# Az Európai Unió L 207/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 207 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. augusztus 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 207

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. augusztus 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1444 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1445 végrehajtási határozata (2017. augusztus 8.) a tőzegáfonyában (Vaccinium Macrocarpon) található proantocianidintől függő elsődleges szándékolt hatással rendelkező, a cisztitisz megelőzésére és kezelésére szánt termékcsoportról
  (az értesítés a C(2017) 5341. számú dokumentummal történt) | 28 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 103. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművek kibocsátáscsökkentő csereberendezései tekintetében történő jóváhagyásáról [2017/1446] | 30 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/1444 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

1

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2017/1445 végrehajtási határozata (2017. augusztus 8.) a tőzegáfonyában (Vaccinium Macrocarpon) található proantocianidintől függő elsődleges szándékolt hatással rendelkező, a cisztitisz megelőzésére és kezelésére szánt termékcsoportról
  (az értesítés a C(2017) 5341. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 5341. számú dokumentummal történt)

28

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 103. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművek kibocsátáscsökkentő csereberendezései tekintetében történő jóváhagyásáról [2017/1446]

30

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1444 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. augusztus 9.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. december 9-én az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes korrózióálló acélok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. december 9-én az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes korrózióálló acélok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | A Bizottság azt követően indította meg a vizsgálatot, hogy 2016. október 25-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a korrózióálló acélok teljes uniós termelésének több mint 53 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításának megindokolásához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indította meg a vizsgálatot, hogy 2016. október 25-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a korrózióálló acélok teljes uniós termelésének több mint 53 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításának megindokolásához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (3) | A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott, 2017. május 24-én benyújtott kérelme nyomán a Bizottság 2017. július 8-án kihirdette az (EU) 2017/1238 végrehajtási rendeletet (3), amely a Kínából származó egyes korrózióálló acéltermékek behozatalára 2017. július 9-től nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be. |
| --- | --- |

(3)

A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott, 2017. május 24-én benyújtott kérelme nyomán a Bizottság 2017. július 8-án kihirdette az (EU) 2017/1238 végrehajtási rendeletet (3), amely a Kínából származó egyes korrózióálló acéltermékek behozatalára 2017. július 9-től nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be.

3

| (4) | A Bizottság elegendő – a behozatal nyilvántartásba vételének szükségességét igazoló – meggyőző bizonyítékkal rendelkezett, ugyanis az érintett országból érkező behozatal és annak piaci részesedése a vizsgálat megindítását követően erőteljesen megnövekedett, és megállapította, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság elegendő – a behozatal nyilvántartásba vételének szükségességét igazoló – meggyőző bizonyítékkal rendelkezett, ugyanis az érintett országból érkező behozatal és annak piaci részesedése a vizsgálat megindítását követően erőteljesen megnövekedett, és megállapította, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti feltételek teljesülnek.

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszosokat, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszosokat, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre.

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

1.4.   Analóg országbeli gyártók

Analóg országbeli gyártók

| (7) | A Bizottság az analóg ország kiválasztása érdekében felvette a kapcsolatot a Brazíliában, Kanadában, Indiában, Japánban, Dél-Koreában, Tajvanon, Törökországban, Ukrajnában és az USA-ban működő gyártókkal, tájékoztatta őket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az analóg ország kiválasztása érdekében felvette a kapcsolatot a Brazíliában, Kanadában, Indiában, Japánban, Dél-Koreában, Tajvanon, Törökországban, Ukrajnában és az USA-ban működő gyártókkal, tájékoztatta őket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Kanadát választotta az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országnak (a továbbiakban: analóg ország). |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Kanadát választotta az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országnak (a továbbiakban: analóg ország).

