacity projektu k zajištění přírůstkové kapacity poté, co zúčastnění provozovatelé přepravní soustavy získají závazné přísliby uživatelů sítě k rezervaci kapacity; test je složen z těchto parametrů:

| a) | současná hodnota závazných příslibů uživatelů sítě k rezervaci kapacity, jež se vypočítá jako diskontovaný součet těchto parametrů:






  i) | součet příslušných odhadovaných referenčních cen a potenciální aukční prémie a potenciální povinné minimální prémie, vynásobený objemem smluvní přírůstkové kapacity; |
| --- | --- | --- |

a)

současná hodnota závazných příslibů uživatelů sítě k rezervaci kapacity, jež se vypočítá jako diskontovaný součet těchto parametrů:

i)

součet příslušných odhadovaných referenčních cen a potenciální aukční prémie a potenciální povinné minimální prémie, vynásobený objemem smluvní přírůstkové kapacity;

| ii) | součet potenciální aukční prémie a potenciální povinné minimální prémie, vynásobený objemem dostupné kapacity, jež byla nasmlouvána v kombinaci s přírůstkovou kapacitou; |
| --- | --- |

ii)

součet potenciální aukční prémie a potenciální povinné minimální prémie, vynásobený objemem dostupné kapacity, jež byla nasmlouvána v kombinaci s přírůstkovou kapacitou;

| b) | současná hodnota odhadovaného zvýšení přípustných nebo cílových výnosů provozovatele přepravní soustavy spojeného s přírůstkovou kapacitou zahrnutou do příslušné úrovně nabízené kapacity, jak byla schválena příslušným vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s čl. 28 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

současná hodnota odhadovaného zvýšení přípustných nebo cílových výnosů provozovatele přepravní soustavy spojeného s přírůstkovou kapacitou zahrnutou do příslušné úrovně nabízené kapacity, jak byla schválena příslušným vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s čl. 28 odst. 2;

| c) | f-faktor. |
| --- | --- |

c)

f-faktor.

2.   Výsledek použití ekonomického testu je:

| a) | pozitivní, jestliže hodnota parametru uvedeného v odst. 1 písm. a) se přinejmenším rovná podílu parametru uvedeného v odst. 1 písm. b), jak jej definuje f-faktor; |
| --- | --- |

a)

pozitivní, jestliže hodnota parametru uvedeného v odst. 1 písm. a) se přinejmenším rovná podílu parametru uvedeného v odst. 1 písm. b), jak jej definuje f-faktor;

| b) | negativní, jestliže hodnota parametru uvedeného v odst. 1 písm. a) je nižší než podíl parametru uvedeného v odst. 1 písm. b), jak jej definuje f-faktor. |
| --- | --- |

b)

negativní, jestliže hodnota parametru uvedeného v odst. 1 písm. a) je nižší než podíl parametru uvedeného v odst. 1 písm. b), jak jej definuje f-faktor.

3.   Projekt k zajištění přírůstkové kapacity se zahájí, pokud má ekonomický test na obou stranách propojovacího bodu pozitivní výsledek nejméně u jedné úrovně nabízené kapacity, která zahrnuje přírůstkovou kapacitu. Pokud má výsledek ekonomického testu pozitivní více než jedna úroveň nabízené kapacity, použije se pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity vedoucí k zadání projektu ta úroveň nabízené kapacity s nejvyšším objemem kapacity, který vedl k pozitivnímu výsledku. Pokud nemá pozitivní výsledek žádná úroveň nabízené kapacity, je daný proces stanovení přírůstkové kapacity ukončen.

Článek 23

f-faktor

1.   Při uplatňování ekonomického testu uvedeného v článku 22 vnitrostátní regulační orgán stanoví úroveň f-faktoru u dané úrovně nabízené kapacity, přičemž zohlední:

| a) | objem technické kapacity vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9; |
| --- | --- |

a)

objem technické kapacity vyčleněné v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9;

| b) | pozitivní externality projektu k zajištění přírůstkové kapacity pro trh, nebo pro přepravní soustavu, nebo obojí; |
| --- | --- |

b)

pozitivní externality projektu k zajištění přírůstkové kapacity pro trh, nebo pro přepravní soustavu, nebo obojí;

| c) | dobu trvání závazných příslibů uživatelů soustavy k rezervaci kapacity v porovnání s dobou životnosti daného aktiva; |
| --- | --- |

c)

dobu trvání závazných příslibů uživatelů soustavy k rezervaci kapacity v porovnání s dobou životnosti daného aktiva;

| d) | míru, v níž lze očekávat, že poptávka po kapacitě vytvořené v rámci projektu k zajištění přírůstkové kapacity bude trvat i po skončení časového období použitého v ekonomickém testu. |
| --- | --- |

d)

míru, v níž lze očekávat, že poptávka po kapacitě vytvořené v rámci projektu k zajištění přírůstkové kapacity bude trvat i po skončení časového období použitého v ekonomickém testu.

2.   Má-li ekonomický test pozitivní výsledek, pak musí být investiční náklady spojené s přírůstkovou kapacitou zohledněny ve zvýšení přípustných nebo cílových výnosů v souladu s použitelnými vnitrostátními pravidly.

Článek 24

Sloučení do jediného ekonomického testu

1.   Za účelem usnadnění nabídky koordinovaných kapacitních produktů se jednotlivé parametry ekonomického testu zúčastněných provozovatelů přepravních soustav pro danou úroveň nabízené kapacity sloučí do jediného ekonomického testu.

2.   Jediný ekonomický test je složen z těchto parametrů:

| a) | současná hodnota závazných příslibů uživatelů sítě k rezervaci koordinované kapacity, jež je součtem hodnot zúčastněných provozovatelů přepravních soustav podle čl. 22 odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

a)

současná hodnota závazných příslibů uživatelů sítě k rezervaci koordinované kapacity, jež je součtem hodnot zúčastněných provozovatelů přepravních soustav podle čl. 22 odst. 1 písm. a);

| b) | součet jednotlivých současných hodnot odhadovaného zvýšení přípustných nebo cílových výnosů zúčastněných provozovatelů přepravních soustav, které je přičitatelné přírůstkové kapacitě příslušné úrovně nabízené kapacity; |
| --- | --- |

b)

součet jednotlivých současných hodnot odhadovaného zvýšení přípustných nebo cílových výnosů zúčastněných provozovatelů přepravních soustav, které je přičitatelné přírůstkové kapacitě příslušné úrovně nabízené kapacity;

| c) | f-faktor, jenž definuje podíl parametru uvedeného v písmeni b), jenž musí být pokryt parametrem uvedeným v písmeni a) a umožňuje všem zúčastněným provozovatelům přepravních soustav jednotlivě pokrýt své předem definované příslušné podíly. |
| --- | --- |

c)

f-faktor, jenž definuje podíl parametru uvedeného v písmeni b), jenž musí být pokryt parametrem uvedeným v písmeni a) a umožňuje všem zúčastněným provozovatelům přepravních soustav jednotlivě pokrýt své předem definované příslušné podíly.

3.   Výsledek jediného ekonomického testu je pozitivní, jestliže všechny podkladové ekonomické testy vedou k pozitivním výsledkům podle čl. 22 odst. 2 písm. a), s přihlédnutím k možnému přerozdělení výnosů podle odstavců 4 a 5. V opačném případě je výsledek použití ekonomického testu negativní.

4.   Pokud by přerozdělení výnosů mohlo potenciálně vést ke snížení objemu závazných příslibů uživatelů soustavy k rezervaci kapacity, jenž je nutný pro pozitivní výsledek ekonomického testu, mohou provozovatelé přepravní soustavy předložit příslušným vnitrostátním regulačním orgánům ke koordinovanému schválení mechanismy přerozdělení výnosů z přírůstkové kapacity.

5.   Přerozdělení výnosů lze provést takto:

| a) | během procesu integrace jednotlivých parametrů ekonomického testu do jediného ekonomického testu; |
| --- | --- |

a)

během procesu integrace jednotlivých parametrů ekonomického testu do jediného ekonomického testu;

| b) | pokud má jediný ekonomický test negativní výsledek a úroveň závazného příslibu uživatelů soustavy k rezervaci kapacity zároveň překračuje minimum požadované k pokrytí individuální současné hodnoty zvýšení přípustných nebo cílových výnosů nejméně u jednoho ze zúčastněných provozovatelů přepravní soustavy. |
| --- | --- |

b)

pokud má jediný ekonomický test negativní výsledek a úroveň závazného příslibu uživatelů soustavy k rezervaci kapacity zároveň překračuje minimum požadované k pokrytí individuální současné hodnoty zvýšení přípustných nebo cílových výnosů nejméně u jednoho ze zúčastněných provozovatelů přepravní soustavy.

Článek 25

Požadavek na zveřejnění v souvislosti s ekonomickým testem

1.   Pro daný projekt k zajištění přírůstkové kapacity provozovatel (provozovatelé) přepravních soustav předloží pro každou úroveň nabízené kapacity příslušnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu (orgánům) ke schválení tyto informace:

| a) | referenční ceny odhadované pro časový horizont počáteční nabídky přírůstkové kapacity, které jsou použity pro výpočet parametru uvedeného v čl. 22 odst. 1 písm. a) v případě uplatnění jednotlivého ekonomického testu, respektive v čl. 24 odst. 2 písm. a) v případě uplatnění jediného ekonomického testu; |
| --- | --- |

a)

referenční ceny odhadované pro časový horizont počáteční nabídky přírůstkové kapacity, které jsou použity pro výpočet parametru uvedeného v čl. 22 odst. 1 písm. a) v případě uplatnění jednotlivého ekonomického testu, respektive v čl. 24 odst. 2 písm. a) v případě uplatnění jediného ekonomického testu;

| b) | parametry uvedené v čl. 22 odst. 1 písm. b) až c) v případě uplatnění jednotlivého ekonomického testu, respektive v čl. 24 odst. 2 písm. b) až c) v případě uplatnění jediného ekonomického testu; |
| --- | --- |

b)

parametry uvedené v čl. 22 odst. 1 písm. b) až c) v případě uplatnění jednotlivého ekonomického testu, respektive v čl. 24 odst. 2 písm. b) až c) v případě uplatnění jediného ekonomického testu;

| c) | případný rozsah úrovně povinné minimální prémie podle čl. 33 odst. 4 nařízení (EU) 2017/460 pro každou úroveň nabízené kapacity a propojovací bod uplatněné při první aukci a případně v následujících aukcích, v nichž je nabízena přírůstková kapacita podle čl. 33 odst. 3 nařízení (EU) 2017/460. |
| --- | --- |

c)

případný rozsah úrovně povinné minimální prémie podle čl. 33 odst. 4 nařízení (EU) 2017/460 pro každou úroveň nabízené kapacity a propojovací bod uplatněné při první aukci a případně v následujících aukcích, v nichž je nabízena přírůstková kapacita podle čl. 33 odst. 3 nařízení (EU) 2017/460.

2.   Po schválení příslušným vnitrostátním regulačním orgánem (orgány) zúčastněný provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy informace uvedené v odstavci 1 zveřejní podle čl. 28 odst. 3.

Článek 26

Posouzení tržní poptávky

1.   Alespoň v každém lichém roce provozovatelé přepravní soustavy ihned po zahájení každoroční aukce roční kapacity spolupracují na procesu posouzení tržní poptávky po přírůstkové kapacitě a na provádění technických studií projektů k zajištění přírůstkové kapacity pro své společné propojovací body. První posouzení poptávky se provede v roce 2017 počínaje vstupem tohoto nařízení v platnost.

2.   Alespoň v každém lichém roce dotčení provozovatelé přepravní soustavy na každé straně hranice vstupně-výstupního systému nejpozději osm týdnů po zahájení každoroční aukce roční kapacity vypracují společné zprávy o posouzení tržní poptávky, z nichž každá se týká všech propojovacích bodů alespoň jedné hranice vstupně-výstupního systému. Zpráva o posouzení tržní poptávky vyhodnotí potenciální poptávku všech uživatelů soustavy po přírůstkové kapacitě podle odstavce 8 a uvede, zda je zahájen projekt k zajištění přírůstkové kapacity.

3.   Alespoň v každém lichém roce se zpráva o posouzení tržní poptávky zveřejní v jednom nebo více úředních jazycích daného členského státu a pokud možno v angličtině na internetových stránkách dotčených provozovatelů přepravních soustav nejpozději 16 týdnů po zahájení každoroční aukce roční kapacity.

4.   Síť ENTSOG koordinuje a je nápomocna vypracování zpráv o posouzení tržní poptávky, mimo jiné poskytnutím standardního vzoru a zveřejněním zpráv na svých internetových stránkách.

5.   Pokud uživatelé soustavy nejpozději 8 týdnů po zahájení každoroční aukce roční kapacity v sudých letech vyjádří poptávku po přírůstkové kapacitě, dotčení provozovatelé přepravní soustavy se mohou dohodnout, že provedou posouzení tržní poptávky i v sudém roce, pokud:

| a) | proces uvedený v článcích 26 až 30 lze dokončit před začátkem příštího cyklu posouzení poptávky podle odstavce 1 a |
| --- | --- |

a)

proces uvedený v článcích 26 až 30 lze dokončit před začátkem příštího cyklu posouzení poptávky podle odstavce 1 a

| b) | je dodržen aukční kalendář. |
| --- | --- |

b)

je dodržen aukční kalendář.

6.   Provozovatelé přepravní soustavy v rámci průběžného posouzení tržní poptávky na trhu zváží nezávazné indikativní poptávky předložené nejpozději osm týdnů po zahájení každoroční aukce roční kapacity.

7.   Nezávazné indikativní poptávky předložené po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 6 mohou provozovatelé přepravní soustavy zvážit v rámci průběžného posouzení tržní poptávky, nebo je zahrnout do následujícího posouzení tržní poptávky.

8.   Nezávazné indikativní poptávky podle odstavců 6 a 7 obsahují alespoň tyto informace:

| a) | dané dva nebo více sousední vstupně-výstupní systémy, mezi nimiž je vyjádřena poptávka po přírůstkové kapacitě – na jedné nebo na obou stranách propojovacího bodu –, a požadovaný směr; |
| --- | --- |

a)

dané dva nebo více sousední vstupně-výstupní systémy, mezi nimiž je vyjádřena poptávka po přírůstkové kapacitě – na jedné nebo na obou stranách propojovacího bodu –, a požadovaný směr;

| b) | plynárenský rok (roky), pro který (které) je poptávka po přírůstkové kapacitě vyjádřena; |
| --- | --- |

b)

plynárenský rok (roky), pro který (které) je poptávka po přírůstkové kapacitě vyjádřena;

| c) | objem kapacity požadovaný mezi příslušnými vstupně-výstupními systémy; |
| --- | --- |

c)

objem kapacity požadovaný mezi příslušnými vstupně-výstupními systémy;

| d) | informace o nezávazných indikativních poptávkách, které byly nebo budou předloženy jiným provozovatelům přepravní soustavy v případě, že tato sdělení vzájemně souvisí, například poptávka po kapacitách na několika souvisejících propojovacích bodech; |
| --- | --- |

d)

informace o nezávazných indikativních poptávkách, které byly nebo budou předloženy jiným provozovatelům přepravní soustavy v případě, že tato sdělení vzájemně souvisí, například poptávka po kapacitách na několika souvisejících propojovacích bodech;

9.   Uživatelé soustavy sdělí, zda se na jejich poptávku v souvislosti s odst. 8 písm. a) až d) vztahují určité podmínky.

10.   Provozovatelé přepravní soustavy na nezávazné indikativní poptávky reagují do 16 týdnů po zahájení každoročních aukcí roční kapacity, nebo do 8 týdnů po obdržení indikativní poptávky v souladu s odstavcem 7. Reakce uvádí alespoň tyto informace:

| a) | zda provozovatel přepravní soustavy může indikativní poptávku zvážit v rámci probíhajícího procesu, nebo |
| --- | --- |

a)

zda provozovatel přepravní soustavy může indikativní poptávku zvážit v rámci probíhajícího procesu, nebo

| b) | v případě indikativní poptávky v souladu s odstavcem 7, zda je tato poptávka dostatečná k tomu, aby bylo zváženo zahájení procesu stanovení přírůstkové kapacity podle odstavce 5, nebo |
| --- | --- |

b)

v případě indikativní poptávky v souladu s odstavcem 7, zda je tato poptávka dostatečná k tomu, aby bylo zváženo zahájení procesu stanovení přírůstkové kapacity podle odstavce 5, nebo

| c) | v případě, že indikativní poptávka nemůže být zvážena podle písmen a) nebo b), což je třeba odůvodnit, informace o tom, ve které zprávě o posouzení tržní poptávky podle odstavce 3 bude indikativní poptávka posouzena. |
| --- | --- |

c)

v případě, že indikativní poptávka nemůže být zvážena podle písmen a) nebo b), což je třeba odůvodnit, informace o tom, ve které zprávě o posouzení tržní poptávky podle odstavce 3 bude indikativní poptávka posouzena.

11.   Provozovatel přepravní soustavy si může za činnosti vyplývající z předložení nezávazných indikativních poptávek účtovat poplatky. Tyto poplatky odrážejí administrativní náklady vyplývající z předložení indikativní poptávky; poplatky podléhají schválení příslušným vnitrostátním regulačním orgánem a zveřejní se na internetových stránkách provozovatele přepravních soustav. Uvedené poplatky se příslušnému uživateli soustavy vrátí, pokud má ekonomický test alespoň pro jednu úroveň nabízené kapacity, která zahrnuje přírůstkovou kapacitu v příslušném propojovacím bodě, pozitivní výsledek.

12.   Zpráva o posouzení tržní poptávky zohledňuje všechna tato kritéria:

| a) | zda desetiletý plán rozvoje sítě pro celou Unii identifikoval mezeru ve fyzické kapacitě, která způsobuje, že za přiměřeného scénáře špičkové poptávky jsou v určitém regionu nedostatečné dodávky, přičemž nabídka přírůstkové kapacity v daném propojovacím bodě by mohla tuto mezeru zaplnit; nebo zda vnitrostátní plán rozvoje sítě identifikoval konkrétní a trvalý požadavek na fyzickou přepravu; |
| --- | --- |

a)

zda desetiletý plán rozvoje sítě pro celou Unii identifikoval mezeru ve fyzické kapacitě, která způsobuje, že za přiměřeného scénáře špičkové poptávky jsou v určitém regionu nedostatečné dodávky, přičemž nabídka přírůstkové kapacity v daném propojovacím bodě by mohla tuto mezeru zaplnit; nebo zda vnitrostátní plán rozvoje sítě identifikoval konkrétní a trvalý požadavek na fyzickou přepravu;

| b) | zda v rámci každoroční aukce roční kapacity pro rok, v němž by mohla být poprvé nabídnuta přírůstková kapacita, a ve třech následujících letech nejsou k dispozici žádné produkty standardní roční kapacity spojující dva sousední vstupně-výstupní systémy, protože veškerá kapacita byla nasmlouvána; |
| --- | --- |

b)

zda v rámci každoroční aukce roční kapacity pro rok, v němž by mohla být poprvé nabídnuta přírůstková kapacita, a ve třech následujících letech nejsou k dispozici žádné produkty standardní roční kapacity spojující dva sousední vstupně-výstupní systémy, protože veškerá kapacita byla nasmlouvána;

| c) | zda uživatelé soustavy předložili nezávazné indikativní poptávky požadující přírůstkovou kapacitu na několik let a veškeré ostatní ekonomicky efektivní způsoby maximalizace dostupnosti stávající kapacity jsou vyčerpány. |
| --- | --- |

c)

zda uživatelé soustavy předložili nezávazné indikativní poptávky požadující přírůstkovou kapacitu na několik let a veškeré ostatní ekonomicky efektivní způsoby maximalizace dostupnosti stávající kapacity jsou vyčerpány.

13.   Zpráva o posouzení tržní poptávky obsahuje alespoň tyto informace:

| a) | závěr ohledně toho, zda zahájit projekt k zajištění přírůstkové kapacity; |
| --- | --- |

a)

závěr ohledně toho, zda zahájit projekt k zajištění přírůstkové kapacity;

| b) | souhrnné údaje o nezávazných indikativních poptávkách přijatých nejpozději osm týdnů po zahájení každoroční aukce roční kapacity v roce zveřejnění příslušné zprávy o posouzení poptávky; |
| --- | --- |

b)

souhrnné údaje o nezávazných indikativních poptávkách přijatých nejpozději osm týdnů po zahájení každoroční aukce roční kapacity v roce zveřejnění příslušné zprávy o posouzení poptávky;

| c) | souhrnné údaje o nezávazných indikativních poptávkách předložených po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 6 během předchozího procesu stanovení přírůstkové kapacity v případě, že tyto indikativní poptávky nebyly zváženy pro předchozí posouzení poptávky; |
| --- | --- |

c)

souhrnné údaje o nezávazných indikativních poptávkách předložených po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 6 během předchozího procesu stanovení přírůstkové kapacity v případě, že tyto indikativní poptávky nebyly zváženy pro předchozí posouzení poptávky;

| d) | souhrnné údaje o nezávazných indikativních poptávkách předložených v souladu s odstavcem 7, pokud se provozovatelé přepravní soustavy rozhodli zvážit je v rámci probíhajícího posouzení tržní poptávky; |
| --- | --- |

d)

souhrnné údaje o nezávazných indikativních poptávkách předložených v souladu s odstavcem 7, pokud se provozovatelé přepravní soustavy rozhodli zvážit je v rámci probíhajícího posouzení tržní poptávky;

| e) | posouzení předpokládaného objemu, směru a trvání poptávky po přírůstkové kapacitě v propojovacích bodech s každým sousedním vstupně-výstupním systémem nebo propojovacím vedením; |
| --- | --- |

e)

posouzení předpokládaného objemu, směru a trvání poptávky po přírůstkové kapacitě v propojovacích bodech s každým sousedním vstupně-výstupním systémem nebo propojovacím vedením;

| f) | závěr ohledně toho, zda budou provedeny technické studie pro projekty k zajištění přírůstkové kapacity, přičemž se uvede, pro které propojovací body a pro jakou předpokládanou výši poptávky; |
| --- | --- |

f)

závěr ohledně toho, zda budou provedeny technické studie pro projekty k zajištění přírůstkové kapacity, přičemž se uvede, pro které propojovací body a pro jakou předpokládanou výši poptávky;

| g) | prozatímní harmonogramy pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity, technické studie a konzultace podle čl. 27 odst. 3; |
| --- | --- |

g)

prozatímní harmonogramy pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity, technické studie a konzultace podle čl. 27 odst. 3;

| h) | závěr ohledně toho, jaké případné poplatky budou zavedeny v souladu s odstavcem 10; |
| --- | --- |

h)

závěr ohledně toho, jaké případné poplatky budou zavedeny v souladu s odstavcem 10;

| i) | druhy podmíněných indikativních poptávek podle odstavce 9, a pokud je k dispozici, jejich souhrnný objem; |
| --- | --- |

i)

druhy podmíněných indikativních poptávek podle odstavce 9, a pokud je k dispozici, jejich souhrnný objem;

| j) | jak provozovatelé přepravní soustavy zamýšlejí uplatnit čl. 11 odst. 3, pokud jde o omezení počtu let nabízených v každoročních aukcích roční kapacity během procesu stanovení přírůstkové kapacity. |
| --- | --- |

j)

jak provozovatelé přepravní soustavy zamýšlejí uplatnit čl. 11 odst. 3, pokud jde o omezení počtu let nabízených v každoročních aukcích roční kapacity během procesu stanovení přírůstkové kapacity.

14.   Provozovatelé přepravní soustavy a příslušné vnitrostátní regulační orgány zveřejní příslušná kontaktní místa pro projekty k zajištění přírůstkové kapacity zahájené ke dni zveřejnění zprávy o posouzení tržní poptávky a v průběhu projektu tyto informace pravidelně aktualizují.

Článek 27

Fáze návrhu

1.   Fáze návrhu začne první den po zveřejnění zprávy o posouzení tržní poptávky, pokud tato zpráva identifikuje poptávku po projektech k zajištění přírůstkové kapacity.

2.   Provozovatelé přepravní soustavy působící v příslušných propojovacích bodech provedou technické studie projektů k zajištění přírůstkové kapacity s cílem navrhnout daný projekt k zajištění přírůstkové kapacity a koordinované úrovně nabízené kapacity na základě technické proveditelnosti a zpráv o posouzení tržní poptávky.

3.   Nejpozději 12 týdnů po zahájení fáze návrhu dotčení provozovatelé přepravní soustavy provedou k navrhovanému projektu společnou veřejnou konzultaci, a to v jednom nebo více úředních jazycích daného členského státu a pokud možno v angličtině po dobu nejméně jednoho měsíce, avšak ne delší než dva měsíce. Tito provozovatelé podniknou veškeré přiměřené kroky k zajištění přeshraniční koordinace.

Konzultace se musí týkat alespoň těchto prvků:

| a) | popis projektu k zajištění přírůstkové kapacity, včetně odhadu nákladů; |
| --- | --- |

a)

popis projektu k zajištění přírůstkové kapacity, včetně odhadu nákladů;

| b) | úrovně nabízené kapacity pro koordinované kapacitní produkty v propojovacím bodě; |
| --- | --- |

b)

úrovně nabízené kapacity pro koordinované kapacitní produkty v propojovacím bodě;

| c) | je-li to relevantní na základě obdržených podmíněných indikativních poptávek, alternativní mechanismus přidělování navržený provozovateli přepravní soustavy, včetně jeho odůvodnění; |
| --- | --- |

c)

je-li to relevantní na základě obdržených podmíněných indikativních poptávek, alternativní mechanismus přidělování navržený provozovateli přepravní soustavy, včetně jeho odůvodnění;

| d) | předběžný harmonogram projektu k zajištění přírůstkové kapacity; |
| --- | --- |

d)

předběžný harmonogram projektu k zajištění přírůstkové kapacity;

| e) | obecná pravidla a podmínky, které musí uživatelé soustavy přijmout, aby se mohli účastnit fáze závazného přidělování kapacity procesu stanovení přírůstkové kapacity a mít přístup ke kapacitě, včetně případného zajištění, které mají uživatelé soustavy poskytnout a toho, jak jsou smluvně řešena možná zpoždění při poskytování kapacity nebo v případě narušení projektu; |
| --- | --- |

e)

obecná pravidla a podmínky, které musí uživatelé soustavy přijmout, aby se mohli účastnit fáze závazného přidělování kapacity procesu stanovení přírůstkové kapacity a mít přístup ke kapacitě, včetně případného zajištění, které mají uživatelé soustavy poskytnout a toho, jak jsou smluvně řešena možná zpoždění při poskytování kapacity nebo v případě narušení projektu;

| f) | je-li pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity uplatněna pevná použitelná cena, prvky IND a RP popsané v čl. 24 písm. b) nařízení (EU) 2017/460; |
| --- | --- |

f)

je-li pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity uplatněna pevná použitelná cena, prvky IND a RP popsané v čl. 24 písm. b) nařízení (EU) 2017/460;

| g) | objem závazků uživatelů, vyjádřený jako odhad f-faktoru uplatněného v souladu s článkem 23, jenž je po konzultaci s provozovateli přepravních soustav navržen a následně schválen dotčenými vnitrostátními regulačními orgány; |
| --- | --- |

g)

objem závazků uživatelů, vyjádřený jako odhad f-faktoru uplatněného v souladu s článkem 23, jenž je po konzultaci s provozovateli přepravních soustav navržen a následně schválen dotčenými vnitrostátními regulačními orgány;

| h) | případné dodatečné indikativní poptávky obdržené podle čl. 26 odst. 7; |
| --- | --- |

h)

případné dodatečné indikativní poptávky obdržené podle čl. 26 odst. 7;

| i) | zda je pravděpodobné, že přírůstková kapacita povede k trvalému a značnému snížení využití jiných neamortizovaných plynárenských infrastruktur v témže a sousedních vstupně-výstupních systémech nebo podél téže plynárenské přepravní trasy. |
| --- | --- |

i)

zda je pravděpodobné, že přírůstková kapacita povede k trvalému a značnému snížení využití jiných neamortizovaných plynárenských infrastruktur v témže a sousedních vstupně-výstupních systémech nebo podél téže plynárenské přepravní trasy.

4.   Při navrhování úrovní nabízené koordinované kapacity provozovatelé přepravní soustavy úzce spolupracují se zúčastněnými vnitrostátními regulačními orgány a koordinují přes hranice, aby umožnili nabídky přírůstkové kapacity jako koordinovaných produktů. Návrh projektu a návrh úrovní nabízené koordinované kapacity zohledňují výsledky konzultace podle odstavce 3.

Článek 28

Schválení a zveřejnění

1.   Po konzultacích a dokončení fáze návrhu projektu k zajištění přírůstkové kapacity v souladu s článkem 27 zúčastnění provozovatelé přepravní soustavy předloží návrh projektu k zajištění přírůstkové kapacity příslušným vnitrostátním regulačním orgánům ke koordinovanému schválení. Zúčastnění provozovatelé přepravní soustavy návrh projektu rovněž zveřejní v jednom nebo více úředních jazycích daného členského státu a pokud možno v angličtině; návrh obsahuje alespoň tyto informace:

| a) | všechny úrovně nabízené kapacity odrážející rozsah očekávané poptávky po přírůstkové kapacitě v příslušných propojovacích bodech jako výsledku procesů podle čl. 27 odst. 3 a článku 26; |
| --- | --- |

a)

všechny úrovně nabízené kapacity odrážející rozsah očekávané poptávky po přírůstkové kapacitě v příslušných propojovacích bodech jako výsledku procesů podle čl. 27 odst. 3 a článku 26;

| b) | obecná pravidla a podmínky, které musí uživatel soustavy přijmout, aby se mohl účastnit fáze závazného přidělování kapacity procesu stanovení přírůstkové kapacity a mít přístup ke kapacitě, včetně případného zajištění, které mají uživatelé soustavy poskytnout a toho, jak jsou smluvně řešena možná zpoždění při poskytování kapacity nebo v případě narušení projektu; |
| --- | --- |

b)

obecná pravidla a podmínky, které musí uživatel soustavy přijmout, aby se mohl účastnit fáze závazného přidělování kapacity procesu stanovení přírůstkové kapacity a mít přístup ke kapacitě, včetně případného zajištění, které mají uživatelé soustavy poskytnout a toho, jak jsou smluvně řešena možná zpoždění při poskytování kapacity nebo v případě narušení projektu;

| c) | lhůty pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity včetně jakýchkoli změn, k nimž došlo od konzultace popsané v čl. 27 odst. 3, a opatření, která mají zabránit zpožděním a minimalizovat jejich dopad; |
| --- | --- |

c)

lhůty pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity včetně jakýchkoli změn, k nimž došlo od konzultace popsané v čl. 27 odst. 3, a opatření, která mají zabránit zpožděním a minimalizovat jejich dopad;

| d) | parametry definované v čl. 22 odst. 1; |
| --- | --- |

d)

parametry definované v čl. 22 odst. 1;

| e) | zda může být v souladu s článkem 30 nutné výjimečné prodloužení časového horizontu pro smluvní kapacitu až o pět let nad dobu přidělení v délce až 15 let od zahájení provozu; |
| --- | --- |

e)

zda může být v souladu s článkem 30 nutné výjimečné prodloužení časového horizontu pro smluvní kapacitu až o pět let nad dobu přidělení v délce až 15 let od zahájení provozu;

| f) | případně navrhovaný alternativní mechanismus přidělování včetně jeho odůvodnění podle čl. 30 odst. 2, jakož i podmínky, které provozovatel přepravních soustav schválil pro závaznou fázi, podle čl. 30 odst. 3; |
| --- | --- |

f)

případně navrhovaný alternativní mechanismus přidělování včetně jeho odůvodnění podle čl. 30 odst. 2, jakož i podmínky, které provozovatel přepravních soustav schválil pro závaznou fázi, podle čl. 30 odst. 3;

| g) | je-li pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity uplatněna pevná použitelná cena, prvky popsané v čl. 24 písm. b) nařízení (EU) 2017/460. |
| --- | --- |

g)

je-li pro projekt k zajištění přírůstkové kapacity uplatněna pevná použitelná cena, prvky popsané v čl. 24 písm. b) nařízení (EU) 2017/460.

2.   Do šesti měsíců od obdržení úplného návrhu projektu posledním z příslušných regulačních orgánů uvedené vnitrostátní regulační orgány zveřejní v jednom nebo více úředních jazycích daného členského státu a pokud možno v angličtině koordinovaná rozhodnutí o návrhu projektu podle odstavce 1. Tato rozhodnutí obsahují odůvodnění. Vnitrostátní regulační orgány se vzájemně informují o obdržení návrhu projektu a jeho úplnosti s cílem určit počátek uvedeného šestiměsíčního období.

Při přípravě rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu každý vnitrostátní regulační orgán zohlední stanoviska ostatních zúčastněných vnitrostátních regulačních orgánů. Vnitrostátní regulační orgány v každém případě zohlední případné nepříznivé účinky na hospodářskou soutěž nebo účinné fungování vnitřního trhu s plynem spojené s dotčenými projekty k zajištění přírůstkové kapacity.

Pokud má příslušný vnitrostátní regulační orgán proti předloženému návrhu projektu námitky, co nejdříve o tom uvědomí ostatní zúčastněné vnitrostátní regulační orgány. V takovém případě všechny zúčastněné vnitrostátní regulační orgány přijmou veškeré přiměřené kroky v zájmu spolupráce a dosažení společné dohody.

Pokud příslušné vnitrostátní regulační orgány nejsou schopny dosáhnout dohody o navrhovaném alternativním mechanismu přidělování během šestiměsíčního období podle prvního pododstavce, rozhodne o tom, který alternativní mechanismus přidělování bude proveden, agentura postupem stanoveným v čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009.

3.   Po zveřejnění rozhodnutí příslušných vnitrostátních regulačních orgánů podle odstavce 2 a nejpozději dva měsíce před nabídkou přírůstkové kapacity v každoroční aukci roční kapacity provozovatelé přepravní soustavy společně v jednom nebo více úředních jazycích daného členského státu a pokud možno v angličtině zveřejní oznámení obsahující tyto minimální informace:

| a) | informace podle odstavce 1, schválené vnitrostátními regulačními orgány; |
| --- | --- |

a)

informace podle odstavce 1, schválené vnitrostátními regulačními orgány;

| b) | vzor smlouvy (smluv) týkající se nabízené kapacity. |
| --- | --- |

b)

vzor smlouvy (smluv) týkající se nabízené kapacity.

Článek 29

Aukce přírůstkové kapacity

1.   Zúčastnění provozovatelé přepravní soustavy standardně a v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9 a článkem 19 pod podmínkou dokončení kroků stanovených v článku 27 nabízejí přírůstkovou kapacitu spolu s příslušnou dostupnou kapacitou v každoroční aukci roční kapacity jako standardní koordinované produkty v anglické aukci v souladu s článkem 17.

2.   Aukce příslušných úrovní nabízené kapacity probíhají souběžně a nezávisle na sobě v souladu s článkem 17 a pod podmínkou dodržení čl. 8 odst. 2. Draží se pouze úrovně nabízené koordinované kapacity.

3.   Aby se minimalizovaly potenciální aukční prémie a bylo dosaženo pozitivního výsledku ekonomického testu pro nejvyšší možnou úroveň nabízené kapacity, smí být nová aukce zahájena pouze jednou a pouze pokud:

| a) | provozovatelé přepravní soustavy před zahájením aukcí popsaných v odstavci 2 stanovili alespoň dvě úrovně nabízené kapacity a |
| --- | --- |

a)

provozovatelé přepravní soustavy před zahájením aukcí popsaných v odstavci 2 stanovili alespoň dvě úrovně nabízené kapacity a

| b) | alespoň jedna úroveň nabízené kapacity byla neúspěšná a vedla k negativnímu výsledku ekonomického testu; a |
| --- | --- |

b)

alespoň jedna úroveň nabízené kapacity byla neúspěšná a vedla k negativnímu výsledku ekonomického testu; a

| c) | nejbližší menší úroveň nabízené kapacity nejnižší neúspěšné úrovně nabízené kapacity vedla k pozitivnímu výsledku ekonomického testu a byla zúčtována s aukční prémií pro alespoň jeden produkt standardní roční kapacity. |
| --- | --- |

c)

nejbližší menší úroveň nabízené kapacity nejnižší neúspěšné úrovně nabízené kapacity vedla k pozitivnímu výsledku ekonomického testu a byla zúčtována s aukční prémií pro alespoň jeden produkt standardní roční kapacity.

Jsou-li tyto podmínky splněny, může být pro nejnižší neúspěšnou úroveň nabízené kapacity uvedenou v písmeni b) zahájena nová aukce.

4.   Pokud nová aukce nevede k pozitivnímu výsledku ekonomického testu, použijí se výsledky přidělení původní aukce uvedené v písmeni c) v souladu s čl. 17 odst. 20 a 21.

Článek 30

Zásady alternativních mechanismů přidělování

1.   Alternativní mechanismus přidělování pokrývá nejvýše 15 let od zahájení provozu. Pokud na základě rezervací na 15 let nebylo možné dosáhnout pozitivního výsledku ekonomického testu, vnitrostátní regulační orgány mohou časový horizont výjimečně prodloužit až o dalších pět let.

2.   Alternativní mechanismus přidělování kapacity lze se schválením vnitrostátních regulačních orgánů využít, pokud lze na základě posouzení tržní poptávky podle článku 26 nebo konzultace podle čl. 27 odst. 3 přiměřeně dospět k závěru, že anglická aukce není vhodná a že projekt k zajištění přírůstkové kapacity splňuje obě tyto podmínky:

| a) | zahrnuje více než dva vstupně-výstupní systémy a v rámci postupu přidělování jsou vyžadovány nabídky na několika propojovacích bodech; |
| --- | --- |

a)

zahrnuje více než dva vstupně-výstupní systémy a v rámci postupu přidělování jsou vyžadovány nabídky na několika propojovacích bodech;

| b) | jsou vyžadovány nabídky na dobu delší než jeden rok. |
| --- | --- |

b)

jsou vyžadovány nabídky na dobu delší než jeden rok.

3.   V rámci alternativního mechanismu přidělování mohou uživatelé soustavy předkládat závazné nabídky na smluvní kapacitu podmíněné jednou nebo více z těchto podmínek stanovených provozovateli přepravních soustav ve schváleném návrhu projektu podle čl. 28 odst. 1:

| a) | závazky spojené se závazky v jiných propojovacích bodech nebo vylučující takové jiné závazky; |
| --- | --- |

a)

závazky spojené se závazky v jiných propojovacích bodech nebo vylučující takové jiné závazky;

| b) | závazky napříč různými produkty standardní roční kapacity v určitém propojovacím bodě; |
| --- | --- |

b)

závazky napříč různými produkty standardní roční kapacity v určitém propojovacím bodě;

| c) | závazky podmíněné přidělením určitého nebo minimálního objemu kapacity. |
| --- | --- |

c)

závazky podmíněné přidělením určitého nebo minimálního objemu kapacity.

4.   Alternativní mechanismus přidělování podléhá schválení dotčenými vnitrostátními regulačními orgány v souladu s čl. 28 odst. 2. Tento mechanismus musí být transparentní a nediskriminační, může však umožňovat upřednostnění rezervace na určitou dobu nebo nabídek na vyšší objemy kapacity pro produkt standardní roční kapacity.

5.   Je-li upřednostněna rezervace na určitou dobu nebo nabídky na vyšší objemy kapacity, vnitrostátní regulační orgány rozhodnou, že při uplatnění čl. 8 odst. 8 se vyčlení objem odpovídající alespoň 10 % a nejvýše 20 % technické kapacity v každém propojovacím bodě. Takto vyčleněná kapacita se nabízí v souladu s čl. 8 odst. 7.

Článek 31

Přechodná ustanovení

V případě projektů k zajištění přírůstkové kapacity zahájených před vstupem tohoto nařízení v platnost se použijí články 26 až 30, ledaže příslušné vnitrostátní regulační orgány těmto projektům před 1. srpnem 2017 udělily příslušné schválení pro přidělení kapacity.

KAPITOLA VI

PŘERUŠITELNÁ KAPACITA

Článek 32

Přidělování služeb přerušitelné kapacity

1.   Od 1. ledna 2018 smějí provozovatelé přepravní soustavy nabízet standardní kapacitní produkty pro přerušitelnou kapacitu na dobu delší než jeden den, pouze pokud příslušný standardní měsíční, čtvrtletní nebo roční kapacitní produkt pro pevnou kapacitu byl prodán za aukční prémii, byl vyprodán nebo nebyl nabízen.

2.   Provozovatelé přepravní soustavy nabízejí denní produkt pro přerušitelnou kapacitu v obou směrech v propojovacích bodech, v nichž byl příslušný standardní kapacitní produkt pro pevnou kapacitu v režimu na následující den vyprodán nebo nebyl nabízen. V propojovacích bodech s jednosměrným tokem, v nichž je pevná kapacita nabízena pouze v jednom směru, nabízejí provozovatelé přepravní soustavy v opačném směru alespoň denní produkt pro přerušitelnou kapacitu.

3.   Je-li přerušitelná kapacita nabízena, nemá to nepříznivý dopad na nabízený objem pevné kapacity. Provozovatelé přepravní soustavy nesmějí vyčleňovat kapacitu, již lze nabízet jako kapacitu pevnou, za účelem její nabídky jako kapacity přerušitelné.

4.   Jsou-li nabízeny jiné přerušitelné kapacitní produkty než produkty denní, použijí se pro přerušitelnou kapacitu tytéž standardní kapacitní produkty jako pro pevnou kapacitu, pokud jde o dobu trvání produktů.

5.   Je-li přerušitelná kapacita nabízena, přiděluje se s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity prostřednictvím aukčního procesu.

6.   Vnitrodenní přerušitelná kapacita se přiděluje postupem nadnominace.

7.   Vnitrodenní přerušitelná kapacita se přiděluje pouze v případě, že pevná kapacita, ať už kapacita technická, nebo dodatečná, byla vyprodána.

8.   Jsou-li aukce produktů přerušitelné kapacity pořádány v delším než vnitrodenním intervalu, provozovatelé přepravní soustavy zveřejní před začátkem aukčního procesu nabízené objemy přerušitelné kapacity (pokud jsou známy).

9.   Je-li přerušitelná kapacita nabízena, přiděluje se s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity prostřednictvím samostatné aukce poté, co byla přidělena pevná kapacita se stejnou dobou platnosti rezervace, a zároveň dříve, než začne aukce pevné kapacity s kratší dobou platnosti rezervace.

10.   Jsou-li aukce přerušitelné kapacity nabízeny, provádějí se v souladu se stejnými zásadami pořádání a ve stejných lhůtách, jaké platí pro pevnou kapacitu. Přesná data aukcí přerušitelné kapacity jsou s výjimkou vnitrodenní přerušitelné kapacity podrobně stanovena v aukčním kalendáři. Pro každoroční aukce roční kapacity, všechny každoroční aukce čtvrtletní kapacity a všechny klouzavé aukce měsíční kapacity provozovatelé přepravní soustavy informují uživatele soustavy o objemu přerušitelné kapacity, jež má být nabízena jeden týden před zahájením aukce. Pokud aukce pevné kapacity nebyla ke stanovenému dni zahájení aukce přerušitelné kapacity uzavřena, zahájí se aukce přerušitelné kapacity nejpozději následující obchodní den po ukončení příslušných aukcí pevné kapacity. V takových případech se případná změna nabízených objemů oznámí nejméně 12 hodin před zahájením příslušné aukce přerušitelné kapacity.

Článek 33

Minimální doba předstihu před přerušením

1.   Na přerušitelnou kapacitu se vztahuje minimální doba předstihu před přerušením, o níž společně rozhodují provozovatelé sousedních přepravních soustav.

2.   Standardní minimální doba předstihu před přerušením pro danou plynárenskou hodinu je 45 minut po začátku renominačního cyklu pro tuto plynárenskou hodinu. Pokud si dva provozovatelé přepravní soustavy přejí dobu předstihu před přerušením zkrátit, podléhá jakákoli související dohoda, již tito provozovatelé přepravní soustavy mezi sebou uzavřou, schválení příslušného vnitrostátního regulačního orgánu.

Článek 34

Koordinace procesu přerušení

Provozovatel přepravních soustav, který vyvolá přerušení, uvědomí příslušného provozovatele sousední přepravní soustavy. Provozovatelé sousedních přepravních soustav co nejdříve uvědomí své příslušné uživatele soustavy, kteří jsou přerušením dotčeni, avšak náležitě při tom dbají o spolehlivost informací.

Článek 35

Stanovená posloupnost přerušení

1.   Pořadí, v jakém se přerušení provádí, pokud celkový počet nominací překročí množství plynu, který může protékat určitým propojovacím bodem, je stanoveno na základě časového razítka příslušných smluv o přepravě pro přerušitelnou kapacitu. V případě přerušení mají přednost smlouvy o přepravě, které vstoupily v platnost dříve, před smlouvami o přepravě, které vstoupily v platnost později.

2.   Pokud jsou po uplatnění postupu stanoveného v odstavci 1 uvedeny v příkazu k přerušení dvě nebo více nominací na stejném pořadí a provozovatel přepravní soustavy je nepřeruší všechny, uplatní se poměrné snížení těchto jednotlivých nominací.

3.   Aby byly zohledněny rozdíly mezi různými službami přerušitelné kapacity v rámci Unie, provozovatelé sousedních přepravních soustav provádějí a koordinují společné postupy stanovené v tomto článku podle situace v jednotlivých propojovacích bodech.

Článek 36

Důvody přerušení

Provozovatelé přepravní soustavy uvedou důvody přerušení buď přímo ve svých smlouvách o přepravě pro přerušitelnou kapacitu, nebo v obecných podmínkách, jimiž se tyto smlouvy řídí. Důvody přerušení mohou mimo jiné zahrnovat kvalitu, tlak, teplotu a modely toku plynu, využívání smluv o pevné kapacitě, údržbu, omezení v dodávce a odběru plynu ze soustavy, závazky veřejné služby a řízení kapacity vyplývající z postupů pro řízení překročení kapacity.

KAPITOLA VII

PLATFORMY PRO REZERVACI KAPACITY

Článek 37

Platformy pro rezervaci kapacity

1.   Provozovatelé přepravní soustavy toto nařízení uplatňují tak, že nabízejí kapacitu prostřednictvím jedné společné internetové rezervační platformy nebo omezeného počtu těchto platforem. Provozovatelé přepravní soustavy mohou tyto platformy provozovat sami nebo prostřednictvím dohodnuté strany, která v případě potřeby jedná jejich jménem s uživateli soustavy.

2.   Společné rezervační platformy uplatňují tato pravidla:

| a) | uplatňují se postupy pro nabídku a přidělování veškeré kapacity v souladu s kapitolou III; |
| --- | --- |

a)

uplatňují se postupy pro nabídku a přidělování veškeré kapacity v souladu s kapitolou III;

| b) | přednostně je zaveden proces, kterým se nabízí pevná koordinovaná kapacita v souladu s kapitolou IV; |
| --- | --- |

b)

přednostně je zaveden proces, kterým se nabízí pevná koordinovaná kapacita v souladu s kapitolou IV;

| c) | jsou zajištěny funkce, které uživatelům soustavy umožňují nabízet a získávat sekundární kapacitu; |
| --- | --- |

c)

jsou zajištěny funkce, které uživatelům soustavy umožňují nabízet a získávat sekundární kapacitu;

| d) | aby uživatelé soustavy mohli využívat služeb rezervačních platforem, přistoupí na všechny platné právní a smluvní požadavky, které jim umožní rezervovat a využívat kapacitu v příslušné síti provozovatelů přepravní soustavy v rámci smlouvy o přepravě, a tyto požadavky dodržují; |
| --- | --- |

d)

aby uživatelé soustavy mohli využívat služeb rezervačních platforem, přistoupí na všechny platné právní a smluvní požadavky, které jim umožní rezervovat a využívat kapacitu v příslušné síti provozovatelů přepravní soustavy v rámci smlouvy o přepravě, a tyto požadavky dodržují;

| e) | kapacita v jediném propojovacím bodě nebo virtuálním propojovacím bodě není nabízena na více než jedné rezervační platformě, avšak provozovatel přepravní soustavy smí nabízet kapacitu v různých propojovacích nebo virtuálních propojovacích bodech prostřednictvím různých rezervačních platforem. |
| --- | --- |

e)

kapacita v jediném propojovacím bodě nebo virtuálním propojovacím bodě není nabízena na více než jedné rezervační platformě, avšak provozovatel přepravní soustavy smí nabízet kapacitu v různých propojovacích nebo virtuálních propojovacích bodech prostřednictvím různých rezervačních platforem.

3.   Do šesti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost všichni provozovatelé přepravní soustavy uzavřou smluvní ujednání o používání jediné rezervační platformy pro nabízení kapacity na obou stranách svých příslušných propojovacích bodů nebo virtuálních propojovacích bodů. Pokud provozovatelé přepravní soustavy v uvedené lhůtě nedosáhnou dohody, postoupí záležitost ihned příslušným vnitrostátním regulačním orgánům. Vnitrostátní regulační orgány poté ve lhůtě dalších šesti měsíců ode dne postoupení společně vyberou jedinou rezervační platformu na dobu nejvýše tří let. Pokud vnitrostátní regulační orgány nejsou schopny společně vybrat jedinou rezervační platformu ve lhůtě šesti měsíců od data postoupení, použije se čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009. Agentura rozhodne o tom, která rezervační platforma se má v určitém propojovacím bodě nebo virtuálním propojovacím bodě používat, a to po dobu nejvýše tří let.

4.   Pokud rezervační platformu v propojovacím bodě nebo virtuálním propojovacím bodě vybral vnitrostátní regulační orgán nebo agentura, provozovatelé přepravní soustavy uzavřou smluvní ujednání o používání rezervační platformy nejpozději do konce období uvedeného v poslední větě odstavce 3, pro něž vnitrostátní regulační orgány nebo agentura provedly výběr. Není-li smluvního ujednání dosaženo, pokračuje se v postupu podle odstavce 3.

5.   Stanovení jedné společné rezervační platformy nebo omezeného počtu těchto platforem usnadní a zjednoduší rezervování kapacity v propojovacích bodech v celé Unii ve prospěch uživatelů soustavy. Síť ENTSOG a agentura tento proces případně usnadní.

6.   V případě zvýšení technické kapacity se výsledky přidělování zveřejní na rezervační platformě, která se používá k dražbě stávající kapacity, a v případě kapacity nově vytvořené tam, kde žádná aktuálně neexistuje, na společné rezervační platformě, na níž se příslušní provozovatelé přepravní soustavy dohodli.

KAPITOLA VIII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 38

Sledování provádění

1.   S cílem napomoci agentuře v plnění jejích úkolů sledování podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 715/2009 síť ENTSOG v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9 nařízení (ES) č. 715/2009 sleduje a analyzuje, jak provozovatelé přepravní soustavy provádějí toto nařízení. ENTSOG zejména zajistí úplnost a správnost všech relevantních informací od provozovatelů přepravních soustav. ENTSOG uvedené informace předloží agentuře do 31. března 2019.

2.   Provozovatelé přepravní soustavy předloží síti ENTSOG veškeré informace, které ENTSOG potřebuje ke splnění svých povinností podle odstavce 1, do 31. prosince 2018.

3.   ENTSOG a agentura zachovávají důvěrnost obchodně citlivých informací.

4.   Do 6. dubna 2019 agentura v rámci svých úkolů v oblasti sledování předloží zprávu o podmínkách stanovených ve smlouvách pro standardní kapacitní produkty pro pevnou kapacitu s ohledem na jejich účinek na efektivní využívání soustavy a na integraci trhů s plynem v Unii. Agenturu při jejím posouzení podporují příslušné vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy.

Článek 39

Zrušení

Nařízení (EU) č. 984/2013 se zrušuje.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 40

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne vstupu v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 984/2013 ze dne 14. října 2013, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 273, 15.10.2013, s. 5).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) 2015/703 ze dne 30. dubna 2015, kterým se stanoví kodex sítě pro pravidla týkající se interoperability a předávání údajů (Úř. věst. L 113, 1.5.2015, s. 13).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1).

5

(6)  Nařízení Komise (EU) 2017/460 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro zemní plyn (viz strana 29 v tomto čísle Úředního věstníku).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení směrnice Rady 2004/67/ES (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 1).