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési volumen alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. Ez az ideiglenes minta négy különböző tagállamban lévő négy uniós gyártóból állt, amelyek termelése a korrózióálló acélok uniós termelésének több mint 30 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési volumen alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. Ez az ideiglenes minta négy különböző tagállamban lévő négy uniós gyártóból állt, amelyek termelése a korrózióálló acélok uniós termelésének több mint 30 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (11) | Két vállalat írásban fejtette ki, hogy nem tudja kitölteni a szükséges kérdőívet. Noha továbbra is támogatták a panaszt, kiléptek az előzetes mintából. |
| --- | --- |

(11)

Két vállalat írásban fejtette ki, hogy nem tudja kitölteni a szükséges kérdőívet. Noha továbbra is támogatták a panaszt, kiléptek az előzetes mintából.

| (12) | A Bizottság megvizsgálta e két vállalat mintából való kizárásának a hatását, és megállapította, hogy két másik vállalat bevonásával a minta továbbra is reprezentatív az uniós gazdasági ágazat helyzetére nézve. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság megvizsgálta e két vállalat mintából való kizárásának a hatását, és megállapította, hogy két másik vállalat bevonásával a minta továbbra is reprezentatív az uniós gazdasági ágazat helyzetére nézve.

| (13) | A mintába való felvétel mellőzését kérő két vállalat közül a nagyobbik azt közölte kérelmében, hogy kormányzati ellenőrzés alatt, valamint közbeszerzési eljárás keretében nyilvános részvénykibocsátással bonyolított értékesítés alatt áll. E tényekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a vállalat mintába való felvétele jelentősen befolyásolná a minta pénzügyi mikromutatóit, különösen az érintett, jelentős termelési és értékesítési volumen fényében. |
| --- | --- |

(13)

A mintába való felvétel mellőzését kérő két vállalat közül a nagyobbik azt közölte kérelmében, hogy kormányzati ellenőrzés alatt, valamint közbeszerzési eljárás keretében nyilvános részvénykibocsátással bonyolított értékesítés alatt áll. E tényekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a vállalat mintába való felvétele jelentősen befolyásolná a minta pénzügyi mikromutatóit, különösen az érintett, jelentős termelési és értékesítési volumen fényében.

| (14) | A másik vállalat kifejtette, hogy aktív együttműködést folytat más dömpingellenes eljárásokban, és a jelenlegi ügy felvállalása kapcsán erőforráshiányra hivatkozott. Tekintettel arra, hogy a vállalat a minta reprezentativitásának sérelme nélkül helyettesíthető, a Bizottság megállapította, hogy észszerű és arányos a vállalat azon kérelmének elfogadása, hogy ne szerepeljen a mintában. |
| --- | --- |

(14)

A másik vállalat kifejtette, hogy aktív együttműködést folytat más dömpingellenes eljárásokban, és a jelenlegi ügy felvállalása kapcsán erőforráshiányra hivatkozott. Tekintettel arra, hogy a vállalat a minta reprezentativitásának sérelme nélkül helyettesíthető, a Bizottság megállapította, hogy észszerű és arányos a vállalat azon kérelmének elfogadása, hogy ne szerepeljen a mintában.

| (15) | A Bizottság ezért értesítette a feleket arról, hogy két másik vállalatot választott a mintához, és ismét észrevételek benyújtására kérte az érdekelt feleket. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság ezért értesítette a feleket arról, hogy két másik vállalatot választott a mintához, és ismét észrevételek benyújtására kérte az érdekelt feleket.

| (16) | Az Eurofer benyújtotta észrevételeit, és azt javasolta, hogy a minta földrajzi reprezentativitásának javítása érdekében a minta egészüljön ki egy ötödik vállalattal. A Bizottság azonban az említett észrevételek elemzését követően megállapította, hogy a felülvizsgált minta kellően reprezentatív, mert a korrózióálló acélok uniós termelésének 29 %-át képviseli, és négy különböző tagállamra terjed ki. Ezenfelül a javasolt vállalat nem diverzifikálta a mintában szereplő vállalatcsoportokat. A javasolt ötödik vállalat továbbá nem adott jelentős termelési és értékesítési volument a mintába való felvételének indokolásához. A Bizottság ezért megerősítette a négy vállalatból álló felülvizsgált mintát. A Bizottság mindazonáltal látogatást tett a vállalatnál annak érdekében, hogy alaposabban betekinthessen az olasz piac igen kiélezett versennyel jellemzett változó helyzetébe, amelyben más uniós gyártók és a Kínából érkező behozatal okozta verseny egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(16)