7

---

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/460

ze dne 16. března 2017,

kterým se zavádí kodex sítě harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro zemní plyn

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 715/2009 je třeba vytvořit kodex sítě harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro zemní plyn a stanovit pravidla platná v celé Unii, jejichž cílem je přispět k integraci trhů, posílit bezpečnost dodávek a podpořit propojení plynárenských soustav. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 715/2009 je třeba vytvořit kodex sítě harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro zemní plyn a stanovit pravidla platná v celé Unii, jejichž cílem je přispět k integraci trhů, posílit bezpečnost dodávek a podpořit propojení plynárenských soustav.

| (2) | Klíčovým krokem k dosažení těchto cílů je zvýšení transparentnosti struktur přepravních sazeb a postupů při jejich stanovování. Je proto nutno stanovit požadavky na zveřejňování informací týkajících se stanovování výnosů provozovatelů přepravní soustavy a odvozování jednotlivých přepravních a nepřepravních sazeb. Tyto požadavky by měly umožnit uživatelům soustavy lépe pochopit sazby stanovené jak pro přepravní, tak pro nepřepravní služby, a rovněž způsob, jakým se tyto sazby změnily, jak jsou stanovovány a jak se mohou měnit. Uživatelé soustavy by měli být rovněž schopni porozumět nákladům, z nichž přepravní sazby vyplývají, a v přiměřeném rozsahu přepravní sazby i předpovídat. Požadavky na transparentnost stanovené v tomto nařízení dále harmonizují pravidlo stanovené v bodě 3.1.2 písm. a) přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009. |
| --- | --- |

(2)

Klíčovým krokem k dosažení těchto cílů je zvýšení transparentnosti struktur přepravních sazeb a postupů při jejich stanovování. Je proto nutno stanovit požadavky na zveřejňování informací týkajících se stanovování výnosů provozovatelů přepravní soustavy a odvozování jednotlivých přepravních a nepřepravních sazeb. Tyto požadavky by měly umožnit uživatelům soustavy lépe pochopit sazby stanovené jak pro přepravní, tak pro nepřepravní služby, a rovněž způsob, jakým se tyto sazby změnily, jak jsou stanovovány a jak se mohou měnit. Uživatelé soustavy by měli být rovněž schopni porozumět nákladům, z nichž přepravní sazby vyplývají, a v přiměřeném rozsahu přepravní sazby i předpovídat. Požadavky na transparentnost stanovené v tomto nařízení dále harmonizují pravidlo stanovené v bodě 3.1.2 písm. a) přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.

| (3) | Poté, co nařízení (ES) č. 715/2009 zavedlo pojem „vstupně-výstupní systém“, nejsou již náklady na přepravu spojovány přímo s jednou konkrétní trasou vzhledem k tomu, že vstupní a výstupní kapacitu lze smluvně zajistit odděleně a uživatelé soustavy mohou nechat plyn přepravovat z jakéhokoli vstupního do jakéhokoli výstupního bodu. V tomto rámci rozhoduje o nejefektivnějším způsobu průtoku plynu přepravní soustavou provozovatel této přepravní soustavy. Pro dosažení a zajištění přiměřené úrovně odrážení nákladů a předvídatelnosti v takové soustavě je proto třeba, aby byly přepravní sazby založeny na metodice stanovení referenčních cen s využitím určitých nákladových faktorů. Měly by být stanoveny hlavní zásady umožňující uplatňovat konzistentní a transparentní metodiku stanovení referenčních cen. Měla by být zavedena povinnost navrhovanou metodiku stanovení referenčních cen konzultovat. V případě, že se navrhovaná metodika stanovení referenčních cen liší od kapacitně vážené metodiky stanovení referenčních cen podle vzdálenosti, měla by posledně uvedená metodika sloužit jako hypotetické měřítko pro srovnání s navrhovanou metodikou referenčních cen. |
| --- | --- |

(3)

Poté, co nařízení (ES) č. 715/2009 zavedlo pojem „vstupně-výstupní systém“, nejsou již náklady na přepravu spojovány přímo s jednou konkrétní trasou vzhledem k tomu, že vstupní a výstupní kapacitu lze smluvně zajistit odděleně a uživatelé soustavy mohou nechat plyn přepravovat z jakéhokoli vstupního do jakéhokoli výstupního bodu. V tomto rámci rozhoduje o nejefektivnějším způsobu průtoku plynu přepravní soustavou provozovatel této přepravní soustavy. Pro dosažení a zajištění přiměřené úrovně odrážení nákladů a předvídatelnosti v takové soustavě je proto třeba, aby byly přepravní sazby založeny na metodice stanovení referenčních cen s využitím určitých nákladových faktorů. Měly by být stanoveny hlavní zásady umožňující uplatňovat konzistentní a transparentní metodiku stanovení referenčních cen. Měla by být zavedena povinnost navrhovanou metodiku stanovení referenčních cen konzultovat. V případě, že se navrhovaná metodika stanovení referenčních cen liší od kapacitně vážené metodiky stanovení referenčních cen podle vzdálenosti, měla by posledně uvedená metodika sloužit jako hypotetické měřítko pro srovnání s navrhovanou metodikou referenčních cen.

| (4) | Aby se zamezilo dvojímu zpoplatnění přepravy do skladovacích zařízení a z nich, mělo by toto nařízení stanovit minimální slevu zohledňující celkový příspěvek k flexibilitě soustavy a bezpečnosti dodávek takovéto infrastruktury. Skladovací zařízení s přímým přístupem do přepravních soustav dvou nebo více provozovatelů přepravní soustavy v přímo propojených vstupně-výstupních systémech, případně současně do přepravní soustavy a distribuční soustavy, umožňují přepravu plynu mezi přímo propojenými soustavami. Uplatňování slevy na vstupních nebo výstupních bodech skladovacích zařízení v případě, že jsou skladovací zařízení využívána k přepravě plynu mezi přímo propojenými soustavami, by tyto uživatele soustavy zvýhodnilo oproti jiným uživatelům soustavy, kteří si rezervují kapacitní produkty beze slevy v propojovacích bodech nebo využívají skladovací zařízení k přepravě plynu v rámci téže soustavy. Toto nařízení by mělo zavést mechanismy umožňující takové diskriminaci zabránit. |
| --- | --- |

(4)

Aby se zamezilo dvojímu zpoplatnění přepravy do skladovacích zařízení a z nich, mělo by toto nařízení stanovit minimální slevu zohledňující celkový příspěvek k flexibilitě soustavy a bezpečnosti dodávek takovéto infrastruktury. Skladovací zařízení s přímým přístupem do přepravních soustav dvou nebo více provozovatelů přepravní soustavy v přímo propojených vstupně-výstupních systémech, případně současně do přepravní soustavy a distribuční soustavy, umožňují přepravu plynu mezi přímo propojenými soustavami. Uplatňování slevy na vstupních nebo výstupních bodech skladovacích zařízení v případě, že jsou skladovací zařízení využívána k přepravě plynu mezi přímo propojenými soustavami, by tyto uživatele soustavy zvýhodnilo oproti jiným uživatelům soustavy, kteří si rezervují kapacitní produkty beze slevy v propojovacích bodech nebo využívají skladovací zařízení k přepravě plynu v rámci téže soustavy. Toto nařízení by mělo zavést mechanismy umožňující takové diskriminaci zabránit.

| (5) | V zájmu bezpečnosti dodávek by pro vstupní body ze zařízení LNG a pro vstupní body z infrastruktury a výstupní body do infrastruktury vybudované za účelem ukončení izolace členských států, pokud jde o jejich plynárenské přepravní soustavy, mělo být zváženo poskytování slev. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu bezpečnosti dodávek by pro vstupní body ze zařízení LNG a pro vstupní body z infrastruktury a výstupní body do infrastruktury vybudované za účelem ukončení izolace členských států, pokud jde o jejich plynárenské přepravní soustavy, mělo být zváženo poskytování slev.

| (6) | Provozovatelé přepravní soustavy v některých vstupně-výstupních systémech přepravují podstatně více plynu do jiných soustav než plynu sloužícího ke spotřebě v jejich vlastním vstupně-výstupním systému. Metodiky stanovení referenčních cen by proto měly zahrnovat záruky nezbytné pro ochranu takových zákazníků, kteří jsou závislí na využívání této přepravní soustavy, před riziky spojenými s velkými tranzitními toky. |
| --- | --- |

(6)

Provozovatelé přepravní soustavy v některých vstupně-výstupních systémech přepravují podstatně více plynu do jiných soustav než plynu sloužícího ke spotřebě v jejich vlastním vstupně-výstupním systému. Metodiky stanovení referenčních cen by proto měly zahrnovat záruky nezbytné pro ochranu takových zákazníků, kteří jsou závislí na využívání této přepravní soustavy, před riziky spojenými s velkými tranzitními toky.

| (7) | Měly by být stanoveny zásady narovnání výnosů s cílem podporovat stabilitu přepravních sazeb pro uživatele soustavy a finanční stabilitu a bránit negativním dopadům na příjmy a peněžní toky provozovatelů přepravní soustavy. |
| --- | --- |

(7)

Měly by být stanoveny zásady narovnání výnosů s cílem podporovat stabilitu přepravních sazeb pro uživatele soustavy a finanční stabilitu a bránit negativním dopadům na příjmy a peněžní toky provozovatelů přepravní soustavy.

| (8) | Kromě toho by měla být stanovena pravidla zásad tvorby sazeb za přírůstkovou kapacitu, prováděné tržním způsobem v souladu s postupem stanoveným v článcích 26 až 30 nařízení Komise (EU) 2017/459 (2). V případě, že realizace přírůstkové kapacity vede k úrovni křížových dotací, kterou nelze odůvodnit, protože zákazníci, kteří jsou závislí na využívání specifické přepravní soustavy, by byli vystaveni značné míře rizika spojeného s vyššími objemy, by toto nařízení mělo zavést mechanismy ke zmírnění těchto rizik. |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho by měla být stanovena pravidla zásad tvorby sazeb za přírůstkovou kapacitu, prováděné tržním způsobem v souladu s postupem stanoveným v článcích 26 až 30 nařízení Komise (EU) 2017/459 (2). V případě, že realizace přírůstkové kapacity vede k úrovni křížových dotací, kterou nelze odůvodnit, protože zákazníci, kteří jsou závislí na využívání specifické přepravní soustavy, by byli vystaveni značné míře rizika spojeného s vyššími objemy, by toto nařízení mělo zavést mechanismy ke zmírnění těchto rizik.

| (9) | Toto nařízení by se mělo vztahovat na nevyňatou část větších nových infrastruktur, kterým byla podle článku 36 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (3) udělena výjimka z čl. 41 odst. 6, 8 a 10 uvedené směrnice. V případech, kdy je uznávána zvláštní povaha propojovacího vedení na evropské úrovni na základě výjimky v souladu s článkem 36 směrnice 2009/73/ES nebo jiným způsobem, měly by mít vnitrostátní regulační orgány pravomoc udělit výjimku z požadavků tohoto nařízení, které by ohrozily efektivní fungování tohoto propojovacího vedení. |
| --- | --- |

(9)

Toto nařízení by se mělo vztahovat na nevyňatou část větších nových infrastruktur, kterým byla podle článku 36 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (3) udělena výjimka z čl. 41 odst. 6, 8 a 10 uvedené směrnice. V případech, kdy je uznávána zvláštní povaha propojovacího vedení na evropské úrovni na základě výjimky v souladu s článkem 36 směrnice 2009/73/ES nebo jiným způsobem, měly by mít vnitrostátní regulační orgány pravomoc udělit výjimku z požadavků tohoto nařízení, které by ohrozily efektivní fungování tohoto propojovacího vedení.

| (10) | Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže Unie a jednotlivých členských států, zejména zákaz uzavírat dohody omezující hospodářskou soutěž (článek 101 Smlouvy o fungování Evropské unie) a zneužívat dominantní postavení (článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie). Zavedené harmonizované struktury přepravních sazeb by měly být navrženy tak, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami. |
| --- | --- |

(10)

Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže Unie a jednotlivých členských států, zejména zákaz uzavírat dohody omezující hospodářskou soutěž (článek 101 Smlouvy o fungování Evropské unie) a zneužívat dominantní postavení (článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie). Zavedené harmonizované struktury přepravních sazeb by měly být navrženy tak, aby zabránily uzavření navazujícího trhu s dodávkami.

| (11) | Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli při provádění tohoto nařízení zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů. Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) a vnitrostátní regulační orgány by měly v souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4) zajistit co nejúčinnější provádění pravidel harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro plyn v celé Unii. |
| --- | --- |

(11)

Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli při provádění tohoto nařízení zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů. Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) a vnitrostátní regulační orgány by měly v souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4) zajistit co nejúčinnější provádění pravidel harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro plyn v celé Unii.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice 2009/73/ES, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice 2009/73/ES,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí kodex sítě, který stanoví pravidla harmonizovaných struktur přepravních sazeb pro zemní plyn včetně pravidel uplatňování metodiky stanovení referenčních cen, souvisejících požadavků na konzultace a zveřejňování a rovněž požadavků na výpočet vyvolávacích cen standardních kapacitních produktů.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na všechny vstupní body do plynárenských přepravních soustav a na všechny výstupní body z plynárenských přepravních soustav s výjimkou kapitol III, V, VI, článku 28, čl. 31 odst. 2 a 3 a kapitoly IX, které se vztahují pouze na propojovací body. Kapitoly III, V, VI, článek 28 a kapitola IX se vztahují na vstupní body ze třetích zemí nebo výstupní body do třetích zemí, případně obojí, v případě, že se vnitrostátní regulační orgán rozhodne v těchto bodech uplatnit nařízení (EU) 2017/459.

2.   Toto nařízení se nepoužije v členských státech, kterým byla udělena výjimka podle článku 49 směrnice 2009/73/ES, po dobu trvání uvedené výjimky.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009, v článku 3 nařízení (EU) 2017/459, v článku 3 nařízení Komise (EU) č. 312/2014 (5), v článku 2 nařízení Komise (EU) 2015/703 (6) a v článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí i tyto definice:

5

6

| 1) | „referenční cenou“ se rozumí cena kapacitního produktu pro pevnou kapacitu na dobu jednoho roku, která se použije ve vstupních a výstupních bodech a která slouží ke stanovení přepravních sazeb na základě kapacity; |
| --- | --- |

1)

„referenční cenou“ se rozumí cena kapacitního produktu pro pevnou kapacitu na dobu jednoho roku, která se použije ve vstupních a výstupních bodech a která slouží ke stanovení přepravních sazeb na základě kapacity;

| 2) | „metodikou stanovení referenčních cen“ se rozumí metodika uplatněná na část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami na základě kapacity, s cílem odvodit referenční ceny; |
| --- | --- |

2)

„metodikou stanovení referenčních cen“ se rozumí metodika uplatněná na část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami na základě kapacity, s cílem odvodit referenční ceny;

| 3) | „režimem necenového stropu“ se rozumí regulační režim, jako je režim výnosového stropu, režim míry návratnosti a režim typu náklady plus přirážka, ve kterém se stanoví povolené výnosy provozovatele přepravní soustavy v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

3)

„režimem necenového stropu“ se rozumí regulační režim, jako je režim výnosového stropu, režim míry návratnosti a režim typu náklady plus přirážka, ve kterém se stanoví povolené výnosy provozovatele přepravní soustavy v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES;

| 4) | „výnosy z nepřepravních služeb“ se rozumí část povolených nebo cílových výnosů, která je pokryta nepřepravními sazbami; |
| --- | --- |

4)

„výnosy z nepřepravních služeb“ se rozumí část povolených nebo cílových výnosů, která je pokryta nepřepravními sazbami;

| 5) | „regulovaným obdobím“ se rozumí časové období, na které jsou v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES stanovena obecná pravidla pro povolené nebo cílové výnosy; |
| --- | --- |

5)

„regulovaným obdobím“ se rozumí časové období, na které jsou v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES stanovena obecná pravidla pro povolené nebo cílové výnosy;

| 6) | „výnosy z přepravních služeb“ se rozumí část povolených nebo cílových výnosů, která je pokryta přepravními sazbami; |
| --- | --- |

6)

„výnosy z přepravních služeb“ se rozumí část povolených nebo cílových výnosů, která je pokryta přepravními sazbami;

| 7) | „přepravními sazbami“ se rozumí poplatky, které platí uživatelé soustavy za přepravní služby, které jsou jim poskytovány; |
| --- | --- |

7)

„přepravními sazbami“ se rozumí poplatky, které platí uživatelé soustavy za přepravní služby, které jsou jim poskytovány;

| 8) | „užíváním soustavy v rámci systému“ se rozumí přeprava plynu v rámci vstupně-výstupního systému pro zákazníky napojené na tentýž vstupně výstupní systém; |
| --- | --- |

8)

„užíváním soustavy v rámci systému“ se rozumí přeprava plynu v rámci vstupně-výstupního systému pro zákazníky napojené na tentýž vstupně výstupní systém;

| 9) | „užíváním soustavy mezi systémy“ se rozumí přeprava plynu v rámci vstupně-výstupního systému pro zákazníky napojené na jiný vstupně výstupní systém; |
| --- | --- |

9)

„užíváním soustavy mezi systémy“ se rozumí přeprava plynu v rámci vstupně-výstupního systému pro zákazníky napojené na jiný vstupně výstupní systém;

| 10) | „homogenní skupinou bodů“ se rozumí skupina jednoho z těchto druhů bodů: vstupní propojovací body, výstupní propojovací body, domácí vstupní body, domácí výstupní body, vstupní body ze skladovacích zařízení, výstupní body do skladovacích zařízení, vstupní body ze zařízení se zkapalněným zemním plynem (dále jen „zařízení LNG“), výstupní body do zařízení LNG a vstupní body z výrobních zařízení; |
| --- | --- |

10)

„homogenní skupinou bodů“ se rozumí skupina jednoho z těchto druhů bodů: vstupní propojovací body, výstupní propojovací body, domácí vstupní body, domácí výstupní body, vstupní body ze skladovacích zařízení, výstupní body do skladovacích zařízení, vstupní body ze zařízení se zkapalněným zemním plynem (dále jen „zařízení LNG“), výstupní body do zařízení LNG a vstupní body z výrobních zařízení;

| 11) | „povolenými výnosy“ se rozumí součet výnosů z přepravních služeb a výnosů z nepřepravních služeb za poskytování služeb provozovatelem přepravní soustavy za určité časové období v rámci daného regulovaného období, na jejichž získání má takový provozovatel přepravní soustavy podle režimu necenového stropu nárok a které jsou stanoveny v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

11)

„povolenými výnosy“ se rozumí součet výnosů z přepravních služeb a výnosů z nepřepravních služeb za poskytování služeb provozovatelem přepravní soustavy za určité časové období v rámci daného regulovaného období, na jejichž získání má takový provozovatel přepravní soustavy podle režimu necenového stropu nárok a které jsou stanoveny v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES;

| 12) | „přepravními službami“ se rozumí regulované služby, které jsou poskytovány provozovatelem přepravní soustavy v rámci vstupně-výstupního systému za účelem přepravy; |
| --- | --- |

12)

„přepravními službami“ se rozumí regulované služby, které jsou poskytovány provozovatelem přepravní soustavy v rámci vstupně-výstupního systému za účelem přepravy;

| 13) | „nepřepravními sazbami“ se rozumí poplatky, které platí uživatelé soustavy za nepřepravní služby, které jsou jim poskytovány; |
| --- | --- |

13)

„nepřepravními sazbami“ se rozumí poplatky, které platí uživatelé soustavy za nepřepravní služby, které jsou jim poskytovány;

| 14) | „cílovými výnosy“ se rozumí součet předpokládaných výnosů z přepravních služeb, vypočtených v souladu se zásadami stanovenými v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 715/2009, a předpokládaných výnosů z nepřepravních služeb za služby poskytnuté provozovatelem přepravní soustavy za určité časové období v rámci daného regulovaného období v souladu s režimem cenového stropu; |
| --- | --- |

14)

„cílovými výnosy“ se rozumí součet předpokládaných výnosů z přepravních služeb, vypočtených v souladu se zásadami stanovenými v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 715/2009, a předpokládaných výnosů z nepřepravních služeb za služby poskytnuté provozovatelem přepravní soustavy za určité časové období v rámci daného regulovaného období v souladu s režimem cenového stropu;

| 15) | „nepřepravními službami“ se rozumí regulované služby kromě přepravních služeb a služeb upravených nařízením (EU) č. 312/2014, které jsou poskytovány provozovatelem přepravní soustavy; |
| --- | --- |

15)

„nepřepravními službami“ se rozumí regulované služby kromě přepravních služeb a služeb upravených nařízením (EU) č. 312/2014, které jsou poskytovány provozovatelem přepravní soustavy;

| 16) | „multiplikátorem“ se rozumí koeficient uplatněný na příslušný podíl referenční ceny s cílem vypočítat vyvolávací cenu produktu standardní jiné než roční kapacity; |
| --- | --- |

16)

„multiplikátorem“ se rozumí koeficient uplatněný na příslušný podíl referenční ceny s cílem vypočítat vyvolávací cenu produktu standardní jiné než roční kapacity;

| 17) | „režimem cenového stropu“ se rozumí regulační režim, v jehož rámci se stanoví maximální přepravní sazba na základě cílových výnosů v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

17)

„režimem cenového stropu“ se rozumí regulační režim, v jehož rámci se stanoví maximální přepravní sazba na základě cílových výnosů v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES;

| 18) | „nákladovým faktorem“ se rozumí klíčový prvek určující činnost provozovatele přepravní soustavy, který je provázán s náklady tohoto provozovatele přepravní soustavy, jako je například vzdálenost nebo technická kapacita; |
| --- | --- |

18)

„nákladovým faktorem“ se rozumí klíčový prvek určující činnost provozovatele přepravní soustavy, který je provázán s náklady tohoto provozovatele přepravní soustavy, jako je například vzdálenost nebo technická kapacita;

| 19) | „seskupením vstupních nebo výstupních bodů“ se rozumí homogenní skupina bodů nebo skupina vstupních bodů nebo výstupních bodů, které se nacházejí ve vzájemné blízkosti a které jsou pro účely uplatnění metodiky stanovení referenčních cen považovány za jeden vstupní bod nebo jeden výstupní bod; |
| --- | --- |

19)

„seskupením vstupních nebo výstupních bodů“ se rozumí homogenní skupina bodů nebo skupina vstupních bodů nebo výstupních bodů, které se nacházejí ve vzájemné blízkosti a které jsou pro účely uplatnění metodiky stanovení referenčních cen považovány za jeden vstupní bod nebo jeden výstupní bod;

| 20) | „scénářem toků“ se rozumí kombinace vstupního bodu a výstupního bodu, která odráží využívání přepravní soustavy v souladu s pravděpodobnou strukturou nabídky a poptávky a pro kterou existuje nejméně jedna trasa plynovodu umožňující tok plynu do přepravní soustavy v daném vstupním bodě a z přepravní soustavy v daném výstupním bodě bez ohledu na to, zda je kapacita v daném vstupním bodě a v daném výstupním bodě smluvně zajištěna; |
| --- | --- |

20)

„scénářem toků“ se rozumí kombinace vstupního bodu a výstupního bodu, která odráží využívání přepravní soustavy v souladu s pravděpodobnou strukturou nabídky a poptávky a pro kterou existuje nejméně jedna trasa plynovodu umožňující tok plynu do přepravní soustavy v daném vstupním bodě a z přepravní soustavy v daném výstupním bodě bez ohledu na to, zda je kapacita v daném vstupním bodě a v daném výstupním bodě smluvně zajištěna;

| 21). | „sezónním faktorem“ se rozumí faktor odrážející kolísání poptávky v průběhu roku, který lze uplatnit v kombinaci s příslušným multiplikátorem; |
| --- | --- |

21).

„sezónním faktorem“ se rozumí faktor odrážející kolísání poptávky v průběhu roku, který lze uplatnit v kombinaci s příslušným multiplikátorem;

| 22) | „pevnou použitelnou cenou“ se rozumí cena vypočtená v souladu s čl. 24 písm. b), kdy nejsou prováděny žádné úpravy vyvolávací ceny; |
| --- | --- |

22)

„pevnou použitelnou cenou“ se rozumí cena vypočtená v souladu s čl. 24 písm. b), kdy nejsou prováděny žádné úpravy vyvolávací ceny;

| 23) | „obdobím platnosti sazeb“ se rozumí časové období, během kterého se uplatňuje určitá úroveň referenční ceny, a jehož minimální trvání je jeden rok a maximální trvání se rovná trvání regulačního období; |
| --- | --- |

23)

„obdobím platnosti sazeb“ se rozumí časové období, během kterého se uplatňuje určitá úroveň referenční ceny, a jehož minimální trvání je jeden rok a maximální trvání se rovná trvání regulačního období;

| 24) | „regulačním účtem“ se rozumí účet agregující minimálně schodek nebo přebytek výnosů z přepravních služeb podle režimu necenového stropu; |
| --- | --- |

24)

„regulačním účtem“ se rozumí účet agregující minimálně schodek nebo přebytek výnosů z přepravních služeb podle režimu necenového stropu;

| 25) | „aukční prémií“ se rozumí rozdíl mezi zúčtovací cenou a vyvolávací cenou v aukci; |
| --- | --- |

25)

„aukční prémií“ se rozumí rozdíl mezi zúčtovací cenou a vyvolávací cenou v aukci;

| 26) | „pohyblivou použitelnou cenou“ se rozumí cena vypočtená v souladu s čl. 24 písm. a), kdy jsou prováděny úpravy vyvolávací ceny, jako je například narovnání výnosů, úprava povolených výnosů nebo úprava předpokládané smluvní kapacity. |
| --- | --- |

26)

„pohyblivou použitelnou cenou“ se rozumí cena vypočtená v souladu s čl. 24 písm. a), kdy jsou prováděny úpravy vyvolávací ceny, jako je například narovnání výnosů, úprava povolených výnosů nebo úprava předpokládané smluvní kapacity.

Článek 4

Přepravní a nepřepravní služby a sazby

1.   Daná služba se považuje za přepravní službu, pokud jsou splněna obě tato kritéria:

| a) | náklady na tuto službu vyplývají z nákladových faktorů, které představuje technická nebo předpokládaná smluvní kapacita a vzdálenost; |
| --- | --- |

a)

náklady na tuto službu vyplývají z nákladových faktorů, které představuje technická nebo předpokládaná smluvní kapacita a vzdálenost;

| b) | náklady na tuto službu souvisejí s investicemi do infrastruktury, která je součástí regulované báze aktiv pro poskytování přepravních služeb, a s jejím provozem. |
| --- | --- |

b)

náklady na tuto službu souvisejí s investicemi do infrastruktury, která je součástí regulované báze aktiv pro poskytování přepravních služeb, a s jejím provozem.

Pokud kterékoli z kritérií uvedených v písmenech a) a b) není splněno, lze danou službu označit buď jako přepravní, nebo jako nepřepravní službu v souladu se zjištěními pravidelné konzultace prováděné provozovatelem (provozovateli) přepravní soustavy nebo vnitrostátním regulačním orgánem a s rozhodnutím vnitrostátního regulačního orgánu v souladu s články 26 a 27.

2.   Přepravní sazby mohou být stanoveny takovým způsobem, aby zohledňovaly podmínky pro produkty s pevnou kapacitou.

3.   Výnosy z přepravních služeb se pokryjí pomocí přepravních sazeb založených na kapacitě.

Výjimečně může být na základě schválení vnitrostátního regulačního orgánu část výnosů z přepravních služeb pokryta pouze následujícími přepravními sazbami založenými na komoditách, které jsou stanoveny nezávisle na sobě:

| a) | poplatek na základě průtoku, který splňuje všechna tato kritéria:






  i) | je vybírán za účelem pokrytí nákladů vyplývajících především z množství průtoku plynu, |
| --- | --- | --- |

a)

poplatek na základě průtoku, který splňuje všechna tato kritéria:

i)

je vybírán za účelem pokrytí nákladů vyplývajících především z množství průtoku plynu,

| ii) | vypočte se na základě předpokládaných nebo historických toků, případně obou, a je nastaven takovým způsobem, aby byl stejný ve všech vstupních bodech a stejný ve všech výstupních bodech, |
| --- | --- |

ii)

vypočte se na základě předpokládaných nebo historických toků, případně obou, a je nastaven takovým způsobem, aby byl stejný ve všech vstupních bodech a stejný ve všech výstupních bodech,

| iii) | je vyjádřen v penězích nebo jako věcné plnění; |
| --- | --- |

iii)

je vyjádřen v penězích nebo jako věcné plnění;

| b) | doplňkový poplatek na pokrytí výnosů, který splňuje všechna tato kritéria:






  i) | je vybírán za účelem správy schodků nebo přebytků výnosů, |
| --- | --- | --- |

b)

doplňkový poplatek na pokrytí výnosů, který splňuje všechna tato kritéria:

i)

je vybírán za účelem správy schodků nebo přebytků výnosů,

| ii) | je vypočten na základě předpokládaného nebo historického přidělování kapacity a toků, případně obojího, |
| --- | --- |

ii)

je vypočten na základě předpokládaného nebo historického přidělování kapacity a toků, případně obojího,

| iii) | uplatňuje se v jiných než propojovacích bodech, |
| --- | --- |

iii)

uplatňuje se v jiných než propojovacích bodech,

| iv) | uplatňuje se poté, co vnitrostátní regulační orgán provedl posouzení toho, jak odráží náklady, a jeho dopadu na křížové dotace mezi propojovacími body a jinými než propojovacími body. |
| --- | --- |

iv)

uplatňuje se poté, co vnitrostátní regulační orgán provedl posouzení toho, jak odráží náklady, a jeho dopadu na křížové dotace mezi propojovacími body a jinými než propojovacími body.

4.   Výnosy z nepřepravních služeb se pokryjí pomocí nepřepravních sazeb, které se použijí pro danou nepřepravní službu. Tyto sazby:

| a) | odrážejí náklady a jsou nediskriminační, objektivní a transparentní; |
| --- | --- |

a)

odrážejí náklady a jsou nediskriminační, objektivní a transparentní;

| b) | jsou účtovány příjemcům dané nepřepravní služby s cílem minimalizovat křížové dotace mezi uživateli soustavy uvnitř nebo vně členského státu, případně obojí. |
| --- | --- |

b)

jsou účtovány příjemcům dané nepřepravní služby s cílem minimalizovat křížové dotace mezi uživateli soustavy uvnitř nebo vně členského státu, případně obojí.

V případě, že podle vnitrostátního regulačního orgánu daná nepřepravní služba přináší užitek všem uživatelům soustavy, jsou náklady na tuto službu hrazeny všemi uživateli soustavy.

Článek 5

Posuzování přidělování nákladů

1.   Vnitrostátní regulační orgán nebo provozovatel přepravní soustavy v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu provede následující posouzení a zveřejní je v rámci konečné konzultace uvedené v článku 26:

| a) | posouzení přidělování nákladů vztahující se k výnosům z přepravních služeb, které mají být pokryty přepravními sazbami založenými na kapacitě, a jsou založeny výhradně na nákladových faktorech:






  i) | technické kapacity nebo |
| --- | --- | --- |

a)

posouzení přidělování nákladů vztahující se k výnosům z přepravních služeb, které mají být pokryty přepravními sazbami založenými na kapacitě, a jsou založeny výhradně na nákladových faktorech:

i)

technické kapacity nebo

| ii) | předpokládané smluvní kapacity nebo |
| --- | --- |

ii)

předpokládané smluvní kapacity nebo

| iii) | technické kapacity a vzdálenosti nebo |
| --- | --- |

iii)

technické kapacity a vzdálenosti nebo

| iv) | předpokládané smluvní kapacity a vzdálenosti; |
| --- | --- |

iv)

předpokládané smluvní kapacity a vzdálenosti;

| b) | posouzení přidělování nákladů vztahující se k výnosům z přepravních služeb, které mají být pokryty případnými přepravními sazbami založenými na komoditách, a jsou založeny výhradně na nákladových faktorech:






  i) | množství průtoku plynu nebo |
| --- | --- | --- |

b)

posouzení přidělování nákladů vztahující se k výnosům z přepravních služeb, které mají být pokryty případnými přepravními sazbami založenými na komoditách, a jsou založeny výhradně na nákladových faktorech:

i)

množství průtoku plynu nebo

| ii) | množství průtoku plynu a vzdálenosti. |
| --- | --- |

ii)

množství průtoku plynu a vzdálenosti.

2.   Posouzení přidělování nákladů uvádí stupeň křížových dotací mezi užíváním soustavy v rámci systému a užíváním soustavy mezi systémy na základě navrhované metodiky stanovení referenčních cen.

3.   Posouzení přidělování nákladů uvedené v odst. 1 písm. a) se provádí takto:

| a) | výnosy z přepravních služeb dle kapacity, které budou získány z užívání soustavy v rámci systému jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) kapacity pro užívání soustavy v rámci systému za účelem výpočtu poměru kapacity užívání soustavy v rámci systému, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:





  Kde: | jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za kapacitu a jsou účtovány za užívání soustavy v rámci systému; |
| --- | --- | --- |

a)

výnosy z přepravních služeb dle kapacity, které budou získány z užívání soustavy v rámci systému jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) kapacity pro užívání soustavy v rámci systému za účelem výpočtu poměru kapacity užívání soustavy v rámci systému, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:

Formula

Kde:

Formula
  jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za kapacitu a jsou účtovány za užívání soustavy v rámci systému;

| | je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke kapacitě, platná pro užívání soustavy v rámci systému, jako je například součet průměrné denní předpokládané kapacity smluvně zajištěné v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů v rámci systému, která je definována v měrné jednotce, jako například MWh/den; |
| --- | --- |

Formula
  je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke kapacitě, platná pro užívání soustavy v rámci systému, jako je například součet průměrné denní předpokládané kapacity smluvně zajištěné v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů v rámci systému, která je definována v měrné jednotce, jako například MWh/den;

| b) | výnosy z přepravních služeb dle kapacity, které budou získány z užívání soustavy mezi systémy jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) kapacity pro užívání soustavy mezi systémy za účelem výpočtu poměru kapacity užívání soustavy mezi systémy, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:





  Kde: | jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za kapacitu a jsou účtovány za užívání soustavy mezi systémy; |
| --- | --- | --- |

b)

výnosy z přepravních služeb dle kapacity, které budou získány z užívání soustavy mezi systémy jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) kapacity pro užívání soustavy mezi systémy za účelem výpočtu poměru kapacity užívání soustavy mezi systémy, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:

Formula

Kde:

Formula
  jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za kapacitu a jsou účtovány za užívání soustavy mezi systémy;

| | je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke kapacitě, platná pro užívání soustavy mezi systémy, jako je například součet průměrné denní předpokládané kapacity smluvně zajištěné v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů mezi systémy, která je definována v měrné jednotce, jako například MWh/den; |
| --- | --- |

Formula
  je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke kapacitě, platná pro užívání soustavy mezi systémy, jako je například součet průměrné denní předpokládané kapacity smluvně zajištěné v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů mezi systémy, která je definována v měrné jednotce, jako například MWh/den;

| c) | srovnávací index přidělování nákladů na kapacitu mezi poměry uvedenými v písmenech a) a b), který je definován v procentech, se vypočte podle tohoto vzorce: |
| --- | --- |

c)

srovnávací index přidělování nákladů na kapacitu mezi poměry uvedenými v písmenech a) a b), který je definován v procentech, se vypočte podle tohoto vzorce:

Formula

4.   Posouzení přidělování nákladů uvedené v odst. 1 písm. b) se provádí takto:

| a) | výnosy z přepravních služeb dle komodity, které budou získány z užívání soustavy v rámci systému jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) komodity pro užívání soustavy v rámci systému za účelem výpočtu komoditního poměru pro užívání soustavy v rámci systému, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:





  Kde: | jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za komoditu a jsou účtovány za užívání soustavy v rámci systému; |
| --- | --- | --- |

a)

výnosy z přepravních služeb dle komodity, které budou získány z užívání soustavy v rámci systému jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) komodity pro užívání soustavy v rámci systému za účelem výpočtu komoditního poměru pro užívání soustavy v rámci systému, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:

Formula

Kde:

Formula
  jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za komoditu a jsou účtovány za užívání soustavy v rámci systému;

| | je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke komoditám, platná pro užívání soustavy v rámci systému, jako je například součet průměrných denních předpokládaných toků v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů v rámci systému, která je definována v měrné jednotce, jako je například MWh. |
| --- | --- |

Formula
  je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke komoditám, platná pro užívání soustavy v rámci systému, jako je například součet průměrných denních předpokládaných toků v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů v rámci systému, která je definována v měrné jednotce, jako je například MWh.

| b) | výnosy z přepravních služeb dle komodity, které budou získány z užívání soustavy mezi systémy jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) komodity pro užívání soustavy mezi systémy za účelem výpočtu poměru komodity užívání soustavy mezi systémy, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:





  Kde: | jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za komoditu a jsou účtovány za užívání soustavy mezi systémy; |
| --- | --- | --- |

b)

výnosy z přepravních služeb dle komodity, které budou získány z užívání soustavy mezi systémy jak ve všech vstupních bodech, tak ve všech výstupních bodech, se vydělí hodnotou příslušného nákladového faktoru (nákladových faktorů) komodity pro užívání soustavy mezi systémy za účelem výpočtu poměru komodity užívání soustavy mezi systémy, který je definován jako měnová jednotka na měrnou jednotku, například jako euro na MWh/den, podle tohoto vzorce:

Formula

Kde:

Formula
  jsou výnosy definované v měnové jednotce, jako je například euro, které jsou získány na základě sazeb za komoditu a jsou účtovány za užívání soustavy mezi systémy;

| | je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke komoditám, platná pro užívání soustavy mezi systémy, jako je například součet průměrných denních předpokládaných toků v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů mezi systémy, která je definována v měrné jednotce, jako je například MWh. |
| --- | --- |

Formula
  je hodnota nákladového faktoru (nákladových faktorů) vztahujícího se ke komoditám, platná pro užívání soustavy mezi systémy, jako je například součet průměrných denních předpokládaných toků v každém vstupním a výstupním bodě nebo seskupení bodů mezi systémy, která je definována v měrné jednotce, jako je například MWh.

| c) | srovnávací index přidělování nákladů na komoditu mezi poměry uvedenými v písmenech a) a b), který je definován v procentech, se vypočte podle tohoto vzorce: |
| --- | --- |

c)

srovnávací index přidělování nákladů na komoditu mezi poměry uvedenými v písmenech a) a b), který je definován v procentech, se vypočte podle tohoto vzorce:

Formula

5.   Výnosy z přepravních služeb, které mají být získány z užívání soustavy v rámci systému ve vstupních bodech uvedených v odst. 3 písm. a) a v odst. 4 písm. a), se vypočtou takto:

| a) | má se za to, že množství přidělené kapacity, případně toky označené jako poskytování přepravních služeb pro užívání soustavy mezi systémy ve všech vstupních bodech, se rovnají množství kapacity, případně tokům označeným jako poskytování přepravních služeb pro užívání soustavy mezi systémy ve všech výstupních bodech; |
| --- | --- |

a)

má se za to, že množství přidělené kapacity, případně toky označené jako poskytování přepravních služeb pro užívání soustavy mezi systémy ve všech vstupních bodech, se rovnají množství kapacity, případně tokům označeným jako poskytování přepravních služeb pro užívání soustavy mezi systémy ve všech výstupních bodech;

| b) | tato kapacita, případně toky určené způsobem uvedeným v písmenu a) tohoto odstavce, se použije pro výpočet výnosů z přepravních služeb, které mají být získány z užívání soustavy mezi systémy ve vstupních bodech; |
| --- | --- |

b)

tato kapacita, případně toky určené způsobem uvedeným v písmenu a) tohoto odstavce, se použije pro výpočet výnosů z přepravních služeb, které mají být získány z užívání soustavy mezi systémy ve vstupních bodech;

| c) | rozdíl mezi celkovými výnosy z přepravních služeb, které mají být získány ve vstupních bodech, a výslednou hodnotou uvedenou v písmenu b) tohoto odstavce, se rovná výnosům z přepravních služeb, které mají být získány z užívání soustavy v rámci systému ve vstupních bodech. |
| --- | --- |

c)

rozdíl mezi celkovými výnosy z přepravních služeb, které mají být získány ve vstupních bodech, a výslednou hodnotou uvedenou v písmenu b) tohoto odstavce, se rovná výnosům z přepravních služeb, které mají být získány z užívání soustavy v rámci systému ve vstupních bodech.

6.   V případě, že se jako nákladový faktor použije vzdálenost v kombinaci s technickou nebo předpokládanou smluvní kapacitou nebo toky, použije se průměrná vzdálenost vážená podle kapacity nebo průměrná vzdálenost vážená podle komodity. V případě, že výsledky srovnávacích indexů přidělování nákladů podle kapacity v souladu s odst. 3 písm. c), případně podle komodity v souladu s odst. 4 písm. c), přesáhnou 10 procent, vnitrostátní regulační orgán tyto výsledky zdůvodní v rozhodnutí uvedeném v čl. 27 odst. 4.

KAPITOLA II

METODIKY STANOVENÍ REFERENČNÍCH CEN

Článek 6

Uplatňování metodiky stanovení referenčních cen

1.   Metodiku stanovení referenčních cen určuje nebo schvaluje vnitrostátní regulační orgán, jak je uvedeno v článku 27. Použitá metodika stanovení referenčních cen vychází ze zjištění pravidelných konzultací, které v souladu s článkem 26 provádí provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgán v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu.

2.   Na základě uplatnění metodiky stanovení referenčních cen se vypočte referenční cena.

3.   Na všechny vstupní a výstupní body v daném vstupně-výstupním systému s výjimkami uvedenými v článcích 10 a 11 se uplatní stejná metodika stanovení referenčních cen.

4.   Změny uplatňování metodiky stanovení referenčních cen na všechny vstupní a výstupní body lze provádět pouze v souladu s článkem 9 nebo na základě jednoho nebo více následujících postupů:

| a) | srovnávací rozbory prováděné vnitrostátním regulačním orgánem, na jejichž základě se referenční ceny v daném vstupním nebo výstupním bodě upraví tak, aby výsledné hodnoty dosáhly konkurenční úrovně referenčních cen; |
| --- | --- |

a)

srovnávací rozbory prováděné vnitrostátním regulačním orgánem, na jejichž základě se referenční ceny v daném vstupním nebo výstupním bodě upraví tak, aby výsledné hodnoty dosáhly konkurenční úrovně referenčních cen;

| b) | vyrovnání provozovatelem (provozovateli) přepravní soustavy nebo vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu, kdy se uplatňuje stejná referenční cena na některé nebo na všechny body v rámci homogenní skupiny bodů; |
| --- | --- |

b)

vyrovnání provozovatelem (provozovateli) přepravní soustavy nebo vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu, kdy se uplatňuje stejná referenční cena na některé nebo na všechny body v rámci homogenní skupiny bodů;

| c) | přepočet provedený provozovatelem (provozovateli) přepravní soustavy nebo vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu, kdy se referenční ceny ve všech vstupních nebo ve všech výstupních bodech, případně obojí, upraví buď vynásobením jejich hodnoty konstantou nebo přičtením konstanty k jejich hodnotě či odečtením konstanty od jejich hodnoty. |
| --- | --- |

c)

přepočet provedený provozovatelem (provozovateli) přepravní soustavy nebo vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu, kdy se referenční ceny ve všech vstupních nebo ve všech výstupních bodech, případně obojí, upraví buď vynásobením jejich hodnoty konstantou nebo přičtením konstanty k jejich hodnotě či odečtením konstanty od jejich hodnoty.

Článek 7

Volba metodiky stanovení referenčních cen

Metodika stanovení referenčních cen musí být v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 715/2009 a s následujícími požadavky. Jejím cílem je:

| a) | umožňovat uživatelům soustavy reprodukovat výpočet referenčních cen a jejich přesnou prognózu; |
| --- | --- |

a)

umožňovat uživatelům soustavy reprodukovat výpočet referenčních cen a jejich přesnou prognózu;

| b) | zohledňovat skutečné náklady vynaložené na poskytování přepravních služeb s ohledem na úroveň složitosti přepravní soustavy; |
| --- | --- |

b)

zohledňovat skutečné náklady vynaložené na poskytování přepravních služeb s ohledem na úroveň složitosti přepravní soustavy;

| c) | zajišťovat, aby nedocházelo k diskriminaci a předcházet nepřiměřeným křížovým dotacím, mimo jiné i tím, že zohlední posouzení přidělování nákladů uvedená v článku 5; |
| --- | --- |

c)

zajišťovat, aby nedocházelo k diskriminaci a předcházet nepřiměřeným křížovým dotacím, mimo jiné i tím, že zohlední posouzení přidělování nákladů uvedená v článku 5;

| d) | zajistit, aby významné riziko spojené s nedostatečnou rezervací přepravní kapacity, které se vztahuje zejména k přepravě napříč vstupně-výstupním systémem, nebylo přenášeno na koncové zákazníky v rámci uvedeného vstupně-výstupního systému; |
| --- | --- |

d)

zajistit, aby významné riziko spojené s nedostatečnou rezervací přepravní kapacity, které se vztahuje zejména k přepravě napříč vstupně-výstupním systémem, nebylo přenášeno na koncové zákazníky v rámci uvedeného vstupně-výstupního systému;

| e) | zajistit, aby výsledné referenční ceny nenarušovaly přeshraniční obchod. |
| --- | --- |

e)

zajistit, aby výsledné referenční ceny nenarušovaly přeshraniční obchod.

Článek 8

Metodika určování referenčních cen podle vzdálenosti, vážená podle kapacity

1.   Parametry metodiky určování referenčních cen podle vzdálenosti, vážené podle kapacity, jsou následující:

| a) | část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě; |
| --- | --- |

a)

část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě;

| b) | předpokládaná smluvní kapacita v každém vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů a v každém výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

b)

předpokládaná smluvní kapacita v každém vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů a v každém výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů;

| c) | v případě, že vstupní body a výstupní body lze v rámci relevantního scénáře toků kombinovat, nejkratší vzdálenost tras plynovodu mezi vstupním bodem nebo seskupením vstupních bodů a výstupním bodem nebo seskupením výstupních bodů; |
| --- | --- |

c)

v případě, že vstupní body a výstupní body lze v rámci relevantního scénáře toků kombinovat, nejkratší vzdálenost tras plynovodu mezi vstupním bodem nebo seskupením vstupních bodů a výstupním bodem nebo seskupením výstupních bodů;

| d) | kombinace vstupních bodů a výstupních bodů v případě, že některé vstupní body a některé výstupní body lze v rámci relevantního scénáře toků kombinovat; |
| --- | --- |

d)

kombinace vstupních bodů a výstupních bodů v případě, že některé vstupní body a některé výstupní body lze v rámci relevantního scénáře toků kombinovat;

| e) | rozdělení na vstup/výstup uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. b) bodě v) podbodě 2 je 50/50. |
| --- | --- |

e)

rozdělení na vstup/výstup uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. b) bodě v) podbodě 2 je 50/50.

V případě, že vstupní body a výstupní body v rámci určitého scénáře toků kombinovat nelze, tato kombinace vstupních a výstupních bodů se nezohlední.

2.   Referenční ceny se odvozují v následujících postupných krocích:

| a) | vypočte se vážená průměrná vzdálenost pro každý vstupní bod nebo každé seskupení vstupních bodů a pro každý výstupní bod nebo každé seskupení výstupních bodů, přičemž se v případě potřeby zohlední kombinace uvedené v odst. 1 písm. d), podle následujících příslušných vzorců:






  i) | pro vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů jako suma součinů kapacity v každém výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů a vzdálenosti od tohoto vstupního bodu nebo seskupení vstupních bodů ke každému výstupnímu bodu nebo seskupení výstupních bodů, vydělený součtem kapacit v každém výstupním bodě nebo seskupení výstupních bodů:





  Kde: | ADEn je vážená průměrná vzdálenost pro vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

vypočte se vážená průměrná vzdálenost pro každý vstupní bod nebo každé seskupení vstupních bodů a pro každý výstupní bod nebo každé seskupení výstupních bodů, přičemž se v případě potřeby zohlední kombinace uvedené v odst. 1 písm. d), podle následujících příslušných vzorců:

i)

pro vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů jako suma součinů kapacity v každém výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů a vzdálenosti od tohoto vstupního bodu nebo seskupení vstupních bodů ke každému výstupnímu bodu nebo seskupení výstupních bodů, vydělený součtem kapacit v každém výstupním bodě nebo seskupení výstupních bodů:

Formula

Kde:

ADEn je vážená průměrná vzdálenost pro vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů;

| | CAPEx je předpokládaná smluvní kapacita ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

CAPEx je předpokládaná smluvní kapacita ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů;

| | DEn,Ex je vzdálenost mezi daným vstupním bodem nebo seskupením vstupních bodů a daným výstupním bodem nebo seskupením výstupních bodů, které jsou uvedeny v odst. 1 písm. c), |
| --- | --- |

DEn,Ex je vzdálenost mezi daným vstupním bodem nebo seskupením vstupních bodů a daným výstupním bodem nebo seskupením výstupních bodů, které jsou uvedeny v odst. 1 písm. c),

| ii) | pro výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů jako suma součinů kapacity v každém vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů a vzdálenosti od tohoto výstupního bodu nebo seskupení výstupních bodů ke každému vstupnímu bodu nebo seskupení vstupních bodů, vydělený součtem kapacit v každém vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů:





  Kde: | ADEx je vážená průměrná vzdálenost pro výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- | --- |

ii)

pro výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů jako suma součinů kapacity v každém vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů a vzdálenosti od tohoto výstupního bodu nebo seskupení výstupních bodů ke každému vstupnímu bodu nebo seskupení vstupních bodů, vydělený součtem kapacit v každém vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů:

Formula

Kde:

ADEx je vážená průměrná vzdálenost pro výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů;

| | CAPEn je předpokládaná smluvní kapacita ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

CAPEn je předpokládaná smluvní kapacita ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů;

| | DEn,Ex je vzdálenost mezi daným vstupním bodem nebo seskupením vstupních bodů a daným výstupním bodem nebo seskupením výstupních bodů, které jsou uvedeny v odst. 1 písm. c); |
| --- | --- |

DEn,Ex je vzdálenost mezi daným vstupním bodem nebo seskupením vstupních bodů a daným výstupním bodem nebo seskupením výstupních bodů, které jsou uvedeny v odst. 1 písm. c);

| b) | vypočte se váha nákladů pro každý vstupní bod nebo každé seskupení vstupních bodů a pro každý výstupní bod nebo každé seskupení výstupních bodů podle příslušného z následujících vzorců: | |
| --- | --- | --- |

b)

vypočte se váha nákladů pro každý vstupní bod nebo každé seskupení vstupních bodů a pro každý výstupní bod nebo každé seskupení výstupních bodů podle příslušného z následujících vzorců:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

Kde:

| | Wc,En je váha nákladů pro daný vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

Wc,En je váha nákladů pro daný vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů;

| | Wc,Ex je váha nákladů pro daný výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

Wc,Ex je váha nákladů pro daný výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů;

| | ADEn je vážená průměrná vzdálenost pro vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

ADEn je vážená průměrná vzdálenost pro vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů;

| | ADEx je vážená průměrná vzdálenost pro výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

ADEx je vážená průměrná vzdálenost pro výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů;

| | CAPEn je předpokládaná smluvní kapacita ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

CAPEn je předpokládaná smluvní kapacita ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů;

| | CAPEx je předpokládaná smluvní kapacita ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

CAPEx je předpokládaná smluvní kapacita ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů;

| c) | část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech vstupních bodech, a ta část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech výstupních bodech, se zjistí podle poměru rozdělení na vstup/výstup; |
| --- | --- |

c)

část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech vstupních bodech, a ta část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech výstupních bodech, se zjistí podle poměru rozdělení na vstup/výstup;

| d) | část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě v každém vstupním bodě nebo v každém seskupení vstupních bodů, nebo v každém výstupním bodě nebo v každém seskupení výstupních bodů, se vypočte v souladu s následujícími příslušnými vzorci: | REn = Wc,En × RΣEn |
| --- | --- | --- |

d)

část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě v každém vstupním bodě nebo v každém seskupení vstupních bodů, nebo v každém výstupním bodě nebo v každém seskupení výstupních bodů, se vypočte v souladu s následujícími příslušnými vzorci:

REn = Wc,En × RΣEn

| | REx = Wc,Ex × RΣEx |
| --- | --- |

REx = Wc,Ex × RΣEx

Kde:

| | Wc,En je váha nákladů pro daný vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

Wc,En je váha nákladů pro daný vstupní bod nebo seskupení vstupních bodů;

| | Wc,Ex je váha nákladů pro daný výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

Wc,Ex je váha nákladů pro daný výstupní bod nebo seskupení výstupních bodů;

| | REn je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

REn je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů;

| | REx je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

REx je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů;

| | RΣEn je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech vstupních bodech; |
| --- | --- |

RΣEn je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech vstupních bodech;

| | RΣEx je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech výstupních bodech; |
| --- | --- |

RΣEx je část výnosů z přepravních služeb, která má být pokryta přepravními sazbami založenými na kapacitě ve všech výstupních bodech;

| e) | výsledné hodnoty uvedené v písmeni d) podle předpokládané smluvní kapacity v každém vstupním bodě nebo v každém seskupení vstupních bodů a v každém výstupním bodě nebo v každém seskupení výstupních bodů se rozdělí v souladu s následujícími příslušnými vzorci: | |
| --- | --- | --- |

e)

výsledné hodnoty uvedené v písmeni d) podle předpokládané smluvní kapacity v každém vstupním bodě nebo v každém seskupení vstupních bodů a v každém výstupním bodě nebo v každém seskupení výstupních bodů se rozdělí v souladu s následujícími příslušnými vzorci:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

Kde:

| | TEn je referenční cena ve vstupním bodě nebo v každém vstupním bodě v rámci seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

TEn je referenční cena ve vstupním bodě nebo v každém vstupním bodě v rámci seskupení vstupních bodů;

| | TEx je referenční cena ve výstupním bodě nebo v každém výstupním bodě v rámci seskupení výstupních bodů; |
| --- | --- |

TEx je referenční cena ve výstupním bodě nebo v každém výstupním bodě v rámci seskupení výstupních bodů;

| | CAPEn je předpokládaná smluvní kapacita ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů; |
| --- | --- |

CAPEn je předpokládaná smluvní kapacita ve vstupním bodě nebo v seskupení vstupních bodů;

| | CAPEx je předpokládaná smluvní kapacita ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů. |
| --- | --- |

CAPEx je předpokládaná smluvní kapacita ve výstupním bodě nebo v seskupení výstupních bodů.

Článek 9

Úpravy sazeb ve vstupních bodech ze skladovacích zařízení a ve výstupních bodech do skladovacích zařízení a ve vstupních bodech ze zařízení LNG a z infrastruktury vybudované za účelem ukončení izolace

1.   U přepravních sazeb založených na kapacitě ve vstupních bodech ze skladovacích zařízení a ve výstupních bodech do skladovacích zařízení se uplatní sleva ve výši minimálně 50 %, ledaže (a v rozsahu, v němž) je skladovací zařízení, jež je propojeno s jednou nebo více přepravními nebo distribučními soustavami, používáno k soutěži s propojovacím bodem.

2.   Ve vstupních bodech ze zařízení LNG a ve vstupních bodech do infrastruktury a ve výstupních bodech z infrastruktury, která byla vybudována za účelem ukončení izolace členských států, pokud jde o jejich plynárenské přepravní soustavy, může být za účelem zvýšení bezpečnosti dodávek uplatněna sleva z příslušných přepravních sazeb založených na kapacitě.

Článek 10

Pravidla pro vstupně-výstupní systémy v rámci členského státu v případě, že v něm působí několik provozovatelů přepravní soustavy

1.   V souladu s čl. 6 odst. 3 všichni provozovatelé přepravní soustavy ve vstupně-výstupním systému v rámci jednoho členského státu společně uplatňují stejnou metodiku stanovení referenčních cen.

2.   Odchylně od odstavce 1 a podle odstavce 3 může vnitrostátní regulační orgán rozhodnout:

| a) | o tom, že každý provozovatel přepravní soustavy v daném vstupně-výstupním systému bude samostatně uplatňovat stejnou metodiku stanovení referenčních cen; |
| --- | --- |

a)

o tom, že každý provozovatel přepravní soustavy v daném vstupně-výstupním systému bude samostatně uplatňovat stejnou metodiku stanovení referenčních cen;

| b) | při plánování spojení vstupně-výstupních systémů může odchylně od čl. 6 odst. 3 rozhodnout o dílčích krocích umožňujících nezávislé uplatňování odlišných metodik stanovení referenčních cen každým provozovatelem přepravní soustavy v rámci daných vstupně-výstupních systémů. Toto rozhodnutí stanoví časové období pro uplatňování těchto dílčích kroků. Vnitrostátní regulační orgán nebo provozovatelé přepravní soustavy v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu vypracují před provedením těchto dílčích kroků posouzení dopadů a analýzu přínosů a nákladů. |
| --- | --- |

b)

při plánování spojení vstupně-výstupních systémů může odchylně od čl. 6 odst. 3 rozhodnout o dílčích krocích umožňujících nezávislé uplatňování odlišných metodik stanovení referenčních cen každým provozovatelem přepravní soustavy v rámci daných vstupně-výstupních systémů. Toto rozhodnutí stanoví časové období pro uplatňování těchto dílčích kroků. Vnitrostátní regulační orgán nebo provozovatelé přepravní soustavy v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu vypracují před provedením těchto dílčích kroků posouzení dopadů a analýzu přínosů a nákladů.

Na základě nezávislého uplatnění odlišných metodik stanovení referenčních cen se odpovídajícím způsobem upraví výnosy zúčastněných provozovatelů přepravní soustavy z přepravních služeb.