Az Eurofer benyújtotta észrevételeit, és azt javasolta, hogy a minta földrajzi reprezentativitásának javítása érdekében a minta egészüljön ki egy ötödik vállalattal. A Bizottság azonban az említett észrevételek elemzését követően megállapította, hogy a felülvizsgált minta kellően reprezentatív, mert a korrózióálló acélok uniós termelésének 29 %-át képviseli, és négy különböző tagállamra terjed ki. Ezenfelül a javasolt vállalat nem diverzifikálta a mintában szereplő vállalatcsoportokat. A javasolt ötödik vállalat továbbá nem adott jelentős termelési és értékesítési volument a mintába való felvételének indokolásához. A Bizottság ezért megerősítette a négy vállalatból álló felülvizsgált mintát. A Bizottság mindazonáltal látogatást tett a vállalatnál annak érdekében, hogy alaposabban betekinthessen az olasz piac igen kiélezett versennyel jellemzett változó helyzetébe, amelyben más uniós gyártók és a Kínából érkező behozatal okozta verseny egyaránt érvényesül.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (17) | A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát.

| (18) | Mindössze két importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy abbahagyja a mintavételt, és mindkét vállalatnak importőri kérdőívet küldött. Csak az egyikük adott választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(18)

Mindössze két importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy abbahagyja a mintavételt, és mindkét vállalatnak importőri kérdőívet küldött. Csak az egyikük adott választ a kérdőívre.

1.5.3.   Mintavétel az exportáló gyártók körében

Mintavétel az exportáló gyártók körében

| (19) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek érdekeltek lehetnek abban, hogy részt vegyenek a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek érdekeltek lehetnek abban, hogy részt vegyenek a vizsgálatban.

| (20) | Az érintett országbeli exportáló gyártók közül tizenhat (csoport) nyújtotta be a kért információkat a megadott határidőn belül, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett országbeli exportáló gyártók közül tizenhat (csoport) nyújtotta be a kért információkat a megadott határidőn belül, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett.

1.6.   Egyedi elbánás

Egyedi elbánás

| (21) | Több egyéni vállalkozást magában foglaló, három kínai exportáló gyártói csoport az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi elbánást kért. |
| --- | --- |

(21)

Több egyéni vállalkozást magában foglaló, három kínai exportáló gyártói csoport az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi elbánást kért.

| (22) | A vizsgálat ideiglenes szakaszában az egyedi elbánásra irányuló kérelmek vizsgálatára a számos vizsgálandó vállalat, a sok különböző felkeresendő helyszín, a vizsgálat időhorizontja és a Bizottság rendelkezésére álló erőforrások fényében nem volt lehetőség. Tulajdonképpen, ahogyan az alábbi 1.9. szakaszban szerepel, a Bizottság már összesen 17 olyan egyéni vállalkozást ellenőrzött, amelyek a mintához kiválasztott három csoport részét képezik. A keletkezett munkateher miatt a mintában szereplő felek egyikével kapcsolatban álló jelentős importőrök kérdőívre adott válaszait sem volt mód az ideiglenes szakaszban ellenőrizni, és ezeket az ellenőrzéseket később kell majd elvégezni. Három további vállalatcsoport e szakaszban történő értékelése indokolatlan terhet jelentett volna, és megakadályozta volna, hogy a vizsgálat az alaprendeletben előírt szigorú határidőn belül lezáruljon. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat ideiglenes szakaszában az egyedi elbánásra irányuló kérelmek vizsgálatára a számos vizsgálandó vállalat, a sok különböző felkeresendő helyszín, a vizsgálat időhorizontja és a Bizottság rendelkezésére álló erőforrások fényében nem volt lehetőség. Tulajdonképpen, ahogyan az alábbi 1.9. szakaszban szerepel, a Bizottság már összesen 17 olyan egyéni vállalkozást ellenőrzött, amelyek a mintához kiválasztott három csoport részét képezik. A keletkezett munkateher miatt a mintában szereplő felek egyikével kapcsolatban álló jelentős importőrök kérdőívre adott válaszait sem volt mód az ideiglenes szakaszban ellenőrizni, és ezeket az ellenőrzéseket később kell majd elvégezni. Három további vállalatcsoport e szakaszban történő értékelése indokolatlan terhet jelentett volna, és megakadályozta volna, hogy a vizsgálat az alaprendeletben előírt szigorú határidőn belül lezáruljon.