3.   Aby bylo umožněno řádné společné uplatňování stejné metodiky stanovení referenčních cen, zavede se mezi provozovateli přepravní soustavy účinný vyrovnávací mechanismus.

Rozhodnutí uvedené v odst. 2 písm. a) nebo případně v odst. 2 písm. b) lze přijmout v případě, že jsou splněny tyto podmínky:

| a) | mezi provozovateli přepravní soustavy je zaveden účinný vyrovnávací mechanismus s cílem:






  i) | předcházet negativním dopadům na výnosy dotčených provozovatelů přepravní soustavy z přepravních služeb, |
| --- | --- | --- |

a)

mezi provozovateli přepravní soustavy je zaveden účinný vyrovnávací mechanismus s cílem:

i)

předcházet negativním dopadům na výnosy dotčených provozovatelů přepravní soustavy z přepravních služeb,

| ii) | zamezit křížovým dotacím mezi užíváním soustavy v rámci systému a užíváním soustavy mezi systémy; |
| --- | --- |

ii)

zamezit křížovým dotacím mezi užíváním soustavy v rámci systému a užíváním soustavy mezi systémy;

| b) | takovéto samostatné uplatňování zajišťuje, že náklady odpovídají nákladům efektivního provozovatele přepravní soustavy. |
| --- | --- |

b)

takovéto samostatné uplatňování zajišťuje, že náklady odpovídají nákladům efektivního provozovatele přepravní soustavy.

4.   Maximální lhůta stanovená v rozhodnutí uvedeném v odst. 2 písm. a), případně v odst. 2 písm. b) nepřekročí pět let od data uvedeného v čl. 38 odst. 2. Vnitrostátní regulační orgán může v dostatečném předstihu před datem stanoveným v tomto rozhodnutí rozhodnout o odložení tohoto data.

5.   Současně s konečnou konzultací podle článku 26 uspořádá vnitrostátní regulační orgán konzultaci o zásadách účinného vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přepravní soustavy uvedeného v odstavci 3 a o jeho důsledcích z hlediska úrovně sazeb. Vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přepravní soustavy se uplatní v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES a zveřejní se společně s obdrženými reakcemi na konzultaci.

6.   Vyvolávací cena uvedená v čl. 22 odst. 1 se vypočte způsobem stanoveným v uvedeném ustanovení. Použije-li se odstavec 2, provedou se tyto dva výpočty:

| a) | každý zúčastněný provozovatel přepravní soustavy provede výpočet uvedený v čl. 22 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

každý zúčastněný provozovatel přepravní soustavy provede výpočet uvedený v čl. 22 odst. 1;

| b) | vážený průměr výsledných hodnot uvedených v písmeni a) se vypočte obdobně podle vzorce uvedeného v čl. 22 odst. 1 písm. b). |
| --- | --- |

b)

vážený průměr výsledných hodnot uvedených v písmeni a) se vypočte obdobně podle vzorce uvedeného v čl. 22 odst. 1 písm. b).

7.   Konečnou konzultaci uvedenou v článku 26 uspořádají buď všichni provozovatelé přepravní soustavy společně, nebo vnitrostátní regulační orgán. V případě, že se použije odstavec 2, uspořádá tuto konzultaci každý provozovatel přepravní soustavy samostatně, případně vnitrostátní regulační orgán, podle rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu.

8.   Informace uvedené v článcích 29 a 30 se zveřejní v souhrnné podobě pro všechny zúčastněné provozovatele přepravní soustavy. Použije-li se odstavec 2, provedou se tato dvě opatření:

| a) | tyto informace se zveřejní individuálně pro každého zúčastněného provozovatele přepravní soustavy; |
| --- | --- |

a)

tyto informace se zveřejní individuálně pro každého zúčastněného provozovatele přepravní soustavy;

| b) | vnitrostátní regulační orgán zveřejní informace o rozdělení na vstup/výstup uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. b) bodě v) podbodě 2). |
| --- | --- |

b)

vnitrostátní regulační orgán zveřejní informace o rozdělení na vstup/výstup uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. b) bodě v) podbodě 2).

Článek 11

Pravidla pro vstupně-výstupní systémy zahrnující více členských států, v nichž působí několik provozovatelů přepravní soustavy

V případě, že ve vstupně-výstupním systému týkajícím se více než jednoho členského státu působí několik provozovatelů přepravní soustavy, je možné uplatňovat společně nebo samostatně stejnou metodiku stanovení referenčních cen nebo samostatně uplatňovat odlišné metodiky stanovení referenčních cen.

KAPITOLA III

VYVOLÁVACÍ CENY

Článek 12

Obecná ustanovení

1.   U standardních ročních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu se referenční ceny použijí jako vyvolávací ceny. U jiných než standardních ročních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu se vyvolávací ceny vypočtou způsobem uvedeným v této kapitole. U standardních ročních kapacitních produktů i jiných než standardních ročních kapacitních produktů pro přerušitelnou kapacitu se vyvolávací ceny vypočtou způsobem uvedeným v této kapitole. Úroveň multiplikátorů a sezónních faktorů stanovená v souladu s článkem 13 a úroveň slev za standardní kapacitní produkty pro přerušitelnou kapacitu, stanovených v souladu s článkem 16, se může v jednotlivých propojovacích bodech lišit.

2.   V případě, že se období platnosti sazeb a plynárenský rok nekryjí, lze uplatnit samostatné vyvolávací ceny následujícím způsobem:

| a) | za období od 1. října do konce aktuálního období platnosti sazeb a |
| --- | --- |

a)

za období od 1. října do konce aktuálního období platnosti sazeb a

| b) | za období od počátku období platnosti sazeb následujícího po aktuálním období platnosti sazeb do 30. září. |
| --- | --- |

b)

za období od počátku období platnosti sazeb následujícího po aktuálním období platnosti sazeb do 30. září.

3.   Příslušné vyvolávací ceny zveřejněné v souladu s článkem 29 jsou závazné pro následující plynárenský rok, v případě pevné použitelné ceny i pro delší období než následující plynárenský rok, který začíná po každoroční aukci roční kapacity s výjimkou případů, kdy:

| a) | se slevy za standardní měsíční a denní kapacitní produkty pro přerušitelnou kapacitu v rámci daného období platnosti sazeb přepočtou, pokud se pravděpodobnost přerušení uvedená v článku 16 změní o více než 20 %; |
| --- | --- |

a)

se slevy za standardní měsíční a denní kapacitní produkty pro přerušitelnou kapacitu v rámci daného období platnosti sazeb přepočtou, pokud se pravděpodobnost přerušení uvedená v článku 16 změní o více než 20 %;

| b) | se v rámci daného období platnosti sazeb přepočte referenční cena v důsledku výjimečných okolností, kdy by neprovedení úpravy úrovně sazeb ohrozilo provozní činnosti provozovatele přepravní soustavy. |
| --- | --- |

b)

se v rámci daného období platnosti sazeb přepočte referenční cena v důsledku výjimečných okolností, kdy by neprovedení úpravy úrovně sazeb ohrozilo provozní činnosti provozovatele přepravní soustavy.

Článek 13

Úroveň multiplikátorů a sezónních faktorů

1.   Úroveň multiplikátorů se pohybuje v těchto rozpětích:

| a) | u standardních čtvrtletních kapacitních produktů a u standardních měsíčních kapacitních produktů musí být úroveň příslušného multiplikátoru nejméně 1 a nejvýše 1,5; |
| --- | --- |

a)

u standardních čtvrtletních kapacitních produktů a u standardních měsíčních kapacitních produktů musí být úroveň příslušného multiplikátoru nejméně 1 a nejvýše 1,5;

| b) | u standardních denních kapacitních produktů a u standardních vnitrodenních kapacitních produktů musí být úroveň příslušného multiplikátoru nejméně 1 a nejvýše 3. V řádně odůvodněných případech smí být úroveň příslušného multiplikátoru nižší než 1, avšak vyšší než 0, anebo vyšší než 3. |
| --- | --- |

b)

u standardních denních kapacitních produktů a u standardních vnitrodenních kapacitních produktů musí být úroveň příslušného multiplikátoru nejméně 1 a nejvýše 3. V řádně odůvodněných případech smí být úroveň příslušného multiplikátoru nižší než 1, avšak vyšší než 0, anebo vyšší než 3.

2.   V případě, že se uplatní sezónní faktory, musí se aritmetický průměr součinu multiplikátoru za plynárenský rok, který se použije pro příslušný standardní kapacitní produkt, a příslušných sezónních faktorů pohybovat ve stejném rozpětí jako u úrovně příslušných multiplikátorů uvedených v odstavci 1.

3.   Od 1. dubna 2023 nesmí být maximální úroveň multiplikátorů pro standardní denní kapacitní produkty a pro standardní vnitrodenní kapacitní produkty vyšší než 1,5, pokud agentura do 1. dubna 2021 vydá v souladu s nařízením (ES) č. 713/2009 doporučení, že by se maximální úroveň multiplikátorů měla snížit na tuto úroveň. Toto doporučení zohlední následující aspekty související s použitím multiplikátorů a sezónních faktorů před 31. květnem 2019 a od tohoto data:

| a) | změny chování při rezervaci přepravní kapacity; |
| --- | --- |

a)

změny chování při rezervaci přepravní kapacity;

| b) | dopad na výnosy z přepravních služeb a jejich pokrytí; |
| --- | --- |

b)

dopad na výnosy z přepravních služeb a jejich pokrytí;

| c) | rozdíly mezi úrovní přepravních sazeb, které se použijí ve dvou po sobě jdoucích obdobích platnosti sazeb; |
| --- | --- |

c)

rozdíly mezi úrovní přepravních sazeb, které se použijí ve dvou po sobě jdoucích obdobích platnosti sazeb;

| d) | křížové dotace mezi uživateli soustavy, kteří si smluvně zajistili standardní roční kapacitní produkty a jiné než standardní roční kapacitní produkty; |
| --- | --- |

d)

křížové dotace mezi uživateli soustavy, kteří si smluvně zajistili standardní roční kapacitní produkty a jiné než standardní roční kapacitní produkty;

| e) | dopad na přeshraniční toky. |
| --- | --- |

e)

dopad na přeshraniční toky.

Článek 14

Výpočet vyvolávacích cen jiných než standardních ročních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu bez sezónních faktorů

Vyvolávací ceny jiných než standardních ročních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu se vypočtou takto:

| a) | pro standardní čtvrtletní kapacitní produkty, pro standardní měsíční kapacitní produkty a pro standardní denní kapacitní produkty podle tohoto vzorce:
  Pst = (M × T / 365) × D
  Kde: | Pst je vyvolávací cena příslušného standardního kapacitního produktu; |
| --- | --- | --- |

a)

pro standardní čtvrtletní kapacitní produkty, pro standardní měsíční kapacitní produkty a pro standardní denní kapacitní produkty podle tohoto vzorce:

Pst = (M × T / 365) × D

st

Kde:

Pst je vyvolávací cena příslušného standardního kapacitního produktu;

st

| | M je úroveň multiplikátoru odpovídající příslušnému standardnímu kapacitnímu produktu; |
| --- | --- |

M je úroveň multiplikátoru odpovídající příslušnému standardnímu kapacitnímu produktu;

| | T je referenční cena; |
| --- | --- |

T je referenční cena;

| | D je trvání příslušného standardního kapacitního produktu, vyjádřené v plynárenských dnech. |
| --- | --- |

D je trvání příslušného standardního kapacitního produktu, vyjádřené v plynárenských dnech.

U přestupných roků se vzorec upraví tak, že se číslo 365 nahradí číslem 366.

| b) | pro standardní vnitrodenní kapacitní produkty podle tohoto vzorce:
  Pst = (M × T / 8760) × H
  Kde: | Pst je vyvolávací cena standardního vnitrodenního kapacitního produktu; |
| --- | --- | --- |

b)

pro standardní vnitrodenní kapacitní produkty podle tohoto vzorce:

Pst = (M × T / 8760) × H

st

Kde:

Pst je vyvolávací cena standardního vnitrodenního kapacitního produktu;

st

| | M je úroveň odpovídajícího multiplikátoru; |
| --- | --- |

M je úroveň odpovídajícího multiplikátoru;

| | T je referenční cena; |
| --- | --- |

T je referenční cena;

| | H je trvání standardního vnitrodenního kapacitního produktu vyjádřené v hodinách. |
| --- | --- |

H je trvání standardního vnitrodenního kapacitního produktu vyjádřené v hodinách.

U přestupných roků se vzorec upraví tak, že se číslo 8760 nahradí číslem 8784.

Článek 15

Výpočet vyvolávacích cen jiných než standardních ročních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu se sezónními faktory

1.   V případě, že se uplatní sezónní faktory, vypočtou se vyvolávací ceny jiných než standardních ročních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu v souladu s příslušnými vzorci uvedenými v článku 14 a následně se vynásobí příslušným sezónním faktorem vypočteným v souladu s odstavci 2 až 6.

2.   Metodika uvedená v odstavci 3 je založena na předpokládaných tocích s výjimkou případů, kdy se množství průtoku plynu po dobu nejméně jednoho měsíce rovná 0. V takovém případě je metodika založena na předpokládané smluvní kapacitě.

3.   Pro standardní měsíční kapacitní produkty pro pevnou kapacitu se sezónní faktory vypočtou v následujících postupných krocích:

| a) | pro každý měsíc v rámci daného plynárenského roku se vypočte využívání přepravní soustavy na základě předpokládaných toků nebo předpokládané smluvní kapacity s využitím:






  i) | údajů pro jednotlivé propojovací body v případě, že se sezónní faktory počítají pro každý propojovací bod, |
| --- | --- | --- |

a)

pro každý měsíc v rámci daného plynárenského roku se vypočte využívání přepravní soustavy na základě předpokládaných toků nebo předpokládané smluvní kapacity s využitím:

i)

údajů pro jednotlivé propojovací body v případě, že se sezónní faktory počítají pro každý propojovací bod,

| ii) | průměrných údajů o předpokládaných tocích nebo předpokládané smluvní kapacitě v případě, že se sezónní faktory počítají pro některé nebo všechny propojovací body. |
| --- | --- |

ii)

průměrných údajů o předpokládaných tocích nebo předpokládané smluvní kapacitě v případě, že se sezónní faktory počítají pro některé nebo všechny propojovací body.

| b) | výsledné hodnoty uvedené v písmeni a) se sečtou; |
| --- | --- |

b)

výsledné hodnoty uvedené v písmeni a) se sečtou;

| c) | vypočte se míra využití tak, že se každá výsledná hodnota uvedená v písmeni a) vydělí výslednou hodnotou uvedenou v písmeni b); |
| --- | --- |

c)

vypočte se míra využití tak, že se každá výsledná hodnota uvedená v písmeni a) vydělí výslednou hodnotou uvedenou v písmeni b);

| d) | každá výsledná hodnota uvedená v písmeni c) se vynásobí 12. V případě, že se výsledné hodnoty rovnají 0, upraví se tyto hodnoty na nižší z těchto hodnot: na 0,1, nebo na nejnižší z výsledných hodnot jiných než 0; |
| --- | --- |

d)

každá výsledná hodnota uvedená v písmeni c) se vynásobí 12. V případě, že se výsledné hodnoty rovnají 0, upraví se tyto hodnoty na nižší z těchto hodnot: na 0,1, nebo na nejnižší z výsledných hodnot jiných než 0;

| e) | počáteční úroveň příslušných sezónních faktorů se vypočítá tak, že se každá z výsledných hodnot uvedených v písmeni d) umocní stejným číslem, které není nižší než 0 a vyšší než 2; |
| --- | --- |

e)

počáteční úroveň příslušných sezónních faktorů se vypočítá tak, že se každá z výsledných hodnot uvedených v písmeni d) umocní stejným číslem, které není nižší než 0 a vyšší než 2;

| f) | vypočte se aritmetický průměr součinů výsledných hodnot uvedených v písmeni e) a multiplikátor pro standardní měsíční kapacitní produkty; |
| --- | --- |

f)

vypočte se aritmetický průměr součinů výsledných hodnot uvedených v písmeni e) a multiplikátor pro standardní měsíční kapacitní produkty;

| g) | výsledná hodnota uvedená v písmeni f) se porovná s rozpětím uvedeným v čl. 13 odst. 1 následovně:






  i) | pokud tato hodnota spadá do tohoto rozpětí, pak je úroveň sezónních faktorů rovna příslušným výsledným hodnotám uvedeným v písmeni e), |
| --- | --- | --- |

g)

výsledná hodnota uvedená v písmeni f) se porovná s rozpětím uvedeným v čl. 13 odst. 1 následovně:

i)

pokud tato hodnota spadá do tohoto rozpětí, pak je úroveň sezónních faktorů rovna příslušným výsledným hodnotám uvedeným v písmeni e),

| ii) | pokud tato hodnota do tohoto rozpětí nespadá, použije se písmeno h). |
| --- | --- |

ii)

pokud tato hodnota do tohoto rozpětí nespadá, použije se písmeno h).

| h) | úroveň sezónních faktorů se vypočte jako součin příslušných výsledných hodnot uvedených v písmeni e) a opravného faktoru vypočteného takto:






  i) | v případě, že výsledná hodnota uvedená v písmeni f) je vyšší než 1,5, vypočte se opravný faktor tak, že se číslo 1,5 vydělí touto hodnotou, |
| --- | --- | --- |

h)

úroveň sezónních faktorů se vypočte jako součin příslušných výsledných hodnot uvedených v písmeni e) a opravného faktoru vypočteného takto:

i)

v případě, že výsledná hodnota uvedená v písmeni f) je vyšší než 1,5, vypočte se opravný faktor tak, že se číslo 1,5 vydělí touto hodnotou,

| ii) | v případě, že výsledná hodnota uvedená v písmeni f) je nižší než 1, vypočte se opravný faktor tak, že se číslo 1 vydělí touto hodnotou; |
| --- | --- |

ii)

v případě, že výsledná hodnota uvedená v písmeni f) je nižší než 1, vypočte se opravný faktor tak, že se číslo 1 vydělí touto hodnotou;

4.   Pro standardní denní kapacitní produkty pro pevnou kapacitu a pro standardní vnitrodenní kapacitní produkty pro pevnou kapacitu se sezónní faktory vypočtou obdobně na základě kroků uvedených v odst. 3 písm. f) až h).

5.   Pro standardní čtvrtletní kapacitní produkty pro pevnou kapacitu se sezónní faktory vypočtou v postupných krocích takto:

| a) | počáteční úroveň příslušných sezónních faktorů se vypočte jedním z následujících způsobů:






  i) | jako aritmetický průměr příslušných sezónních faktorů platných ve třech příslušných měsících, |
| --- | --- | --- |

a)

počáteční úroveň příslušných sezónních faktorů se vypočte jedním z následujících způsobů:

i)

jako aritmetický průměr příslušných sezónních faktorů platných ve třech příslušných měsících,

| ii) | nesmí být nižší než nejnižší a vyšší než nejvyšší úroveň příslušných sezónních faktorů platných ve třech příslušných měsících; |
| --- | --- |

ii)

nesmí být nižší než nejnižší a vyšší než nejvyšší úroveň příslušných sezónních faktorů platných ve třech příslušných měsících;

| b) | provedou se kroky uvedené v odst. 3 písm. f) až h), přičemž se obdobně použijí výsledné hodnoty uvedené v písmeni a). |
| --- | --- |

b)

provedou se kroky uvedené v odst. 3 písm. f) až h), přičemž se obdobně použijí výsledné hodnoty uvedené v písmeni a).

6.   Pro všechny jiné než standardní roční kapacitní produkty pro pevnou kapacitu lze hodnoty získané na základě výpočtu uvedeného v odstavcích 3 až 5 zaokrouhlit nahoru nebo dolů.

Článek 16

Výpočet vyvolávacích cen standardních kapacitních produktů pro přerušitelnou kapacitu

1.   Vyvolávací ceny standardních kapacitních produktů pro přerušitelnou kapacitu se vypočtou tak, že se vyvolávací ceny příslušných standardních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu vypočtené podle potřeby v souladu s článkem 14 nebo 15 vynásobí rozdílem mezi 100 % a úrovní předběžné slevy vypočtené v souladu s odstavci 2 a 3.

2.   Předběžná sleva se vypočte podle tohoto vzorce:

| | Diex-ante = Pro × A × 100 % |
| --- | --- |

Diex-ante = Pro × A × 100 %

Kde:

| | Diex-ante je úroveň předběžné slevy; |
| --- | --- |

Diex-ante je úroveň předběžné slevy;

| | Pro faktor je pravděpodobnost přerušení, jež je stanovena nebo schválena v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES podle článku 28 a která se týká daného druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu; |
| --- | --- |

Pro faktor je pravděpodobnost přerušení, jež je stanovena nebo schválena v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES podle článku 28 a která se týká daného druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu;

| | A je faktor úpravy, jenž je stanoven nebo schválen v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES podle článku 28, který se uplatní s cílem zohlednit odhadovanou ekonomickou hodnotu druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu, vypočtenou pro každý, některý nebo všechny propojovací body, která nesmí být nižší než 1. |
| --- | --- |

A je faktor úpravy, jenž je stanoven nebo schválen v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES podle článku 28, který se uplatní s cílem zohlednit odhadovanou ekonomickou hodnotu druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu, vypočtenou pro každý, některý nebo všechny propojovací body, která nesmí být nižší než 1.

3.   Pro faktor uvedený v odstavci 2 se vypočte pro každý, některý nebo všechny propojovací body podle druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu nabízeného podle následujícího vzorce na základě předpokládaných informací týkajících se složek tohoto vzorce:

| | |
| --- | --- |

Formula

Kde:

| | N je předpokládaný počet přerušení v průběhu D; |
| --- | --- |

N je předpokládaný počet přerušení v průběhu D;

| | Dint je průměrné trvání předpokládaných přerušení vyjádřené v hodinách; |
| --- | --- |

Dint je průměrné trvání předpokládaných přerušení vyjádřené v hodinách;

| | D je celkové trvání příslušného druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu, vyjádřené v hodinách; |
| --- | --- |

D je celkové trvání příslušného druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu, vyjádřené v hodinách;

| | CAPav. int je předpokládané průměrné množství přerušené kapacity pro každé přerušení vztahující se k příslušnému druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu; |
| --- | --- |

CAPav. int je předpokládané průměrné množství přerušené kapacity pro každé přerušení vztahující se k příslušnému druhu standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu;

| | CAP je celkové množství přerušitelné kapacity pro příslušný druh standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu. |
| --- | --- |

CAP je celkové množství přerušitelné kapacity pro příslušný druh standardního kapacitního produktu pro přerušitelnou kapacitu.

4.   Alternativně k uplatnění předběžných slev v souladu s odstavcem 1 může vnitrostátní regulační orgán rozhodnout, že uplatní slevu následnou, kdy uživatelé soustavy obdrží náhradu poté, co přerušení skutečně nastanou. Takovou následnou slevu lze uplatnit pouze v propojovacích bodech v případě, že v předchozím plynárenském roce nedošlo k přerušení kapacity v důsledku fyzického překročení kapacity.

Následná náhrada vyplacená za každý den, kdy došlo k přerušení, se rovná trojnásobku vyvolávací ceny standardních denních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu.

KAPITOLA IV

NAROVNÁNÍ VÝNOSŮ

Článek 17

Obecná ustanovení

1.   V případě a v rozsahu, v němž provozovatel přepravní soustavy uplatňuje režim necenového stropu, se uplatní následující zásady:

| a) | schodek nebo přebytek výnosů z přepravních služeb se minimalizuje s patřičným ohledem na nezbytné investice; |
| --- | --- |

a)

schodek nebo přebytek výnosů z přepravních služeb se minimalizuje s patřičným ohledem na nezbytné investice;

| b) | úroveň přepravních sazeb zajistí, aby provozovatel přepravní soustavy včas vybral výnosy z přepravních služeb; |
| --- | --- |

b)

úroveň přepravních sazeb zajistí, aby provozovatel přepravní soustavy včas vybral výnosy z přepravních služeb;

| c) | je nutno v maximální možné míře zabránit významným rozdílům mezi úrovní přepravních sazeb platných ve dvou po sobě jdoucích obdobích platnosti sazeb. |
| --- | --- |

c)

je nutno v maximální možné míře zabránit významným rozdílům mezi úrovní přepravních sazeb platných ve dvou po sobě jdoucích obdobích platnosti sazeb.

2.   V případě a v rozsahu, v němž provozovatel přepravní soustavy uplatňuje režim cenového stropu nebo přístup pevné použitelné ceny uvedený v čl. 24 písm. b), se narovnání výnosů neprovádí a veškerá rizika vztahující se k schodku nebo přebytku v souvislosti s návratností jsou pokryta výlučně rizikovou prémií. V takovém případě se článek 18, čl. 19 odst. 1 až 4 a článek 20 nepoužijí.

3.   Při splnění požadavků na pravidelné konzultace podle článku 26 a na základě schválení v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES lze způsobem uvedeným v této kapitole obdobně narovnávat i výnosy z nepřepravních služeb.

Článek 18

Schodek nebo přebytek

1.   Schodek nebo přebytek výnosů z přepravních služeb se rovná:

| | RA – R |
| --- | --- |

RA – R

Kde:

| | RA jsou skutečně obdržené výnosy vztahující se k poskytování přepravních služeb; |
| --- | --- |

RA jsou skutečně obdržené výnosy vztahující se k poskytování přepravních služeb;

| | R jsou výnosy z přepravních služeb. |
| --- | --- |

R jsou výnosy z přepravních služeb.

Hodnoty RA a R se přidělí do stejného období platnosti sazeb a v případě, že je mezi provozovateli přepravních soustav zaveden účinný vyrovnávací mechanismus uvedený v čl. 10 odst. 3, tento mechanismus se v nich zohlední.

2.   Pokud je rozdíl vypočtený v souladu s odstavcem 1 kladný, svědčí to o přebytku výnosů z přepravních služeb. Pokud je tento rozdíl záporný, svědčí to o schodku výnosů z přepravních služeb.

Článek 19

Regulační účet

1.   Regulační účet uvádí informace uvedené v čl. 18 odst. 1 za dané období platnosti sazeb a může obsahovat i další informace, například rozdíl mezi předpokládanými a skutečnými nákladovými položkami.

2.   Schodek nebo přebytek výnosů z přepravních služeb provozovatele přepravní soustavy se přidělí na regulační účet, pokud nebyla přijata jiná pravidla v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES.

3.   V případě, že jsou zavedeny pobídkové mechanismy pro prodej kapacity podléhající rozhodnutí v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES, přidělí se na regulační účet pouze část schodku nebo přebytku výnosů z přepravních služeb provozovatele přepravní soustavy. V takovém případě si zbývající část provozovatel přepravní soustavy podle příslušného případu ponechá nebo ji uhradí.

4.   Každý provozovatel přepravní soustavy využívá jeden regulační účet.

5.   Na základě rozhodnutí v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES lze případnou získanou aukční prémii přidělit na konkrétní účet oddělený od regulačního účtu uvedeného v odstavci 4. Vnitrostátní regulační orgán může rozhodnout o použití této aukční prémie ke snížení fyzického překročení kapacity nebo v případě, že provozovatel přepravní soustavy funguje pouze podle režimu necenového stropu, ke snížení přepravních sazeb na další období platnosti sazeb, jak je uvedeno v článku 20.

Článek 20

Narovnání regulačního účtu

1.   Úplné nebo částečné narovnání regulačního účtu se provádí v souladu s uplatňovanou metodikou stanovení referenčních cen a navíc s využitím poplatku uvedeného v čl. 4 odst. 3 písm. b), pokud se tento poplatek uplatňuje.

2.   Narovnání regulačního účtu se provádí podle pravidel stanovených v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES v průběhu daného období pro narovnání, tj. období, v jehož průběhu je narovnáván regulační účet uvedený v článku 19.

3.   Regulační účet se narovnává s cílem uhradit provozovatelům přepravní soustavy schodek výnosů z přepravních služeb a vrátit uživatelům soustavy přebytek výnosů z přepravních služeb.

KAPITOLA V

VÝPOČET CENY KOORDINOVANÉ KAPACITY A KAPACITY VE VIRTUÁLNÍCH PROPOJOVACÍCH BODECH

Článek 21

Výpočet ceny koordinované kapacity

1.   Vyvolávací cena koordinovaného kapacitního produktu se rovná součtu vyvolávacích cen kapacit, které se na tomto produktu podílejí. Vyvolávací ceny příslušných vstupních a výstupních kapacit se oznamují v okamžiku, kdy je koordinovaný kapacitní produkt nabízen a přidělen prostřednictvím společné rezervační platformy uvedené v článku 37 nařízení (EU) 2017/459.

2.   Výnosy pocházející z prodeje koordinovaného kapacitního produktu, které odpovídají vyvolávací ceně tohoto produktu, se přidělují příslušným provozovatelům přepravní soustavy takto:

| a) | po každé transakci týkající se koordinovaného kapacitního produktu; |
| --- | --- |

a)

po každé transakci týkající se koordinovaného kapacitního produktu;

| b) | poměrně k vyvolávacím cenám za kapacity, které se na tomto produktu podílejí. |
| --- | --- |

b)

poměrně k vyvolávacím cenám za kapacity, které se na tomto produktu podílejí.

3.   Aukční prémie z prodeje koordinovaného kapacitního produktu se přiděluje v souladu s dohodou mezi příslušnými provozovateli přepravní soustavy, která podléhá schválení vnitrostátního regulačního orgánu nebo orgánů, jež se udělí nejpozději tři měsíce před zahájením každoročních aukcí roční kapacity. Není-li takové schválení všech zúčastněných vnitrostátních regulačních orgánů k dispozici, přiděluje se aukční prémie příslušným provozovatelům přepravní soustavy rovným dílem.

4.   V případě, že dotčený propojovací bod propojuje sousední vstupně-výstupní systémy dvou členských států, předloží příslušné vnitrostátní regulační orgány dohodu uvedenou v odstavci 3 agentuře pro informaci.

Článek 22

Výpočet ceny kapacity ve virtuálním propojovacím bodě

1.   Vyvolávací cena nekoordinovaného standardního kapacitního produktu nabízeného ve virtuálním propojovacím bodě se vypočte v souladu s jedním z těchto přístupů:

| a) | vypočte se na základě referenční ceny v případě, že uplatněná metodika stanovení referenčních cen umožňuje zohlednit stanovený virtuální propojovací bod; |
| --- | --- |

a)

vypočte se na základě referenční ceny v případě, že uplatněná metodika stanovení referenčních cen umožňuje zohlednit stanovený virtuální propojovací bod;

| b) | v případě, že uplatněná metodika stanovení referenčních cen neumožňuje zohlednit stanovený virtuální propojovací bod, je rovna váženému průměru vyvolávacích cen, kdy se výpočet tohoto průměru provádí na základě referenčních cen pro každý propojovací bod, který se na tomto virtuálním propojovacím bodě podílí, podle tohoto vzorce:





  Kde: | Pst, VIP je vyvolávací cena daného nekoordinovaného standardního kapacitního produktu v daném virtuálním propojovacím bodě; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě, že uplatněná metodika stanovení referenčních cen neumožňuje zohlednit stanovený virtuální propojovací bod, je rovna váženému průměru vyvolávacích cen, kdy se výpočet tohoto průměru provádí na základě referenčních cen pro každý propojovací bod, který se na tomto virtuálním propojovacím bodě podílí, podle tohoto vzorce:

Formula

Kde:

Pst, VIP je vyvolávací cena daného nekoordinovaného standardního kapacitního produktu v daném virtuálním propojovacím bodě;

| | i je propojovací bod, který se podílí na daném virtuálním propojovacím bodě; |
| --- | --- |

i je propojovací bod, který se podílí na daném virtuálním propojovacím bodě;

| | n je počet propojovacích bodů, které se podílejí na daném virtuálním propojovacím bodě; |
| --- | --- |

n je počet propojovacích bodů, které se podílejí na daném virtuálním propojovacím bodě;

| | Pst, i je vyvolávací cena daného standardního nekoordinovaného kapacitního produktu v daném propojovacím bodě i; |
| --- | --- |

Pst, i je vyvolávací cena daného standardního nekoordinovaného kapacitního produktu v daném propojovacím bodě i;

| | CAPi je technická kapacita, případně předpokládaná smluvní kapacita v propojovacím bodě i. |
| --- | --- |

CAPi je technická kapacita, případně předpokládaná smluvní kapacita v propojovacím bodě i.

2.   Vyvolávací cena koordinovaného standardního kapacitního produktu nabízeného ve virtuálním propojovacím bodě se vypočte v souladu s čl. 21 odst. 1.

KAPITOLA VI

ZÚČTOVACÍ CENA A POUŽITELNÁ CENA

Článek 23

Výpočet zúčtovací ceny v propojovacích bodech

Zúčtovací cena daného standardního kapacitního produktu v propojovacím bodě se vypočte podle tohoto vzorce:

| | Pcl = PR,au + AP |
| --- | --- |

Pcl = PR,au + AP

cl

R,au

Kde:

| | Pcl je zúčtovací cena; |
| --- | --- |

Pcl je zúčtovací cena;

cl

| | PR,au je platná vyvolávací cena za standardní kapacitní produkt, která je zveřejněna v době, kdy se tento produkt draží; |
| --- | --- |

PR,au je platná vyvolávací cena za standardní kapacitní produkt, která je zveřejněna v době, kdy se tento produkt draží;

R,au

| | AP je případná aukční prémie. |
| --- | --- |

AP je případná aukční prémie.

Článek 24

Výpočet použitelné ceny v propojovacích bodech

Použitelná cena daného standardního kapacitního produktu v propojovacím bodě se vypočte podle jednoho z těchto vzorců:

| a) | v případě, že se uplatní přístup pohyblivé použitelné ceny:
  Pflo = PR,flo + AP
  Kde: | Pflo je pohyblivá použitelná cena; |
| --- | --- | --- |

a)

v případě, že se uplatní přístup pohyblivé použitelné ceny:

Pflo = PR,flo + AP

flo

R,flo

Kde:

Pflo je pohyblivá použitelná cena;

flo

| | PR,flo je vyvolávací cena standardního kapacitního produktu platná v době, kdy je možno tento produkt využít; |
| --- | --- |

PR,flo je vyvolávací cena standardního kapacitního produktu platná v době, kdy je možno tento produkt využít;

R,flo

| | AP je případná aukční prémie; |
| --- | --- |

AP je případná aukční prémie;

| b) | v případě, že se uplatní přístup pevné použitelné ceny:
  Pfix = (PR,y × IND) + RP + AP
  Kde: | Pfix je pevná použitelná cena; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě, že se uplatní přístup pevné použitelné ceny:

Pfix = (PR,y × IND) + RP + AP

fix

R,y

Kde:

Pfix je pevná použitelná cena;

fix

| | PR,y je vyvolávací cena standardního ročního kapacitního produktu, která je zveřejněna v době, kdy se tento produkt nabízí v aukci; |
| --- | --- |

PR,y je vyvolávací cena standardního ročního kapacitního produktu, která je zveřejněna v době, kdy se tento produkt nabízí v aukci;

R,y

| | IND je poměr mezi zvoleným indexem v době užívání a týmž indexem v době, kdy byl produkt nabídnut v aukci; |
| --- | --- |

IND je poměr mezi zvoleným indexem v době užívání a týmž indexem v době, kdy byl produkt nabídnut v aukci;

| | RP je riziková prémie odrážející výhody vyplývající z jistoty úrovně přepravních sazeb, přičemž tato prémie nesmí být nižší než 0; |
| --- | --- |

RP je riziková prémie odrážející výhody vyplývající z jistoty úrovně přepravních sazeb, přičemž tato prémie nesmí být nižší než 0;

| | AP je případná aukční prémie. |
| --- | --- |

AP je případná aukční prémie.

Článek 25

Podmínky pro nabízení přístupů použitelných cen

1.   V případě a v rozsahu, v němž provozovatel přepravní soustavy uplatňuje režim necenového stropu, jsou podmínky pro nabízení přístupů použitelných cen následující:

| a) | pro případy, kdy je nabízena pouze stávající kapacita:






  i) | je nabízen přístup pohyblivé použitelné ceny, |
| --- | --- | --- |

a)

pro případy, kdy je nabízena pouze stávající kapacita:

i)

je nabízen přístup pohyblivé použitelné ceny,

| ii) | přístup pevné použitelné ceny není povolen; |
| --- | --- |

ii)

přístup pevné použitelné ceny není povolen;

| b) | pro přírůstkovou kapacitu a stávající kapacitu nabízené ve stejné aukci nebo podle stejného alternativního mechanismu přidělování:






  i) | může být nabízen přístup pohyblivé použitelné ceny, |
| --- | --- | --- |

b)

pro přírůstkovou kapacitu a stávající kapacitu nabízené ve stejné aukci nebo podle stejného alternativního mechanismu přidělování:

i)

může být nabízen přístup pohyblivé použitelné ceny,

| ii) | přístup pevné použitelné ceny může být nabízen v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:






  1) | používá se alternativní mechanismus přidělování uvedený v článku 30 nařízení (EU) 2017/459; |
| --- | --- | --- |

ii)

přístup pevné použitelné ceny může být nabízen v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:

1)

používá se alternativní mechanismus přidělování uvedený v článku 30 nařízení (EU) 2017/459;

| 2) | projekt je zahrnut do seznamu projektů společného zájmu Unie podle článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (7). |
| --- | --- |

2)

projekt je zahrnut do seznamu projektů společného zájmu Unie podle článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (7).

2.   V případě a v rozsahu, v němž provozovatel přepravní soustavy uplatňuje režim cenového stropu, může být nabízen přístup pohyblivé použitelné ceny nebo přístup pevné použitelné ceny, případně obojí.

KAPITOLA VII

POŽADAVKY NA KONZULTACE

Článek 26

Pravidelná konzultace

1.   Vnitrostátní regulační orgán, nebo v souladu s rozhodnutím vnitrostátního regulačního orgánu provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy provede jednu nebo více konzultací. Pro zefektivnění konzultačního procesu by konzultační dokument měl být v maximálním možném rozsahu zveřejněn v anglickém jazyce. Konečná konzultace před rozhodnutím podle čl. 27 odst. 4 musí dodržovat požadavky stanovené v tomto článku a ve článku 27 a musí zahrnovat tyto informace:

| a) | popis navrhované metodiky stanovení referenčních cen a rovněž následující položky:






  i) | orientační informace uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. a) včetně:






  1) | zdůvodnění použitých parametrů, které se týkají technických vlastností soustavy; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

popis navrhované metodiky stanovení referenčních cen a rovněž následující položky:

i)

orientační informace uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. a) včetně:

1)

zdůvodnění použitých parametrů, které se týkají technických vlastností soustavy;

| 2) | odpovídající informace o příslušných hodnotách těchto parametrů a uplatněných předpokladech, |
| --- | --- |

2)

odpovídající informace o příslušných hodnotách těchto parametrů a uplatněných předpokladech,

| ii) | hodnotu navrhovaných úprav přepravních sazeb založených na kapacitě podle článku 9, |
| --- | --- |

ii)

hodnotu navrhovaných úprav přepravních sazeb založených na kapacitě podle článku 9,

| iii) | orientační referenční ceny, které jsou předmětem konzultace, |
| --- | --- |

iii)

orientační referenční ceny, které jsou předmětem konzultace,

| iv) | výsledky, součásti a podrobnosti o těchto součástech pro účely posouzení přidělování nákladů uvedeného v článku 5, |
| --- | --- |

iv)

výsledky, součásti a podrobnosti o těchto součástech pro účely posouzení přidělování nákladů uvedeného v článku 5,

| v) | posouzení navrhované metodiky stanovení referenčních cen v souladu s článkem 7, |
| --- | --- |

v)

posouzení navrhované metodiky stanovení referenčních cen v souladu s článkem 7,

| vi) | v případě, že je navrhovaná metodika stanovení referenčních cen jiná než metodika určování referenčních cen podle vzdálenosti, vážená podle kapacity, která je popsána v článku 8, její srovnání s posledně jmenovanou metodikou společně s údaji uvedenými v bodě iii); |
| --- | --- |

vi)

v případě, že je navrhovaná metodika stanovení referenčních cen jiná než metodika určování referenčních cen podle vzdálenosti, vážená podle kapacity, která je popsána v článku 8, její srovnání s posledně jmenovanou metodikou společně s údaji uvedenými v bodě iii);

| b) | orientační informace uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. b) bodech i), iv), v); |
| --- | --- |

b)

orientační informace uvedené v čl. 30 odst. 1 písm. b) bodech i), iv), v);

| c) | tyto informace o přepravních a nepřepravních sazbách:






  i) | v případě, že jsou navrhovány přepravní sazby založené na komoditách uvedené v čl. 4 odst. 3:






  1) | způsob, jakým jsou stanoveny; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

tyto informace o přepravních a nepřepravních sazbách:

i)

v případě, že jsou navrhovány přepravní sazby založené na komoditách uvedené v čl. 4 odst. 3:

1)

způsob, jakým jsou stanoveny;

| 2) | podíl povolených nebo cílových výnosů, který má být dle předpokladu těmito sazbami pokryt; |
| --- | --- |

2)

podíl povolených nebo cílových výnosů, který má být dle předpokladu těmito sazbami pokryt;

| 3) | orientační přepravní sazby založené na komoditách; |
| --- | --- |

3)

orientační přepravní sazby založené na komoditách;

| ii) | v případě, že jsou navrhovány nepřepravní služby poskytované uživatelům soustavy:






  1) | metodika stanovení sazeb za tyto nepřepravní služby, |
| --- | --- | --- |

ii)

v případě, že jsou navrhovány nepřepravní služby poskytované uživatelům soustavy:

1)

metodika stanovení sazeb za tyto nepřepravní služby,

| 2) | podíl povolených nebo cílových výnosů, který má být dle předpokladu těmito sazbami pokryt; |
| --- | --- |

2)

podíl povolených nebo cílových výnosů, který má být dle předpokladu těmito sazbami pokryt;

| 3) | způsob narovnání souvisejících výnosů z nepřepravních služeb podle čl. 17 odst. 3; |
| --- | --- |

3)

způsob narovnání souvisejících výnosů z nepřepravních služeb podle čl. 17 odst. 3;

| 4) | orientační nepřepravní sazby za nepřepravní služby poskytované uživatelům soustavy; |
| --- | --- |

4)

orientační nepřepravní sazby za nepřepravní služby poskytované uživatelům soustavy;

| d) | orientační informace uvedené v čl. 30 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

orientační informace uvedené v čl. 30 odst. 2;

| e) | v případě, že se uvažuje o nabídce přístupu pevné použitelné ceny uvedeného v čl. 24 písm. b) v režimu cenového stropu pro stávající kapacitu:






  i) | navrhovaný index, |
| --- | --- | --- |

e)

v případě, že se uvažuje o nabídce přístupu pevné použitelné ceny uvedeného v čl. 24 písm. b) v režimu cenového stropu pro stávající kapacitu:

i)

navrhovaný index,

| ii) | navrhovaný výpočet a způsob využití výnosu získaného z rizikové prémie, |
| --- | --- |

ii)

navrhovaný výpočet a způsob využití výnosu získaného z rizikové prémie,

| iii) | ve kterém propojovacím bodě (bodech) a pro které (která) období platnosti sazeb je takový přístup navrhován, |
| --- | --- |

iii)

ve kterém propojovacím bodě (bodech) a pro které (která) období platnosti sazeb je takový přístup navrhován,

| iv) | proces nabízení kapacity v propojovacím bodě v případě, že je navrhován jak přístup pevné, tak pohyblivé použitelné ceny podle článku 24. |
| --- | --- |

iv)

proces nabízení kapacity v propojovacím bodě v případě, že je navrhován jak přístup pevné, tak pohyblivé použitelné ceny podle článku 24.

2.   Konečná konzultace před rozhodnutím podle čl. 27 odst. 4 probíhá po dobu nejméně dvou měsíců. Konzultační dokumenty pro kteroukoli z konzultací uvedených v odstavci 1 mohou vyžadovat, aby odpovědi předložené v reakci na konzultaci obsahovaly verzi bez důvěrných informací, jež je vhodná ke zveřejnění.

3.   Do jednoho měsíce po ukončení konzultace zveřejní provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy, nebo vnitrostátní regulační orgán, podle toho, který subjekt konzultační dokument uvedený v odstavci 1 zveřejnil, obdržené reakce na konzultaci a jejich shrnutí. Pro zefektivnění konzultačního procesu by toto shrnutí mělo být v maximálním možném rozsahu poskytováno v anglickém jazyce.

4.   Následné průběžné konzultace se provádějí v souladu s čl. 27 odst. 5.

5.   Po konzultaci s Evropskou sítí provozovatelů plynárenských přepravních soustav (dále jen „ENTSOG“) vypracuje agentura vzor konzultačního dokumentu uvedeného v odstavci 1. Tento vzor se vnitrostátním regulačním orgánům a provozovatelům přepravní soustavy poskytne do 90 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost před 5. červencem 2017.

Článek 27

Pravidelné rozhodování vnitrostátního regulačního orgánu

1.   Při zahájení konečné konzultace podle článku 26, před rozhodnutím podle čl. 27 odst. 4, předá vnitrostátní regulační orgán nebo provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy v souladu s rozhodnutím daného vnitrostátního regulačního orgánu agentuře konzultační dokumenty.

2.   Agentura provede analýzu těchto aspektů konzultačního dokumentu:

| a) | zda byly zveřejněny všechny informace uvedené v čl. 26 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

zda byly zveřejněny všechny informace uvedené v čl. 26 odst. 1;

| b) | zda prvky konzultované v souladu s článkem 26 splňují tyto požadavky:






  (1) | zda je navrhovaná metodika stanovení referenčních cen v souladu s požadavky uvedenými v článku 7; |
| --- | --- | --- |

b)

zda prvky konzultované v souladu s článkem 26 splňují tyto požadavky:

(1)

zda je navrhovaná metodika stanovení referenčních cen v souladu s požadavky uvedenými v článku 7;

| (2) | zda jsou splněna kritéria pro stanovení přepravních sazeb založených na komoditách uvedená v čl. 4 odst. 3; |
| --- | --- |

(2)

zda jsou splněna kritéria pro stanovení přepravních sazeb založených na komoditách uvedená v čl. 4 odst. 3;

| (3) | zda jsou splněna kritéria pro stanovení nepřepravních sazeb uvedená v čl. 4 odst. 4. |
| --- | --- |

(3)

zda jsou splněna kritéria pro stanovení nepřepravních sazeb uvedená v čl. 4 odst. 4.

3.   Do dvou měsíců po skončení konzultace uvedené v odstavci 1 agentura zveřejní a zašle vnitrostátnímu regulačnímu orgánu nebo provozovateli přepravní soustavy, podle toho, který z těchto subjektů zveřejnil konzultační dokument, a Komisi závěr své analýzy v souladu s odstavcem 2 v angličtině.

Agentura zachovává důvěrnost případných informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu.

4.   Do pěti měsíců od ukončení konečné konzultace vnitrostátní regulační orgán jednající v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí o všech položkách uvedených v čl. 26 odst. 1. Po zveřejnění zašle vnitrostátní regulační orgán své rozhodnutí agentuře a Komisi.

5.   Postup sestávající z konečné konzultace o metodice stanovování referenčních cen v souladu s článkem 26, rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu v souladu s odstavcem 4, výpočtu sazeb na základě tohoto rozhodnutí a zveřejnění těchto sazeb v souladu s kapitolou VIII může být zahájen ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost a ukončí se nejpozději do 31. května 2019. Při tomto postupu se zohlední požadavky uvedené v kapitolách II, III a IV. Sazby platné pro aktuální období platnosti sazeb ke dni 31. května 2019 budou platné až do konce tohoto období. Tento postup se opakuje nejméně každých pět let počínaje 31. květnem 2019.

Článek 28

Konzultace o slevách, multiplikátorech a sezónních faktorech

1.   Současně s konečnou konzultací prováděnou v souladu s čl. 26 odst. 1 povede vnitrostátní regulační orgán konzultaci s vnitrostátními regulačními orgány všech přímo propojených členských států a s příslušnými zúčastněnými stranami o těchto tématech:

| a) | o úrovni multiplikátorů; |
| --- | --- |

a)

o úrovni multiplikátorů;

| b) | případně rovněž o úrovni sezónních faktorů a výpočtech uvedených v článku 15; |
| --- | --- |

b)

případně rovněž o úrovni sezónních faktorů a výpočtech uvedených v článku 15;

| c) | o úrovni slev uvedených v čl. 9 odst. 2 a v článku 16. |
| --- | --- |

c)

o úrovni slev uvedených v čl. 9 odst. 2 a v článku 16.

Po ukončení této konzultace se přijme odůvodněné rozhodnutí v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES o aspektech uvedených v písmenech a) až c) tohoto odstavce. Každý vnitrostátní regulační orgán zváží postoje vnitrostátních regulačních orgánů přímo propojených členských států.

2.   Následné konzultace se provádějí v každém období platnosti sazeb počínaje datem rozhodnutí uvedeného v odstavci 1. Po každé konzultaci a v souladu s čl. 32 písm. a) vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí o aspektech uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c).

3.   Při přijímání rozhodnutí uvedených v odstavcích 1 a 2 zohlední vnitrostátní regulační orgán obdržené reakce na konzultaci a tyto aspekty:

| a) | pro multiplikátory:






  i) | rovnováhu mezi umožněním krátkodobého obchodování se zemním plynem a poskytováním dlouhodobých signálů pro efektivní investice do přepravní soustavy, |
| --- | --- | --- |

a)

pro multiplikátory:

i)

rovnováhu mezi umožněním krátkodobého obchodování se zemním plynem a poskytováním dlouhodobých signálů pro efektivní investice do přepravní soustavy,

| ii) | dopad na výnosy z přepravních služeb a jejich pokrytí, |
| --- | --- |

ii)

dopad na výnosy z přepravních služeb a jejich pokrytí,

| iii) | potřebu zabránit křížovým dotacím mezi uživateli soustavy a zajistit, aby se ve vyvolávacích cenách více odrážely náklady, |
| --- | --- |

iii)

potřebu zabránit křížovým dotacím mezi uživateli soustavy a zajistit, aby se ve vyvolávacích cenách více odrážely náklady,

| iv) | situace, kdy dojde k fyzickému a smluvnímu překročení kapacity; |
| --- | --- |

iv)

situace, kdy dojde k fyzickému a smluvnímu překročení kapacity;

| v) | dopad na přeshraniční toky; |
| --- | --- |

v)

dopad na přeshraniční toky;

| b) | pro sezónní faktory:






  i) | dopad na usnadňování hospodárného a efektivního využívání infrastruktury, |
| --- | --- | --- |

b)

pro sezónní faktory:

i)

dopad na usnadňování hospodárného a efektivního využívání infrastruktury,

| ii) | potřebu zajistit, aby se ve vyvolávacích cenách více odrážely náklady. |
| --- | --- |

ii)

potřebu zajistit, aby se ve vyvolávacích cenách více odrážely náklady.

KAPITOLA VIII

POŽADAVKY NA ZVEŘEJŇOVÁNÍ

Článek 29

Informace zveřejňované před každoroční aukcí roční kapacity

Před každoroční aukcí roční kapacity zveřejní vnitrostátní regulační orgán nebo provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy, podle rozhodnutí daného vnitrostátního regulačního orgánu, v souladu s požadavky uvedenými v článcích 31 a 32 následující informace týkající se propojovacích bodů, a pokud se vnitrostátní regulační orgán rozhodne uplatnit nařízení (EU) 2017/459, informace týkající se bodů jiných než propojovací body:

| a) | u standardních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu:






  i) | vyvolávací ceny platné minimálně do konce plynárenského roku začínajícího po každoroční aukci roční kapacity, |
| --- | --- | --- |

a)

u standardních kapacitních produktů pro pevnou kapacitu:

i)

vyvolávací ceny platné minimálně do konce plynárenského roku začínajícího po každoroční aukci roční kapacity,

| ii) | multiplikátory a sezónní faktory uplatňované na vyvolávací ceny jiných než standardních ročních kapacitních produktů, |
| --- | --- |

ii)

multiplikátory a sezónní faktory uplatňované na vyvolávací ceny jiných než standardních ročních kapacitních produktů,

| iii) | zdůvodnění vnitrostátního regulačního orgánu ohledně úrovně multiplikátorů, |
| --- | --- |

iii)

zdůvodnění vnitrostátního regulačního orgánu ohledně úrovně multiplikátorů,

| iv) | v případě, že se uplatní sezónní faktory, zdůvodnění jejich uplatnění; |
| --- | --- |

iv)

v případě, že se uplatní sezónní faktory, zdůvodnění jejich uplatnění;

| b) | u standardních kapacitních produktů pro přerušitelnou kapacitu:






  i) | vyvolávací ceny platné minimálně do konce plynárenského roku začínajícího po každoroční aukci roční kapacity, |
| --- | --- | --- |

b)

u standardních kapacitních produktů pro přerušitelnou kapacitu:

i)

vyvolávací ceny platné minimálně do konce plynárenského roku začínajícího po každoroční aukci roční kapacity,

| ii) | posouzení pravděpodobnosti přerušení včetně:






  1) | seznamu všech druhů standardních kapacitních produktů pro nabízenou přerušitelnou kapacitu včetně příslušné pravděpodobnosti přerušení a úrovně uplatněné slevy; |
| --- | --- | --- |

ii)

posouzení pravděpodobnosti přerušení včetně:

1)

seznamu všech druhů standardních kapacitních produktů pro nabízenou přerušitelnou kapacitu včetně příslušné pravděpodobnosti přerušení a úrovně uplatněné slevy;

| 2) | vysvětlení způsobu výpočtu pravděpodobnosti přerušení pro každý druh produktu uvedený v bodě 1; |
| --- | --- |

2)

vysvětlení způsobu výpočtu pravděpodobnosti přerušení pro každý druh produktu uvedený v bodě 1;

| 3) | historické nebo předpokládané údaje, případně obojí, použité pro odhad pravděpodobnosti přerušení uvedený v bodě 2. |
| --- | --- |

3)

historické nebo předpokládané údaje, případně obojí, použité pro odhad pravděpodobnosti přerušení uvedený v bodě 2.