| (23) | Az egyedi elbánást kérelmező egyik vállalatcsoportbeli vállalat azt állította, hogy a termékskálája nem tükröződik a Bizottság által kiválasztott mintában. Megjegyzendő azonban, hogy a mintában lefedett termékskála reprezentatív az érintett behozatal szempontjából. |
| --- | --- |

(23)

Az egyedi elbánást kérelmező egyik vállalatcsoportbeli vállalat azt állította, hogy a termékskálája nem tükröződik a Bizottság által kiválasztott mintában. Megjegyzendő azonban, hogy a mintában lefedett termékskála reprezentatív az érintett behozatal szempontjából.

| (24) | A Bizottság a vizsgálat végleges szakaszában fog dönteni arról, hogy biztosít-e egyedi elbánást. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság a vizsgálat végleges szakaszában fog dönteni arról, hogy biztosít-e egyedi elbánást.

1.7.   Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

| (25) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött mindazoknak a mintába kiválasztott kínai exportáló gyártóknak és azoknak a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözetet kívántak igényelni. A mintában szereplő három exportáló gyártói csoport egyike sem küldött vissza piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. Bár az egyedi vizsgálat iránti kérelmek ideiglenesen elutasításra kerültek, a Bizottság értékelni fogja a mintában nem szereplő két együttműködő exportáló gyártói csoport által benyújtott, piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat, amennyiben úgy dönt, hogy elfogadja a kérelmüket a végleges szakaszban elvégzendő egyedi vizsgálat céljára. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött mindazoknak a mintába kiválasztott kínai exportáló gyártóknak és azoknak a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözetet kívántak igényelni. A mintában szereplő három exportáló gyártói csoport egyike sem küldött vissza piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. Bár az egyedi vizsgálat iránti kérelmek ideiglenesen elutasításra kerültek, a Bizottság értékelni fogja a mintában nem szereplő két együttműködő exportáló gyártói csoport által benyújtott, piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat, amennyiben úgy dönt, hogy elfogadja a kérelmüket a végleges szakaszban elvégzendő egyedi vizsgálat céljára.

1.8.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (26) | A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszosnak, a mintában szereplő uniós gyártóknak és a jelentkezett importőröknek/felhasználóknak, a mintában szereplő exportáló gyártóknak és az egyedi vizsgálatot kérelmezett exportáló gyártóknak, valamint a potenciális analóg országbeli gyártóknak. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszosnak, a mintában szereplő uniós gyártóknak és a jelentkezett importőröknek/felhasználóknak, a mintában szereplő exportáló gyártóknak és az egyedi vizsgálatot kérelmezett exportáló gyártóknak, valamint a potenciális analóg országbeli gyártóknak.

| (27) | A kérdőívre adott válaszok az Eurofertől, négy uniós gyártótól, továbbá egy importőrtől/felhasználótól, három kínai exportőr gyártói csoporttól, a mintában nem szereplő, egyedi vizsgálatot kérelmezett három együttműködő exportáló gyártói csoporttól, valamint egy analóg országbeli gyártói csoporttól érkeztek be. |
| --- | --- |

(27)

A kérdőívre adott válaszok az Eurofertől, négy uniós gyártótól, továbbá egy importőrtől/felhasználótól, három kínai exportőr gyártói csoporttól, a mintában nem szereplő, egyedi vizsgálatot kérelmezett három együttműködő exportáló gyártói csoporttól, valamint egy analóg országbeli gyártói csoporttól érkeztek be.

1.9.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (28) | A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt minden információt bekért és ellenőrzött. A következő vállalatok/szövetség telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra: | Szövetség:






  — | Eurofer, Brüsszel, Belgium. |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt minden információt bekért és ellenőrzött. A következő vállalatok/szövetség telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

Szövetség:

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium.

| | Uniós gyártók:






  — | Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Hollandia, |
| --- | --- | --- |

Uniós gyártók:

—

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Hollandia,

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium,

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine SAS, Dunkerque, Franciaország, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine SAS, Dunkerque, Franciaország,

| — | ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Lengyelország, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Lengyelország,

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Olaszország. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Olaszország.

| | Független uniós importőr/felhasználó:






  — | Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgium (a Kingspan csoport része, Kingscourt, Írország). |
| --- | --- | --- |

Független uniós importőr/felhasználó:

—

Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgium (a Kingspan csoport része, Kingscourt, Írország).

| | Kínában működő exportáló gyártók és a velük kapcsolatban álló kereskedők/importőrök: | Hebei Iron and Steel Group (a továbbiakban: HBIS):







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan Branch, Handan, Hebei, Kína, |
| --- | --- | --- | --- |

Kínában működő exportáló gyártók és a velük kapcsolatban álló kereskedők/importőrök:

Hebei Iron and Steel Group (a továbbiakban: HBIS):

Hebei Iron and Steel Group (a továbbiakban: HBIS):

—

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch, Handan, Hebei, Kína,

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan, Hebei, Kína,

| — | Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, Kína,

| — | Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, Kína,

| — | Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, Kína,

| — | Hesteel (Singapore) Pte. Ltd., Handan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd., Handan, Hebei, Kína,

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, Kína,

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, Kína,

| — | Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd., Tangshan, Hebei, Kína, |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd., Tangshan, Hebei, Kína,

| — | Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, Kína. |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, Kína.

| | Shagang csoport:







  — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kína, |
| --- | --- | --- |

Shagang csoport:

Shagang csoport:

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kína,

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kína, |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kína,

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kína. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kína.

| | Shougang csoport:







  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd., Peking, Kína, |
| --- | --- | --- |

Shougang csoport:

Shougang csoport:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd., Peking, Kína,

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd., Peking, Kína, |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd., Peking, Kína,

| — | China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd., Peking, Kína, |
| --- | --- |

—

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd., Peking, Kína,

| — | Shougang International (Austria) GmbH, Bécs, Ausztria. |
| --- | --- |

—

Shougang International (Austria) GmbH, Bécs, Ausztria.

| | Az analóg országbeli gyártók:






  — | ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazília, |
| --- | --- | --- |

Az analóg országbeli gyártók:

—

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazília,

| — | ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazília. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazília.

| (29) | A Bizottság nem tett látogatást az együttműködő kínai vállalatokkal kapcsolatban álló három exportőr hongkongi és szingapúri telephelyén, nevezetesen a következőknél: Xinsha International PTE, Ltd. és Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd. (a Shagang csoporttal kapcsolatban álló exportőrök) és Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd. (a Shougang csoporttal kapcsolatban álló exportőr). Aktáikat és könyveiket ugyanakkor – a Bizottság által igényelt mértékig – a Kínában működő, velük kapcsolatban álló gyártók telephelyein tett helyszíni látogatások során vizsgálat céljából rendelkezésre bocsátották. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság nem tett látogatást az együttműködő kínai vállalatokkal kapcsolatban álló három exportőr hongkongi és szingapúri telephelyén, nevezetesen a következőknél: Xinsha International PTE, Ltd. és Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd. (a Shagang csoporttal kapcsolatban álló exportőrök) és Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd. (a Shougang csoporttal kapcsolatban álló exportőr). Aktáikat és könyveiket ugyanakkor – a Bizottság által igényelt mértékig – a Kínában működő, velük kapcsolatban álló gyártók telephelyein tett helyszíni látogatások során vizsgálat céljából rendelkezésre bocsátották.

1.10.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (30) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. október 1. és 2016. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2013-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(30)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. október 1. és 2016. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2013-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (31) | Az érintett terméket egyes korrózióálló acélok jelentik. Ezek vasból vagy ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült, síkhengerelt; alumíniummal csillapított; tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal, de nem más fémmel lemezelt vagy bevont; kémiailag passzivált termékek; legalább 0,015, de legfeljebb 0,170 tömegszázalék széntartalommal, legalább 0,015, de legfeljebb 0,100 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,045 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,010 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,010 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve.
  A következők nem tartoznak a termékkörbe:






  — | a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékek, |
| --- | --- | --- |

(31)

Az érintett terméket egyes korrózióálló acélok jelentik. Ezek vasból vagy ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült, síkhengerelt; alumíniummal csillapított; tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal, de nem más fémmel lemezelt vagy bevont; kémiailag passzivált termékek; legalább 0,015, de legfeljebb 0,170 tömegszázalék széntartalommal, legalább 0,015, de legfeljebb 0,100 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,045 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,010 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,010 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve.