Článek 30

Informace zveřejňované před zahájením období platnosti sazeb

1.   Vnitrostátní regulační orgán nebo provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy, podle rozhodnutí daného vnitrostátního regulačního orgánu, zveřejní před zahájením období platnosti sazeb v souladu s požadavky uvedenými v článcích 31 a 32 tyto informace:

| a) | informace o parametrech užitých v uplatňované metodice referenčních cen, které se týkají technických vlastností přepravní soustavy, jako jsou například:






  i) | technická kapacita ve vstupních a výstupních bodech a související předpoklady, |
| --- | --- | --- |

a)

informace o parametrech užitých v uplatňované metodice referenčních cen, které se týkají technických vlastností přepravní soustavy, jako jsou například:

i)

technická kapacita ve vstupních a výstupních bodech a související předpoklady,

| ii) | předpokládaná smluvní kapacita ve vstupních a výstupních bodech a související předpoklady, |
| --- | --- |

ii)

předpokládaná smluvní kapacita ve vstupních a výstupních bodech a související předpoklady,

| iii) | množství a směr průtoku plynu pro vstupní a výstupní body a související předpoklady, jako jsou například scénáře poptávky a nabídky pro průtok plynu při poptávkové špičce, |
| --- | --- |

iii)

množství a směr průtoku plynu pro vstupní a výstupní body a související předpoklady, jako jsou například scénáře poptávky a nabídky pro průtok plynu při poptávkové špičce,

| iv) | znázornění struktury přepravní soustavy s přiměřenou úrovní podrobnosti, |
| --- | --- |

iv)

znázornění struktury přepravní soustavy s přiměřenou úrovní podrobnosti,

| v) | další technické informace o přepravní soustavě, jako je například délka a průměr potrubí a výkon kompresorových stanic; |
| --- | --- |

v)

další technické informace o přepravní soustavě, jako je například délka a průměr potrubí a výkon kompresorových stanic;

| b) | tyto informace:






  i) | povolené nebo cílové výnosy provozovatele přepravní soustavy, případně obojí, |
| --- | --- | --- |

b)

tyto informace:

i)

povolené nebo cílové výnosy provozovatele přepravní soustavy, případně obojí,

| ii) | informace vztahující se ke změnám výnosů uvedených v bodě i) z jednoho roku na následující rok, |
| --- | --- |

ii)

informace vztahující se ke změnám výnosů uvedených v bodě i) z jednoho roku na následující rok,

| iii) | tyto parametry:






  1) | druhy aktiv zahrnuté do regulované báze aktiv a jejich celková hodnota; |
| --- | --- | --- |

iii)

tyto parametry:

1)

druhy aktiv zahrnuté do regulované báze aktiv a jejich celková hodnota;

| 2) | náklady na kapitál a metodika jejich výpočtu; |
| --- | --- |

2)

náklady na kapitál a metodika jejich výpočtu;

| 3) | kapitálové výdaje včetně:






  a) | metodik stanovení počáteční hodnoty aktiv; |
| --- | --- | --- |

3)

kapitálové výdaje včetně:

a)

metodik stanovení počáteční hodnoty aktiv;

| b) | metodik přeceňování aktiv; |
| --- | --- |

b)

metodik přeceňování aktiv;

| c) | vysvětlení vývoje hodnoty aktiv; |
| --- | --- |

c)

vysvětlení vývoje hodnoty aktiv;

| d) | dob a částek odpisů podle druhu aktiv; |
| --- | --- |

d)

dob a částek odpisů podle druhu aktiv;

| 4) | provozní výdaje; |
| --- | --- |

4)

provozní výdaje;

| 5) | pobídkové mechanismy a cíle týkající se efektivity; |
| --- | --- |

5)

pobídkové mechanismy a cíle týkající se efektivity;

| 6) | inflační indexy, |
| --- | --- |

6)

inflační indexy,

| iv) | výnosy z přepravních služeb, |
| --- | --- |

iv)

výnosy z přepravních služeb,

| v) | následující poměry u výnosů uvedených v bodě iv):






  1) | rozdělení kapacita-komodita, tj. rozdělení mezi výnosy z přepravních sazeb založených na kapacitě a výnosy z přepravních sazeb založených na komoditách; |
| --- | --- | --- |

v)

následující poměry u výnosů uvedených v bodě iv):

1)

rozdělení kapacita-komodita, tj. rozdělení mezi výnosy z přepravních sazeb založených na kapacitě a výnosy z přepravních sazeb založených na komoditách;

| 2) | rozdělení vstup-výstup, tj. rozdělení mezi výnosy z přepravních sazeb založených na kapacitě ve všech vstupních bodech a výnosy z přepravních sazeb založených na kapacitě ve všech výstupních bodech; |
| --- | --- |

2)

rozdělení vstup-výstup, tj. rozdělení mezi výnosy z přepravních sazeb založených na kapacitě ve všech vstupních bodech a výnosy z přepravních sazeb založených na kapacitě ve všech výstupních bodech;

| 3) | rozdělení „v rámci systému/mezi systémy“, tj. rozdělení mezi výnosy z užívání soustavy v rámci systému ve vstupních i výstupních bodech a výnosy z užívání soustavy mezi systémy ve vstupních i výstupních bodech vypočtené dle článku 5, |
| --- | --- |

3)

rozdělení „v rámci systému/mezi systémy“, tj. rozdělení mezi výnosy z užívání soustavy v rámci systému ve vstupních i výstupních bodech a výnosy z užívání soustavy mezi systémy ve vstupních i výstupních bodech vypočtené dle článku 5,

| vi) | v případě a v rozsahu, v němž provozovatel přepravní soustavy uplatňuje režim necenového stropu, následující informace týkající se předchozího období platnosti sazeb, pokud jde o narovnání regulačního účtu:






  1) | skutečně obdržené výnosy, schodek nebo přebytek povolených výnosů a jeho část, která se přidělí na regulační účet, a případně na dílčí účty v rámci tohoto regulačního účtu; |
| --- | --- | --- |

vi)

v případě a v rozsahu, v němž provozovatel přepravní soustavy uplatňuje režim necenového stropu, následující informace týkající se předchozího období platnosti sazeb, pokud jde o narovnání regulačního účtu:

1)

skutečně obdržené výnosy, schodek nebo přebytek povolených výnosů a jeho část, která se přidělí na regulační účet, a případně na dílčí účty v rámci tohoto regulačního účtu;

| 2) | období pro narovnání a zavedené pobídkové mechanismy, |
| --- | --- |

2)

období pro narovnání a zavedené pobídkové mechanismy,

| vii) | zamýšlené využití aukční prémie; |
| --- | --- |

vii)

zamýšlené využití aukční prémie;

| c) | následující informace o přepravních a nepřepravních sazbách doplněné příslušnými informacemi týkajícími se jejich odvozování:






  i) | přepravní sazby založené na komoditách uvedené v čl. 4 odst. 3, pokud jsou uplatněny, |
| --- | --- | --- |

c)

následující informace o přepravních a nepřepravních sazbách doplněné příslušnými informacemi týkajícími se jejich odvozování:

i)

přepravní sazby založené na komoditách uvedené v čl. 4 odst. 3, pokud jsou uplatněny,

| ii) | nepřepravní sazby za nepřepravní služby uvedené v čl. 4 odst. 4, pokud jsou uplatněny, |
| --- | --- |

ii)

nepřepravní sazby za nepřepravní služby uvedené v čl. 4 odst. 4, pokud jsou uplatněny,

| iii) | referenční ceny a další ceny, které se použijí v jiných bodech než v těch, které jsou uvedeny v článku 29. |
| --- | --- |

iii)

referenční ceny a další ceny, které se použijí v jiných bodech než v těch, které jsou uvedeny v článku 29.

2.   Navíc se zveřejňují tyto informace týkající se přepravních sazeb:

| a) | vysvětlení těchto skutečností:






  i) | rozdíl v úrovni přepravních sazeb za stejný druh přepravní služby, platných v aktuálním období platnosti sazeb a v období platnosti sazeb, pro které se daná informace zveřejňuje, |
| --- | --- | --- |

a)

vysvětlení těchto skutečností:

i)

rozdíl v úrovni přepravních sazeb za stejný druh přepravní služby, platných v aktuálním období platnosti sazeb a v období platnosti sazeb, pro které se daná informace zveřejňuje,

| ii) | odhadovaný rozdíl úrovně přepravních sazeb za stejný druh přepravní služby, platných v období platnosti sazeb, pro které se daná informace zveřejňuje, a pro jednotlivá období platnosti sazeb ve zbývající části regulovaného období; |
| --- | --- |

ii)

odhadovaný rozdíl úrovně přepravních sazeb za stejný druh přepravní služby, platných v období platnosti sazeb, pro které se daná informace zveřejňuje, a pro jednotlivá období platnosti sazeb ve zbývající části regulovaného období;

| b) | alespoň zjednodušený model sazeb, který se pravidelně aktualizuje a připojí se k němu vysvětlení, jak jej používat, umožňující uživatelům soustavy vypočítat přepravní sazby platné pro aktuální období platnosti sazeb a odhadnout jejich možný vývoj po uplynutí tohoto období platnosti sazeb. |
| --- | --- |

b)

alespoň zjednodušený model sazeb, který se pravidelně aktualizuje a připojí se k němu vysvětlení, jak jej používat, umožňující uživatelům soustavy vypočítat přepravní sazby platné pro aktuální období platnosti sazeb a odhadnout jejich možný vývoj po uplynutí tohoto období platnosti sazeb.

3.   U bodů vyloučených z definice významných bodů uvedených v bodě 3.2 odst. 1 písm. a) přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009 se zveřejňují informace o množství předpokládané smluvní kapacity a předpokládaném množství průtoku plynu, jak je uvedeno v bodě 3.2 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.

Článek 31

Forma zveřejňování

1.   Informace uvedené v článcích 29 a 30 se zveřejňují tak, jak je uvedeno v článku 32, prostřednictvím odkazu na internetovou stránku příslušného subjektu na platformě uvedené v bodě 3.1.1 odst. 1 písm. h) přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009.

Tyto informace jsou veřejně přístupné, bezplatné a bez jakýchkoliv omezení týkajících se jejich použití. Zveřejňují se:

| a) | snadno použitelným způsobem; |
| --- | --- |

a)

snadno použitelným způsobem;

| b) | jasným, snadno přístupným a nediskriminačním způsobem; |
| --- | --- |

b)

jasným, snadno přístupným a nediskriminačním způsobem;

| c) | ve formátu ke stažení; |
| --- | --- |

c)

ve formátu ke stažení;

| d) | v jednom nebo více úředních jazycích daného členského státu, a pokud jedním z úředních jazyků daného členského státu není angličtina, pokud možno také v angličtině. |
| --- | --- |

d)

v jednom nebo více úředních jazycích daného členského státu, a pokud jedním z úředních jazyků daného členského státu není angličtina, pokud možno také v angličtině.

2.   Na platformě uvedené v bodě 3.1.1 odst. 1 písm. h) přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009 se zveřejňují tyto informace o propojovacích bodech:

| a) | ve stejnou dobu, která je uvedena v článku 29, vyvolávací ceny standardních produktů pro pevnou kapacitu i standardních produktů pro přerušitelnou kapacitu; |
| --- | --- |

a)

ve stejnou dobu, která je uvedena v článku 29, vyvolávací ceny standardních produktů pro pevnou kapacitu i standardních produktů pro přerušitelnou kapacitu;

| b) | ve stejnou dobu, která je uvedena v článku 30, poplatek na základě průtoku uvedený v čl. 4 odst. 3 písm. a), je-li uplatněn. |
| --- | --- |

b)

ve stejnou dobu, která je uvedena v článku 30, poplatek na základě průtoku uvedený v čl. 4 odst. 3 písm. a), je-li uplatněn.

3.   Informace uvedené v odstavci 2 se zveřejní tímto způsobem:

| a) | jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) až c); |
| --- | --- |

a)

jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) až c);

| b) | v angličtině; |
| --- | --- |

b)

v angličtině;

| c) | ve standardizované tabulce, která obsahuje alespoň tyto informace:






  i) | propojovací bod, |
| --- | --- | --- |

c)

ve standardizované tabulce, která obsahuje alespoň tyto informace:

i)

propojovací bod,

| ii) | směr toku plynu, |
| --- | --- |

ii)

směr toku plynu,

| iii) | názvy příslušných provozovatelů přepravní soustavy, |
| --- | --- |

iii)

názvy příslušných provozovatelů přepravní soustavy,

| iv) | okamžik zahájení a okamžik ukončení produktu, |
| --- | --- |

iv)

okamžik zahájení a okamžik ukončení produktu,

| v) | zda je kapacita pevná nebo přerušitelná, |
| --- | --- |

v)

zda je kapacita pevná nebo přerušitelná,

| vi) | určení standardního kapacitního produktu, |
| --- | --- |

vi)

určení standardního kapacitního produktu,

| vii) | uplatňovaná sazba za kWh/h a za kWh/d v místní měně a v eurech, přičemž se zohlední tyto skutečnosti:






  1) | v případě, že použitou jednotkou kapacity je kWh/h, jsou informace o platné sazbě za kWh/d nezávazné a naopak; |
| --- | --- | --- |

vii)

uplatňovaná sazba za kWh/h a za kWh/d v místní měně a v eurech, přičemž se zohlední tyto skutečnosti:

1)

v případě, že použitou jednotkou kapacity je kWh/h, jsou informace o platné sazbě za kWh/d nezávazné a naopak;

| 2) | v případě, že místní měna je jiná než euro, jsou informace o platné sazbě v eurech nezávazné. |
| --- | --- |

2)

v případě, že místní měna je jiná než euro, jsou informace o platné sazbě v eurech nezávazné.

Navíc taková standardizovaná tabulka ve stejném období, jako je uvedeno v článku 30, zahrnuje simulaci všech nákladů na průtok 1 GWh/den/rok pro každý propojovací bod v místní měně a v eurech v souladu s bodem vii) podbodem 2.

4.   V případě, že se informace uvedené v odstavci 2 liší od příslušných informací uvedených v odstavci 1, mají příslušné informace uvedené v odstavci 1 přednost.

Článek 32

Lhůta pro zveřejnění oznámení

Lhůta pro zveřejnění informací uvedených v článcích 29 a 30 je následující:

| a) | pro informace uvedené v článku 29 nejpozději 30 dnů před každoroční aukcí roční kapacity; |
| --- | --- |

a)

pro informace uvedené v článku 29 nejpozději 30 dnů před každoroční aukcí roční kapacity;

| b) | pro informace uvedené v článku 30 nejpozději 30 dnů před započetím příslušného období platnosti sazeb; |
| --- | --- |

b)

pro informace uvedené v článku 30 nejpozději 30 dnů před započetím příslušného období platnosti sazeb;

| c) | pro příslušné přepravní sazby aktualizované v průběhu období platnosti sazeb uvedeného v čl. 12 odst. 3 bezprostředně po jejich schválení v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES. |
| --- | --- |

c)

pro příslušné přepravní sazby aktualizované v průběhu období platnosti sazeb uvedeného v čl. 12 odst. 3 bezprostředně po jejich schválení v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES.

Každá aktualizace přepravních sazeb se doplní o informace uvádějící důvody pro změnu jejich úrovně. Použije-li se čl. 12 odst. 3 písm. b), doplní se rovněž o aktualizovanou zprávu uvedenou v čl. 29 písm. b) pro příslušné druhy standardních kapacitních produktů pro přerušitelnou kapacitu.

KAPITOLA IX

PŘÍRŮSTKOVÁ KAPACITA

Článek 33

Zásady tvorby sazeb za přírůstkovou kapacitu

1.   Minimální cenou, za kterou provozovatelé přepravní soustavy akceptují žádost o přírůstkovou kapacitu, je referenční cena. Pro výpočet ekonomického testu se referenční ceny odvodí tak, že se do metodiky stanovení referenčních cen zahrnou příslušné předpoklady týkající se nabídky přírůstkové kapacity.

2.   Je-li zvažováno, že za přírůstkovou kapacitu bude nabídnut přístup pevných použitelných cen uvedený v čl. 24 písm. b), vychází vyvolávací cena uvedená v čl. 24 písm. b) z předpokládaných investičních a provozních nákladů. Po uvedení přírůstkové kapacity do provozu se tato vyvolávací cena proporcionálně upraví podle rozdílu mezi předpokládanými investičními náklady a skutečnými investičními náklady bez ohledu na to, zda je kladný nebo záporný.

3.   V případě, že by přidělení veškeré přírůstkové kapacity za referenční cenu nevytvořilo dostatečné výnosy pro dosažení pozitivního výsledku ekonomického testu, je možné v první aukci nebo alternativním mechanismu přidělování, v jehož rámci je přírůstková kapacita nabízena, uplatnit povinnou minimální prémii. Povinnou minimální prémii lze uplatnit i při dalších aukcích, při nichž je nabízena kapacita, která původně nebyla prodána, případně je nabízena kapacita, která byla původně vyčleněna v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9 nařízení (EU) 2017/459. Rozhodnutí o tom, zda a při kterých aukcích se povinná minimální prémie uplatní, se přijme v souladu s čl. 41 odst. 6 písm. a) směrnice 2009/73/ES.

4.   Výše povinné minimální prémie musí umožnit pozitivní výsledek ekonomického testu na základě výnosů vytvořených nabízenou kapacitou v první aukci nebo alternativním mechanismu přidělování, v jehož rámci je přírůstková kapacita nabízena. Rozsah výše povinné minimální prémie v závislosti na předpokládané přidělené kapacitě se předloží příslušným vnitrostátním regulačním orgánům ke schválení v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/459.

5.   Povinná minimální prémie schválená vnitrostátním regulačním orgánem se přičte k referenční ceně za koordinované kapacitní produkty v příslušném propojovacím bodě a přiděluje se pouze těm provozovatelům přepravní soustavy, pro něž příslušný vnitrostátní regulační orgán tuto povinnou minimální prémii schválil. Touto standardní zásadou pro přidělování povinné minimální prémie není dotčeno rozdělení případné další aukční prémie podle čl. 21 odst. 3, ani alternativní dohoda mezi zúčastněnými vnitrostátními regulačními orgány.

KAPITOLA X

ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Článek 34

Metodiky a parametry použité ke stanovení povolených nebo cílových výnosů provozovatelů přepravní soustavy

1.   Před 6. dubnem 2019 zveřejní agentura zprávu o metodikách a parametrech použitých ke stanovení povolených nebo cílových výnosů provozovatelů přepravní soustavy. Tato zpráva vychází minimálně z parametrů uvedených v čl. 30 odst. 1 písm. b) bodě iii).

2.   Vnitrostátní regulační orgány předloží agentuře v souladu s postupem, který agentura stanoví, všechny potřebné informace týkající se metodik a parametrů použitých ke stanovení povolených nebo cílových výnosů provozovatelů přepravní soustavy.

Článek 35

Stávající smlouvy

1.   Toto nařízení se nedotýká úrovně přepravních sazeb vyplývajících ze smluv nebo rezervací kapacity uzavřených přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost 6. dubna 2017 v případě, že tyto smlouvy nebo rezervace kapacity nepředpokládají změnu úrovní přepravních sazeb založených na kapacitě a/nebo na komoditách, s výjimkou případné indexace.

2.   Smluvní ustanovení týkající se přepravních sazeb a rezervací kapacity uvedených v odstavci 1 nelze po dni ukončení jejich platnosti obnovit, prodloužit ani odložit.

3.   Před 6. květnem 2017 zašle provozovatel přepravní soustavy případné smlouvy nebo informace o rezervaci kapacity uvedené v odstavci 1 pro informaci vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.

Článek 36

Sledování provádění

1.   S cílem napomoci agentuře v plnění jejích úkolů sledování podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 715/2009 síť ENTSOG v souladu s čl. 8 odst. 8 a 9 nařízení (ES) č. 715/2009 sleduje a analyzuje, jak provozovatelé přepravní soustavy provádějí toto nařízení. ENTSOG zejména zajistí úplnost a správnost všech relevantních informací, které mají poskytnout provozovatelé přepravních soustav. ENTSOG předloží agentuře uvedené informace v těchto lhůtách:

| a) | 31. března 2018, pokud jde o požadavky podle kapitoly VIII; |
| --- | --- |

a)

31. března 2018, pokud jde o požadavky podle kapitoly VIII;

| b) | 31. března 2020, pokud jde o všechna ostatní ustanovení tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

31. března 2020, pokud jde o všechna ostatní ustanovení tohoto nařízení.

2.   Provozovatelé přepravní soustavy předloží síti ENTSOG všechny informace, které si ENTSOG vyžádá za účelem plnění svých povinností podle odstavce 1, v těchto lhůtách:

| a) | 31. prosince 2017, pokud jde o požadavky podle kapitoly VIII; |
| --- | --- |

a)

31. prosince 2017, pokud jde o požadavky podle kapitoly VIII;

| b) | 31. prosince 2019, pokud jde o všechna ostatní ustanovení tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

31. prosince 2019, pokud jde o všechna ostatní ustanovení tohoto nařízení.

3.   Cyklus sledování provádění podle odstavců 1 a 2 se v nadcházejících letech opakuje na základě odpovídajících žádostí Komise.

4.   Agentura i ENTSOG zachovávají důvěrnost obchodně citlivých informací.

5.   Do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost zveřejní agentura zprávu o uplatňování metodik stanovení referenčních cen v členských státech.

Článek 37

Pravomoc udělovat výjimky

1.   Vnitrostátní regulační orgány mohou na žádost subjektu provozujícího propojovací vedení, kterému byla udělena výjimka z čl. 41 odst. 6, 8 a 10 směrnice 2009/73/ES v souladu s článkem 36 uvedené směrnice nebo obdobná výjimka, společně udělit tomuto subjektu výjimku z uplatňování jednoho nebo více článků tohoto nařízení v souladu s odstavci 2 až 6 tohoto článku, pokud by uplatnění uvedených článků na takový subjekt mělo jeden nebo více následujících negativních důsledků. Uvedené uplatnění by:

| a) | neusnadňovalo efektivní obchodování se zemním plynem a hospodářskou soutěž; |
| --- | --- |

a)

neusnadňovalo efektivní obchodování se zemním plynem a hospodářskou soutěž;

| b) | neposkytovalo pobídky k investicím do nové kapacity nebo k zachování stávající úrovně kapacity; |
| --- | --- |

b)

neposkytovalo pobídky k investicím do nové kapacity nebo k zachování stávající úrovně kapacity;

| c) | nepřiměřeně narušovalo přeshraniční obchod; |
| --- | --- |

c)

nepřiměřeně narušovalo přeshraniční obchod;

| d) | narušovalo hospodářskou soutěž s jinými provozovateli infrastruktury, kteří nabízejí služby obdobné povahy jako služby propojovacího vedení; |
| --- | --- |

d)

narušovalo hospodářskou soutěž s jinými provozovateli infrastruktury, kteří nabízejí služby obdobné povahy jako služby propojovacího vedení;

| e) | s ohledem na specifickou povahu propojovacího vedení nebylo proveditelné. |
| --- | --- |

e)

s ohledem na specifickou povahu propojovacího vedení nebylo proveditelné.

2.   Subjekt žádající o výjimku podle odstavce 1 uvede ve své žádosti podrobné odůvodnění se všemi podklady včetně případné analýzy přínosů a nákladů prokazující, že je splněna jedna nebo více podmínek stanovených v odst. 1 písm. a) až e).

3.   Dotčené vnitrostátní regulační orgány žádost o výjimku společně posoudí a v úzké spolupráci se s ní vypořádají. V případě, že příslušné vnitrostátní regulační orgány výjimku udělí, stanoví ve svých rozhodnutích dobu jejího trvání.

4.   Vnitrostátní regulační orgány oznámí svá rozhodnutí o poskytnutí takových výjimek agentuře a Komisi.

5.   Vnitrostátní regulační orgány mohou výjimku zrušit v případě, že pominou okolnosti nebo důvody, které vedly k jejímu udělení, případně obojí, nebo na základě odůvodněného doporučení agentury nebo Komise, aby byla výjimka zrušena vzhledem k jejímu nedostatečnému odůvodnění.

Článek 38

Vstup v platnost

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Použije se ode dne svého vstupu v platnost.

3.   Kapitoly VI a VIII se však použijí ode dne 1. října 2017. Kapitoly II, III a IV se použijí ode dne 31. května 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) 2017/459 ze dne 16. března 2017, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 984/2013 (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) č. 312/2014 ze dne 26. března 2014, kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích (Úř. věst. L 91, 27.3.2014, s. 15).

5

(6)  Nařízení Komise (EU) 2015/703 ze dne 30. dubna 2015, kterým se stanoví kodex sítě pro pravidla týkající se interoperability a předávání údajů (Úř. věst. L 113, 1.5.2015, s. 13).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).

7

---

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/57

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/461

ze dne 16. března 2017,

kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o společné postupy, formuláře a šablony sloužící konzultačnímu procesu mezi dotčenými příslušnými orgány pro účely navrhovaného nabytí kvalifikovaných účastí v úvěrových institucích podle článku 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 22 odst. 9 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je vhodné stanovit společné postupy, formuláře a šablony, jež příslušným orgánům umožní přesně posoudit oznámení o navrhovaném přímém či nepřímém nabytí anebo zvýšení kvalifikovaných účastí v úvěrových institucích v případech, kdy navrhovaným nabyvatelem je subjekt podléhající dohledu v jiném členském státě či v jiném odvětví, mateřský podnik takového subjektu anebo fyzická či právnická osoba, která takový subjekt kontroluje. V těchto případech by měly dotčené příslušné orgány vzájemně konzultovat a poskytovat si vyžádané a další podstatné informace. |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné stanovit společné postupy, formuláře a šablony, jež příslušným orgánům umožní přesně posoudit oznámení o navrhovaném přímém či nepřímém nabytí anebo zvýšení kvalifikovaných účastí v úvěrových institucích v případech, kdy navrhovaným nabyvatelem je subjekt podléhající dohledu v jiném členském státě či v jiném odvětví, mateřský podnik takového subjektu anebo fyzická či právnická osoba, která takový subjekt kontroluje. V těchto případech by měly dotčené příslušné orgány vzájemně konzultovat a poskytovat si vyžádané a další podstatné informace.

| (2) | Podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2013/36/EU se konzultační proces uvedený v článku 24 uvedené směrnice použije rovněž při posuzování akcionářů a společníků úvěrové instituce v případech, kdy má být takové instituci vydáno povolení k zahájení činnosti. Pomocí společných postupů, formulářů a šablon by proto měly být dotčené příslušné orgány rovněž schopny konzultovat v případech, kdy posouzení akcionářů či společníků s kvalifikovanou účastí probíhá v rámci posouzení žádosti o povolení úvěrové instituce. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2013/36/EU se konzultační proces uvedený v článku 24 uvedené směrnice použije rovněž při posuzování akcionářů a společníků úvěrové instituce v případech, kdy má být takové instituci vydáno povolení k zahájení činnosti. Pomocí společných postupů, formulářů a šablon by proto měly být dotčené příslušné orgány rovněž schopny konzultovat v případech, kdy posouzení akcionářů či společníků s kvalifikovanou účastí probíhá v rámci posouzení žádosti o povolení úvěrové instituce.

| (3) | Za účelem zjednodušení vzájemné spolupráce a efektivní výměny informací by měly příslušné orgány určit zvláštní kontaktní místa, jež budou pro potřeby konzultačního procesu uvedeného v článku 24 směrnice 2013/36/EU vyhrazena, a měly by údaje těchto míst zveřejnit na svých internetových stránkách. |
| --- | --- |

(3)

Za účelem zjednodušení vzájemné spolupráce a efektivní výměny informací by měly příslušné orgány určit zvláštní kontaktní místa, jež budou pro potřeby konzultačního procesu uvedeného v článku 24 směrnice 2013/36/EU vyhrazena, a měly by údaje těchto míst zveřejnit na svých internetových stránkách.

| (4) | V zájmu efektivní spolupráce příslušných orgánů, jež probíhá v krátkých lhůtách, by měly být zavedeny postupy konzultace spojené s jednoznačnými požadavky na dodržování lhůt. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu efektivní spolupráce příslušných orgánů, jež probíhá v krátkých lhůtách, by měly být zavedeny postupy konzultace spojené s jednoznačnými požadavky na dodržování lhůt.

| (5) | Tyto postupy konzultace by měly též zajišťovat, aby příslušné orgány spolupracovaly a působily k tomu, aby se tento proces zkvalitnil díky zpětné vazbě, jež bude ve vhodných případech poskytována ke kvalitě a relevanci obdržených informací. |
| --- | --- |

(5)

Tyto postupy konzultace by měly též zajišťovat, aby příslušné orgány spolupracovaly a působily k tomu, aby se tento proces zkvalitnil díky zpětné vazbě, jež bude ve vhodných případech poskytována ke kvalitě a relevanci obdržených informací.

| (6) | Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, jež Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví („orgán EBA“). |
| --- | --- |

(6)

Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, jež Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví („orgán EBA“).

| (7) | O návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2), |
| --- | --- |

(7)

O návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se stanoví společné postupy, formuláře a šablony, jež se použijí při konzultačním procesu podle článku 24 směrnice 2013/36/EU mezi:

| a) | příslušným orgánem stávající úvěrové instituce, v níž má být podle návrhu nabyta či zvýšena kvalifikovaná účast, anebo příslušným orgánem, který odpovídá za vydání povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce („žádající orgán“); |
| --- | --- |

a)

příslušným orgánem stávající úvěrové instituce, v níž má být podle návrhu nabyta či zvýšena kvalifikovaná účast, anebo příslušným orgánem, který odpovídá za vydání povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce („žádající orgán“);

| b) | dotčeným příslušným orgánem navrhovaného nabyvatele, akcionáře nebo společníka, pokud tento navrhovaný nabyvatel, akcionář nebo společník spadá do některé z kategorií vyjmenovaných v čl. 24 odst. 1 písm. a), b) a c) směrnice 2013/36/EU (dále jen „dožádaný orgán“). |
| --- | --- |

b)

dotčeným příslušným orgánem navrhovaného nabyvatele, akcionáře nebo společníka, pokud tento navrhovaný nabyvatel, akcionář nebo společník spadá do některé z kategorií vyjmenovaných v čl. 24 odst. 1 písm. a), b) a c) směrnice 2013/36/EU (dále jen „dožádaný orgán“).