A következők nem tartoznak a termékkörbe:

—

a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékek,

| — | a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékek. |
| --- | --- |

—

a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékek.

Az érintett termék jelenleg a következő KN-kódok alá tarozik: ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 és ex 7226 99 70 (TARIC-kódok: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094), és Kínából származik.

| (32) | A korrózióálló acélokat síkhengerelt acéltekercsek, -lemezek és -szalagok olvasztott fémből vagy cink fémötvözetéből álló fürdőbe merítésével végzett bevonásával állítják elő. A bevonófém az acélhordozóval kohászati reakció során ötvöződik, majd többrétegű ötvözetstruktúrát alkot, melynek eredményeképpen az acélhoz kohászati eljárással kötődő bevonat jön létre. A termék felületén kémiai passziválással további kezelést végeznek annak érdekében, hogy megvédjék a felületet a nedvességtől és mérsékeljék a tárolás és szállítás alatti korróziótermék-képződés kockázatát. |
| --- | --- |

(32)

A korrózióálló acélokat síkhengerelt acéltekercsek, -lemezek és -szalagok olvasztott fémből vagy cink fémötvözetéből álló fürdőbe merítésével végzett bevonásával állítják elő. A bevonófém az acélhordozóval kohászati reakció során ötvöződik, majd többrétegű ötvözetstruktúrát alkot, melynek eredményeképpen az acélhoz kohászati eljárással kötődő bevonat jön létre. A termék felületén kémiai passziválással további kezelést végeznek annak érdekében, hogy megvédjék a felületet a nedvességtől és mérsékeljék a tárolás és szállítás alatti korróziótermék-képződés kockázatát.

| (33) | A korrózióálló acélokat elsősorban az építőipari ágazatban használják védőburkolatként szolgáló különféle építőanyagokhoz, de háztartási készülékek gyártásához, mélyhúzási és sajtolási eljárásokhoz és kis méretű hegesztett csövekhez is felhasználják. |
| --- | --- |

(33)

A korrózióálló acélokat elsősorban az építőipari ágazatban használják védőburkolatként szolgáló különféle építőanyagokhoz, de háztartási készülékek gyártásához, mélyhúzási és sajtolási eljárásokhoz és kis méretű hegesztett csövekhez is felhasználják.

| (34) | Számos, egyértelműsítésre irányuló kérdés érkezett be azzal a tulajdonsággal kapcsolatban, hogy az érintett terméknek kémiailag passziváltnak kell lennie, a fő megfontolás pedig az volt, hogy a csak felületvédelem céljából olajozott korrózióálló acélok nem tartoznak a vizsgálat körébe, és ezért azokra nem vonatkozhatnak az intézkedések. Egyes felek szerint ez az intézkedések „kijátszására” való felhívást jelent. |
| --- | --- |

(34)

Számos, egyértelműsítésre irányuló kérdés érkezett be azzal a tulajdonsággal kapcsolatban, hogy az érintett terméknek kémiailag passziváltnak kell lennie, a fő megfontolás pedig az volt, hogy a csak felületvédelem céljából olajozott korrózióálló acélok nem tartoznak a vizsgálat körébe, és ezért azokra nem vonatkozhatnak az intézkedések. Egyes felek szerint ez az intézkedések „kijátszására” való felhívást jelent.

| (35) | A Bizottság megerősíti, hogy az olajozott korrózióálló acélok nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá, amennyiben azok csupán olajozottak (nem kémiailag passziváltak és olajozottak egyszerre). |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság megerősíti, hogy az olajozott korrózióálló acélok nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá, amennyiben azok csupán olajozottak (nem kémiailag passziváltak és olajozottak egyszerre).

| (36) | Azzal az állítással kapcsolatban, hogy az olajozott korrózióálló acélok kizárása az intézkedések kijátszásának potenciális kockázatát jelenti, a vizsgálat nem vont le következtetést. Egyes felek azt állítják, hogy a felhasználóknak a termék felhasználhatósága előtt ki kell tekercselniük a korrózióálló acéltekercseket és el kell távolítaniuk az olajozott filmréteget, amely folyamat külön berendezéseket igényel, emellett azt állítják, hogy amennyiben a kínai exportáló gyártók kiszervezik ezt a feladatot, a folyamat még bonyolultabbá válik, mivel a harmadik személy vállalkozónak a megtisztított korrózióálló acélokat is újra be kellene tekercselnie ahhoz, hogy azokat a felhasználónak elszállíthassa. Más felek azt állítják, hogy a felhasználók könnyen eltávolíthatják az olajat, miközben speciális felszívó anyaggal hornyolják a tekercseket. |
| --- | --- |

(36)

Azzal az állítással kapcsolatban, hogy az olajozott korrózióálló acélok kizárása az intézkedések kijátszásának potenciális kockázatát jelenti, a vizsgálat nem vont le következtetést. Egyes felek azt állítják, hogy a felhasználóknak a termék felhasználhatósága előtt ki kell tekercselniük a korrózióálló acéltekercseket és el kell távolítaniuk az olajozott filmréteget, amely folyamat külön berendezéseket igényel, emellett azt állítják, hogy amennyiben a kínai exportáló gyártók kiszervezik ezt a feladatot, a folyamat még bonyolultabbá válik, mivel a harmadik személy vállalkozónak a megtisztított korrózióálló acélokat is újra be kellene tekercselnie ahhoz, hogy azokat a felhasználónak elszállíthassa. Más felek azt állítják, hogy a felhasználók könnyen eltávolíthatják az olajat, miközben speciális felszívó anyaggal hornyolják a tekercseket.

| (37) | A vizsgálatnak ebben a szakaszában a Bizottság úgy értékelte, hogy a további logisztika és a felmerült költségek fényében nem áll fenn annak kockázata, hogy a korrózióálló acéltekercsek kémiai passziválása helyett inkább azok olajozásával kikerülnék a dömpingellenes vámok megfizetését. A fenti állítást ezért ideiglenesen elutasították. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálatnak ebben a szakaszában a Bizottság úgy értékelte, hogy a további logisztika és a felmerült költségek fényében nem áll fenn annak kockázata, hogy a korrózióálló acéltekercsek kémiai passziválása helyett inkább azok olajozásával kikerülnék a dömpingellenes vámok megfizetését. A fenti állítást ezért ideiglenesen elutasították.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (38) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  a) | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(38)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

a)

az érintett termék;

| b) | a Brazíliában gyártott és a brazil belföldi piacon értékesített termék; valamint |
| --- | --- |

b)

a Brazíliában gyártott és a brazil belföldi piacon értékesített termék; valamint

| c) | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

c)

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (39) | A Bizottság ebben a szakaszban úgy döntött, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság ebben a szakaszban úgy döntött, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló terméknek minősülnek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (40) | Mivel a mintában szereplő exportáló gyártók egyike sem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a rendes érték meghatározására egy megfelelő, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli (a továbbiakban: analóg ország) árak vagy számtanilag képzett rendes érték alapján került sor. |
| --- | --- |

(40)

Mivel a mintában szereplő exportáló gyártók egyike sem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a rendes érték meghatározására egy megfelelő, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli (a továbbiakban: analóg ország) árak vagy számtanilag képzett rendes érték alapján került sor.

| (41) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként Kanadát tervezi figyelembe venni. Két fél a hasonló termék állítólagos árkülönbsége miatt, valamint a lehetséges kanadai együttműködő gyártó és az egyik panaszos kapcsolata miatt vitatta Kanada kiválasztását. |
| --- | --- |

(41)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként Kanadát tervezi figyelembe venni. Két fél a hasonló termék állítólagos árkülönbsége miatt, valamint a lehetséges kanadai együttműködő gyártó és az egyik panaszos kapcsolata miatt vitatta Kanada kiválasztását.