Článek 2

Určená kontaktní místa

Pro účely konzultačního procesu podle článku 24 směrnice 2013/36/EU určí dotčené příslušné orgány jedinou adresu určeného útvaru či e-mailovou schránku, které budou fungovat jako kontaktní místa, jimž mají být zasílána oznámení o konzultaci a další sdělení podle tohoto nařízení, a zveřejní tato kontaktní místa na svých internetových stránkách.

Článek 3

Oznámení o konzultaci

1.   Žádající orgán zašle dožádanému orgánu oznámení o konzultaci co nejdříve po doručení oznámení podle čl. 22 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, nejpozději však do deseti pracovních dnů poté, co začne plynout lhůta pro posouzení podle čl. 22 odst. 2 druhého pododstavce uvedené směrnice.

2.   Pokud posouzení podle čl. 23 odst. 1 směrnice 2013/36/EU probíhá v rámci posouzení žádosti o povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, je žádající orgán povinen zaslat dožádanému orgánu oznámení o konzultaci co nejdříve po doručení této žádosti, nejpozději však do deseti pracovních dnů od doručení úplných údajů podle článku 15 směrnice 2013/36/EU.

3.   Oznámení o konzultaci podle odstavců 1 a 2 zasílá žádající orgán v písemné formě poštou, faxem či zabezpečenými elektronickými prostředky a adresuje je určenému kontaktnímu místu dožádaného orgánu.

4.   Oznámení o konzultaci podle odstavců 1 a 2 zasílá žádající orgán ve vyplněné šabloně stanovené v příloze I a specifikuje v něm hlavní podrobnosti k navrhované účasti a k informacím, o něž se na dožádaný orgán v této souvislosti obrací.

Článek 4

Potvrzení o přijetí oznámení o konzultaci

Do dvou pracovních dnů od doručení oznámení o konzultaci podle článku 3 zašle dožádaný orgán žádajícímu orgánu potvrzení o přijetí tohoto oznámení.

Článek 5

Odpověď dožádaného orgánu

1.   Odpověď na oznámení o konzultaci je odesílána v písemné formě a ve formátu stanoveném v příloze II poštou, faxem či zabezpečenými elektronickými prostředky. Je adresována určenému kontaktnímu místu žádajícího orgánu podle článku 2, neurčí-li tento orgán jinak.

2.   Co nejdříve, nejpozději však do dvaceti pracovních dnů od doručení oznámení o konzultaci, poskytne dožádaný orgán žádajícímu orgánu

| a) | všechny relevantní informace, jež jsou v oznámení o konzultaci vyžádány, včetně případných stanovisek či výhrad vůči nabytí účasti ze strany navrhovaného nabyvatele; |
| --- | --- |

a)

všechny relevantní informace, jež jsou v oznámení o konzultaci vyžádány, včetně případných stanovisek či výhrad vůči nabytí účasti ze strany navrhovaného nabyvatele;

| b) | veškeré podstatné informace z vlastního podnětu. |
| --- | --- |

b)

veškeré podstatné informace z vlastního podnětu.

3.   Není-li dožádaný orgán s to dodržet lhůtu podle odstavce 2, neprodleně vyrozumí žádající orgán o obhajitelných důvodech tohoto prodlení a uvede odhadovaný termín odpovědi. Dožádaný orgán poskytuje z vlastního podnětu či na žádost žádajícího orgánu pravidelnou zpětnou vazbu o dosaženém pokroku.

4.   Není-li dožádaný orgán v odůvodněných a nezbytných případech s to poskytnout všechny vyžádané informace ve lhůtě podle odstavce 2, je povinen

| a) | poskytnout ve formátu stanoveném v příloze II informace, které jsou ve lhůtě podle odstavce 2 již k dispozici; |
| --- | --- |

a)

poskytnout ve formátu stanoveném v příloze II informace, které jsou ve lhůtě podle odstavce 2 již k dispozici;

| b) | poskytnout případné chybějící informace, jakmile budou k dispozici, a způsobem, mj. ústním, který zajišťuje, aby mohly být v krátké lhůtě provedeny veškeré potřebné kroky. |
| --- | --- |

b)

poskytnout případné chybějící informace, jakmile budou k dispozici, a způsobem, mj. ústním, který zajišťuje, aby mohly být v krátké lhůtě provedeny veškeré potřebné kroky.

5.   Jsou-li informace poskytovány podle odst. 4 písm. b) ústně, musí být následně potvrzeny písemně postupem dle odstavce 1, nedohodnou-li se zúčastněné příslušné orgány jinak.

Článek 6

Postupy konzultace

1.   Ve věcech oznámení o konzultaci a odpovědí spolu žádající a dožádaný orgán komunikují za použití prostředků, jež jsou z prostředků uvedených v čl. 3 odst. 3 a čl. 5 odst. 1 nejúčelnější, přičemž náležitě zohledňují důvěrnost sdělení, dobu korespondence, objem zasílaného materiálu a snadnost přístupu k informacím ze strany žádajícího orgánu.

2.   Informace, jež dožádaný orgán poskytne, musí být podle jeho nejlepšího vědomí úplné, přesné a aktuální.

3.   Po doručení oznámení o konzultaci se dožádaný orgán s žádajícím orgánem v krátké lhůtě spojí, pokud v souvislosti s vyžádanými informacemi potřebuje nějaké upřesnění.

Na všechny žádosti dožádaného orgánu o upřesnění odpovídá žádající orgán bezodkladně.

4.   Má-li vyžádané informace k dispozici jiný orgán z téhož členského státu, z něhož je dožádaný orgán, avšak není-li tento jiný orgán příslušným orgánem pro účely článku 24 směrnice 2013/36/EU, je dožádaný orgán povinen vyvinout veškeré úsilí, aby tyto informace rychle shromáždil, a předat je žádajícímu orgánu postupem dle článku 5.

Má-li vyžádané informace k dispozici jiný orgán z jiného členského státu, anebo jiný orgán z téhož členského státu, a je-li tento jiný orgán příslušným orgánem pro účely článku 24 směrnice 2013/36/EU, je dožádaný orgán povinen o tom žádající orgán neprodleně vyrozumět.

5.   Dožádaný a žádající orgán spolupracují s cílem vyřešit případné obtíže, jež mohou při vyřizování žádosti vyvstat.

6.   Dožádaný a žádající orgán si vzájemně poskytnou zpětnou vazbu o výsledku posouzení, v souvislosti s nímž konzultační proces proběhl, a v náležitých případech i o užitečnosti informací a další obdržené pomoci a o případných problémech, jež se při poskytování této pomoci či informací vyskytly.

7.   Vyplynou-li během lhůty pro posouzení nové informace anebo potřeba doplňujících informací, žádající a dožádaný orgán zajistí, aby proběhla výměna všech podstatných a relevantních informací. K tomuto účelu ve vhodných případech použijí šablony v přílohách I a II.

8.   Během konzultačního procesu používají příslušné orgány úřední jazyk některého členského státu Unie, který je běžně používán pro mezinárodní spolupráci v oblasti dohledu, a zvolený jazyk či jazyky zveřejní na svých internetových stránkách. Příslušné orgány členských států, jež mají společný úřední jazyk nebo se vzájemně dohodnou na používání jiného úředního jazyka některého členského státu Unie, mohou používat tento jazyk.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

---

PŘÍLOHA I

Šablona oznámení o konzultaci

(Článek 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/461)

Datum: ...

PODAVATEL:

Členský stát:

Žádající orgán:

Adresa:

(Kontaktní údaje určeného kontaktního místa)

Telefon:

E-mail:

Číslo jednací:

PŘÍJEMCE:

Členský stát:

Dožádaný orgán:

Adresa:

(Kontaktní údaje určeného kontaktního místa)

Telefon:

E-mail:

Vážená paní, vážený pane,

v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/461 (1), kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o společné postupy, formuláře a šablony sloužící konzultačnímu procesu mezi dotčenými příslušnými orgány podle článku 24 směrnice 2013/36/EU, Vám tímto zasíláme oznámení o konzultaci k dále uvedeným skutečnostem.

Dovolujeme si Vám sdělit, že lhůta pro posouzení skončí dne [doplňte datum] (2). Uvítali bychom tedy, kdybyste nám mohli vyžádané informace spolu s dalšími podstatnými skutečnostmi a případnými stanovisky či výhradami vůči navrhované účasti sdělit ve lhůtě dvaceti pracovních dnů od doručení tohoto dopisu. Nebude-li poskytnutí těchto informací v uvedené lhůtě možné, žádáme Vás o sdělení předpokládaného termínu, k němuž byste nám byli schopni vyžádanou pomoc poskytnout.

Toto oznámení o konzultaci, Vaše odpověď a jejich zpracování spadají do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (3).

Informace o navrhované účasti

Totožnost navrhovaného nabyvatele (nabyvatelů), akcionáře (akcionářů) či společníka (společníků):

...

...

...

[V případě fyzických osob uveďte osobní údaje, včetně jména, data a místa narození, osobního identifikačního čísla (je-li k dispozici) a adresy. V případě právnických osob uveďte název a sídlo zapsané v rejstříku, poštovní adresu (liší-li se od adresy sídla) a vnitrostátní identifikační číslo (je-li k dispozici).]

Název příslušného regulovaného subjektu (regulovaných subjektů) v členském státě dožádaného orgánu a jeho vztah k navrhovanému nabyvateli, akcionáři či společníkovi:

...

...

...

[Je-li navrhovaným nabyvatelem, akcionářem či společníkem regulovaný subjekt uvedený v čl. 24 odst. 1 písm. a) směrnice 2013/36/EU, postačí jméno či název tohoto navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka. Spadá-li navrhovaný nabyvatel, akcionář či společník do některé z kategorií vyjmenovaných v čl. 24 odst. 1 písm. b) a c) směrnice 2013/36/EU, je nutné rovněž objasnit vztah mezi tímto navrhovaným nabyvatelem, akcionářem či společníkem a příslušným regulovaným subjektem usazeným v členském státě dožádaného orgánu.]

Totožnost cílového podniku nebo instituce, které jsou předmětem žádosti o povolení:

...

...

...

Uveďte název a sídlo zapsané v rejstříku, poštovní adresu (liší-li se od adresy sídla) a vnitrostátní identifikační číslo (je-li k dispozici).]

Velikost stávající a zamýšlené přímé či nepřímé účasti navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka v cílovém podniku či instituci, které jsou předmětem žádosti o povolení:

...

...

...

[Uveďte informace o akciích, jež v cílovém podniku či instituci, které jsou předmětem žádosti o povolení, vlastní anebo zamýšlí vlastnit navrhovaný nabyvatel, akcionář či společník (v relevantních případech uveďte údaje za dobu před navrhovaným nabytím a po něm), včetně: i) počtu a typu akcií (kmenové, či jiné) podniku, jež vlastní anebo zamýšlí nabýt navrhovaný nabyvatel, akcionář či společník (v relevantních případech uveďte údaje za dobu před navrhovaným nabytím a po něm), spolu s nominální hodnotou těchto akcií, ii) podílu na celkovém kapitálu podniku, který představují akcie, jež vlastní anebo zamýšlí nabýt navrhovaný nabyvatel, akcionář či společník (v relevantních případech uveďte údaje za dobu před navrhovaným nabytím a po něm), a iii) podílu na celkových hlasovacích právech v podniku, který představují akcie, jež vlastní anebo zamýšlí vlastnit navrhovaný nabyvatel, akcionář či společník (v relevantních případech uveďte údaje za dobu před navrhovaným nabytím a po něm), pokud se podíl na hlasovacích právech liší od podílu na kapitálu podniku. V případě nepřímého nabytí se tyto informace uvedou přiměřeně.]

Údaje o dalších zúčastněných orgánech:

...

...

...

[Údaj, zda žádající orgán je či bude v souvislosti s předmětem žádosti v kontaktu s jiným orgánem v členském státě dožádaného orgánu anebo s jiným orgánem, o němž žádající orgán ví, že má na předmětu žádosti aktivní zájem]

[Případné doplňující informace poskytnuté žádajícím orgánem:

...

...

...

...]

Typ požadované pomoci

Konkrétně požadované informace:

...

...

...

...

[Podrobně uveďte, o které konkrétní informace včetně případných relevantních dokumentů žádáte. Tyto informace obsahují:

| — | výsledek nejnovějšího posouzení vhodnosti (z hlediska způsobilosti a bezúhonnosti) navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka anebo příslušných pracovníků příslušného regulovaného subjektu, je-li tento výsledek k dispozici; |
| --- | --- |

—

výsledek nejnovějšího posouzení vhodnosti (z hlediska způsobilosti a bezúhonnosti) navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka anebo příslušných pracovníků příslušného regulovaného subjektu, je-li tento výsledek k dispozici;

| — | výsledek nejnovějšího posouzení finančního zdraví navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka anebo příslušného regulovaného subjektu spolu se souvisejícími zprávami o veřejném či externím auditu, je-li tento výsledek k dispozici; |
| --- | --- |

—

výsledek nejnovějšího posouzení finančního zdraví navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka anebo příslušného regulovaného subjektu spolu se souvisejícími zprávami o veřejném či externím auditu, je-li tento výsledek k dispozici;

| — | výsledek dožádaným orgánem provedeného nejnovějšího posouzení kvality řídící struktury navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka anebo příslušného regulovaného subjektu a jejich administrativních a účetních postupů, systémů vnitřní kontroly, správy a řízení společnosti, struktury skupiny apod., je-li tento výsledek k dispozici; |
| --- | --- |

—

výsledek dožádaným orgánem provedeného nejnovějšího posouzení kvality řídící struktury navrhovaného nabyvatele, akcionáře či společníka anebo příslušného regulovaného subjektu a jejich administrativních a účetních postupů, systémů vnitřní kontroly, správy a řízení společnosti, struktury skupiny apod., je-li tento výsledek k dispozici;

| — | údaj, je-li ve spojitosti s navrhovaným nabytím či účastí dáno důvodné podezření z praní peněz či financování terorismu anebo z pokusu o ně; |
| --- | --- |

—

údaj, je-li ve spojitosti s navrhovaným nabytím či účastí dáno důvodné podezření z praní peněz či financování terorismu anebo z pokusu o ně;

další konkrétní informace, o něž žádající orgán žádá.]

S pozdravem

[podpis]

---

(1)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/461 ze dne 16. března 2017, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o společné postupy, formuláře a šablony sloužící konzultačnímu procesu mezi dotčenými příslušnými orgány pro účely navrhovaného nabytí kvalifikovaných účastí v úvěrových institucích podle článku 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2017, s. 57).

1

(2)  V souladu s čl. 22 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2013/36/EU, resp. s článkem 15 uvedené směrnice.

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

3

---

PŘÍLOHA II

Šablona odpovědi dožádaného orgánu

(Článek 5 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/461)

Datum: ...

Obecné informace

PODAVATEL:

Členský stát:

Dožádaný orgán:

Adresa:

(Kontaktní údaje určeného kontaktního místa)

Telefon:

E-mail:

Číslo jednací dožádaného orgánu:

PŘÍJEMCE:

Členský stát:

Žádající orgán:

Adresa:

(Kontaktní údaje určeného kontaktního místa)

Telefon:

E-mail:

Číslo jednací žádajícího orgánu:

Vážená paní, vážený pane,

v souladu s článkem 5 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/461 (1) jsme zpracovali Vaše oznámení o konzultaci ze dne [dd.mm.rrrr] s výše uvedeným číslem jednacím.

Předkládaná odpověď spadá do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (2) ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů.

Uveďte své případné pochybnosti o konkrétních informacích, jež byly vyžádány, či o některém dalším aspektu tohoto posouzení:

...

...

...

Sem uveďte přímo vyžádané informace anebo odkaz na příslušné přílohy, jež tyto informace obsahují:

...

...

...

Chce-li dožádaný orgán uvést další podstatné či jiné informace, doplňte je sem, anebo uveďte, jak budou poskytnuty, případně uveďte odkaz na příslušné přílohy, jež tyto informace obsahují:

...

...

...

[Sem uveďte případné další podstatné informace, například strukturu skupiny či nejnovější posouzení finančního zdraví navrhovaného nabyvatele anebo příslušného regulovaného subjektu.]

Sem uveďte případná stanoviska či výhrady vůči navrhovanému nabytí:

...

...

...

Pokud některá z požadovaných informací nebyla při zpracování této odpovědi k dispozici a pokud by v důsledku čekání na tuto informaci byla překročena požadovaná lhůta k předložení odpovědi, uveďte, o jakou informaci se jedná, a upřesněte, kdy očekáváte její předložení:

...

...

...

S pozdravem,

[podpis]

---

(1)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/461 ze dne 16. března 2017, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o společné postupy, formuláře a šablony sloužící konzultačnímu procesu mezi dotčenými příslušnými orgány podle článku 24 směrnice 2013/36/EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2017, s. 57).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

---

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/66

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/462

ze dne 16. března 2017

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 184,2 |
| MA | 98,3 |
| SN | 196,7 |
| TN | 182,1 |
| TR | 96,3 |
| ZZ | 151,5 |
| 0707 00 05 | EG | 241,9 |
| TR | 178,3 |
| ZZ | 210,1 |
| 0709 93 10 | MA | 46,4 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 91,2 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,7 |
| IL | 69,3 |
| MA | 54,3 |
| TN | 55,3 |
| TR | 70,7 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | TR | 66,0 |
| ZZ | 66,0 |
| 0808 10 80 | CL | 122,2 |
| CN | 154,7 |
| US | 105,5 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 124,7 |
| 0808 30 90 | AR | 126,5 |
| CL | 134,8 |
| CN | 74,5 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 113,6 |
| ZZ | 119,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

EG

184,2

MA

98,3

SN

196,7

TN

182,1

TR

96,3

ZZ

151,5

0707 00 05

EG

241,9

TR

178,3

ZZ

210,1

0709 93 10

MA

46,4

TR

135,9

ZZ

91,2

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,7

IL

69,3

MA

54,3

TN

55,3

TR

70,7

ZZ

58,7

0805 50 10

TR

66,0

ZZ

66,0

0808 10 80

CL

122,2

CN

154,7

US

105,5

ZA

116,3

ZZ

124,7

0808 30 90

AR

126,5

CL

134,8

CN

74,5

TR

148,9

ZA

113,6

ZZ

119,7

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/68

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/463

ze dne 16. března 2017,

kterým se určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. července do 30. září 2017 v rámci celních kvót pro drůbeží maso pocházející z Izraele otevřených nařízením (ES) č. 1384/2007

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1384/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů z odvětví drůbežího masa pocházejícího z Izraele. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1384/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů z odvětví drůbežího masa pocházejícího z Izraele.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. března 2017 na podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017, nedosahují dostupného množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti, a přičíst je k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí. |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. března 2017 na podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017, nedosahují dostupného množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti, a přičíst je k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí.

| (3) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Množství, na něž nebyly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 1384/2007 a která je třeba přičíst k podobdobí od 1. července do 30. září 2017, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1384/2007 ze dne 26. listopadu 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2398/96, pokud se jedná o otevření a správu některých celních kvót týkajících se dovozů produktů z odvětví drůbežího masa pocházejícího z Izraele do Společenství (Úř. věst. L 309, 27.11.2007, s. 40).

2

---

PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Nevyžádané množství, jež se má přičíst k množství dostupnému na podobdobí od 1. července do 30. září 2017
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 280 000 |
| 09.4092 | 2 000 000 |

Pořadové číslo

Nevyžádané množství, jež se má přičíst k množství dostupnému na podobdobí od 1. července do 30. září 2017

(v kg)

09.4091

280 000

09.4092

2 000 000

---

ROZHODNUTÍ

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/70

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2017/464

ze dne 7. března 2017

o jmenování velitele operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí BiH/21/2014 (BiH/24/2017)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele operace EU. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele operace EU.

| (2) | Dne 18. března 2014 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí BiH/21/2014 (2) o jmenování zástupce nejvyššího velitele spojeneckých sil v Evropě generála sira Adriana BRADSHAWA velitelem operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině. |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. března 2014 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí BiH/21/2014 (2) o jmenování zástupce nejvyššího velitele spojeneckých sil v Evropě generála sira Adriana BRADSHAWA velitelem operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině.

| (3) | NATO rozhodlo jmenovat zástupcem nejvyššího velitele spojeneckých sil v Evropě generálporučíka sira Jamese EVERARDA, který v této funkci nahradí generála sira Adriana BRADSHAWA. Generálporučík sir James EVERARD začne svou funkci vykonávat dne 28. března 2017. Generálporučík sir James EVERARD by měl od uvedeného dne rovněž nahradit generála sira Adriana BRADSHAWA ve funkci velitele operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině. |
| --- | --- |

(3)

NATO rozhodlo jmenovat zástupcem nejvyššího velitele spojeneckých sil v Evropě generálporučíka sira Jamese EVERARDA, který v této funkci nahradí generála sira Adriana BRADSHAWA. Generálporučík sir James EVERARD začne svou funkci vykonávat dne 28. března 2017. Generálporučík sir James EVERARD by měl od uvedeného dne rovněž nahradit generála sira Adriana BRADSHAWA ve funkci velitele operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině.

| (4) | Rozhodnutí BiH/21/2014 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí BiH/21/2014 by proto mělo být zrušeno.

| (5) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu.

| (6) | Evropská rada na svém zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že se opatření „Berlín plus“ a jejich provádění bude vztahovat pouze na ty členské státy Unie, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO, |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada na svém zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že se opatření „Berlín plus“ a jejich provádění bude vztahovat pouze na ty členské státy Unie, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Generálporučík sir James EVERARD je jmenován velitelem operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině od 28. března 2017.

Článek 2

Rozhodnutí BiH/21/2014 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. března 2017.

V Bruselu dne 7. března 2017.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  
  Úř. věst. L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/21/2014 ze dne 18. března 2014 o jmenování velitele operace EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí BiH/17/2011 (Úř. věst. L 95, 29.3.2014, s. 29).

2

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/72

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU O VZÁJEMNÉM UZNÁVÁNÍ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI č. 45/2016

ze dne 1. března 2017

o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2017/465]

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, a zejména na články 7 a 14,

vzhledem k tomu, že smíšenému výboru přísluší rozhodovat o zařazení subjektu nebo subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze,

ROZHODL TAKTO:

| 1. | Subjekt posuzování shody uvedený v dodatku A se zařazuje do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Strany se dohodly na specifickém rozsahu zařazení subjektu posuzování shody uvedeného v dodatku A, co se týče výrobků a postupů posuzování shody, a budou jej zachovávat. |
| --- | --- |

2.

Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno zástupci smíšeného výboru oprávněnými jednat jménem stran za účelem pozměnění dohody. Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem posledního podpisu.

Za Spojené státy americké

James C. SANFORD

Podepsáno ve Washingtonu DC dne 13. února 2017.

Za Evropskou unii

Ignacio IRUARRIZAGA

Podepsáno v Bruselu dne 1. března 2017.

---

Dodatek A

Subjekt posuzování shody ES zařazený do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě

| PRIMA RICERCA & SVILUPPO S.r.l. |
| --- |
| via Campagna, 92 |
| I-22020 Faloppio (Como) |
| ITÁLIE |

PRIMA RICERCA & SVILUPPO S.r.l.

via Campagna, 92

I-22020 Faloppio (Como)

ITÁLIE

---

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/74

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU O VZÁJEMNÉM UZNÁVÁNÍ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI č. 46/2016

ze dne 1. března 2017

o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o telekomunikačních zařízeních [2017/466]

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, a zejména na články 7 a 14,

vzhledem k tomu, že smíšenému výboru přísluší rozhodovat o zařazení subjektu nebo subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze,

ROZHODL TAKTO:

| 1. | Subjekt posuzování shody uvedený v dodatku A se zařazuje do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o telekomunikačních zařízeních. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Strany se dohodly na specifickém rozsahu zařazení subjektu posuzování shody uvedeného v dodatku A, co se týče výrobků a postupů posuzování shody, a budou jej zachovávat. |
| --- | --- |

2.

Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno zástupci smíšeného výboru oprávněnými jednat jménem stran za účelem pozměnění dohody. Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem posledního podpisu.

Za Spojené státy americké

James C. SANFORD

Podepsáno ve Washingtonu DC dne 13. února 2017.

Za Evropskou unii

Ignacio IRUARRIZAGA

Podepsáno v Bruselu dne 1. března 2017.

---

Dodatek A

Subjekt posuzování shody ES zařazený do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o telekomunikačních zařízeních

| AT4 wireless S.A.U. |
| --- |
| Parque Tecnológico de Andalucía |
| C/Severo Ochoa 2 y 6 |
| 29590 Málaga |
| ŠPANĚLSKO |

AT4 wireless S.A.U.

Parque Tecnológico de Andalucía

C/Severo Ochoa 2 y 6

29590 Málaga

ŠPANĚLSKO

---

| 17.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 72/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 72/76

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU O VZÁJEMNÉM UZNÁVÁNÍ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI č. 47/2016

ze dne 1. března 2017

o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2017/467]

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, a zejména na články 7 a 14,

vzhledem k tomu, že smíšenému výboru přísluší rozhodovat o zařazení subjektu nebo subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze,

ROZHODL TAKTO:

| 1. | Subjekt posuzování shody uvedený v dodatku A se zařazuje do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Strany se dohodly na specifickém rozsahu zařazení subjektu posuzování shody uvedeného v dodatku A, co se týče výrobků a postupů posuzování shody, a budou jej zachovávat. |
| --- | --- |

2.

Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno zástupci smíšeného výboru oprávněnými jednat jménem stran za účelem pozměnění dohody. Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem posledního podpisu.

Za Spojené státy americké

James C. SANFORD

Podepsáno ve Washingtonu DC dne 13. února 2017.

Za Evropskou unii

Ignacio IRUARRIZAGA

Podepsáno v Bruselu dne 1. března 2017.

---

Dodatek A

Subjekt posuzování shody ES zařazený do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě

| Intertek Deutschland GmbH. |
| --- |
| Innovapark 20 |
| 87600 Kaufbeuren |
| NĚMECKO |

Intertek Deutschland GmbH.

Innovapark 20

87600 Kaufbeuren

NĚMECKO

---