| (42) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett országok valamennyi ismert gyártójának, valamint más olyan országoknak küldött kérdőívet, ahol az információk szerint a hasonló terméket gyártják és értékesítik. A Bizottság ezenfelül felvette a kapcsolatot ezen országok illetékes hatóságaival. A megkeresett 25 kanadai, ausztráliai, brazíliai, indiai, koreai köztársasági, norvégiai, törökországi és tajvani gyártó és négy szövetség közül három különböző országbeli (ausztráliai, brazíliai és kanadai) három gyártó juttatta kifejezésre együttműködési hajlandóságát. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett országok valamennyi ismert gyártójának, valamint más olyan országoknak küldött kérdőívet, ahol az információk szerint a hasonló terméket gyártják és értékesítik. A Bizottság ezenfelül felvette a kapcsolatot ezen országok illetékes hatóságaival. A megkeresett 25 kanadai, ausztráliai, brazíliai, indiai, koreai köztársasági, norvégiai, törökországi és tajvani gyártó és négy szövetség közül három különböző országbeli (ausztráliai, brazíliai és kanadai) három gyártó juttatta kifejezésre együttműködési hajlandóságát.

| (43) | A versenyhelyzet és a szóban forgó három piac mérete, valamint az érdekelt felektől kapott észrevételek fényében a Bizottság úgy döntött, hogy ideiglenesen Brazíliát választja analóg országnak. Brazília piaca három gyártóval működő nyitott piac, jelentős a behozatali volumene, a behozatali vámok 12 % és 14 % között mozognak, és a korrózióálló acélok behozatalára vonatkozóan a vizsgálati időszak alatt nem voltak hatályban dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok. |
| --- | --- |

(43)

A versenyhelyzet és a szóban forgó három piac mérete, valamint az érdekelt felektől kapott észrevételek fényében a Bizottság úgy döntött, hogy ideiglenesen Brazíliát választja analóg országnak. Brazília piaca három gyártóval működő nyitott piac, jelentős a behozatali volumene, a behozatali vámok 12 % és 14 % között mozognak, és a korrózióálló acélok behozatalára vonatkozóan a vizsgálati időszak alatt nem voltak hatályban dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok.

| (44) | A Bizottság 2017. március 14-én tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Brazíliát választotta analóg országnak. Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy észrevételezzék ezt a választást. Egyik fél sem vitatta, hogy az együttműködésre felkérhető három ország közül Brazília a legmegfelelőbb választási lehetőség, azonban egy exportáló gyártó és a China Iron & Steel Association (a továbbiakban: CISA) is tett észrevételt. Mindketten rámutattak a brazíliai együttműködő gyártó és az egyik panaszos közötti kapcsolatra, és a CISA egy hasonló vizsgálat (4) keretében egy másik fél által tett, 2008. június 23-i állításra is hivatkozott; az említett vizsgálat szerint a tűzihorganyzott lemezeket előállító brazíliai gyártók versenyellenes magatartást folytattak. Ami ezeket a kérdéseket illeti, nincs bizonyíték a korrózióálló acélokat előállító brazíliai gyártók vizsgálati időszak alatti versenyellenes magatartására (például a korrózióálló acélok behozatali volumene jelentős). Az analóg országbeli gyártó és az uniós gyártó közötti kapcsolat tekintetében a felek nem fejtették ki, hogy a kérdéses kapcsolat hogyan befolyásolhatta az adatok megbízhatóságát. A Bizottság véleménye szerint a kapcsolat nem érvényteleníti, illetve nem befolyásolja a rendes érték megfelelően ellenőrzött adatokon alapuló meghatározását. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság 2017. március 14-én tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Brazíliát választotta analóg országnak. Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy észrevételezzék ezt a választást. Egyik fél sem vitatta, hogy az együttműködésre felkérhető három ország közül Brazília a legmegfelelőbb választási lehetőség, azonban egy exportáló gyártó és a China Iron & Steel Association (a továbbiakban: CISA) is tett észrevételt. Mindketten rámutattak a brazíliai együttműködő gyártó és az egyik panaszos közötti kapcsolatra, és a CISA egy hasonló vizsgálat (4) keretében egy másik fél által tett, 2008. június 23-i állításra is hivatkozott; az említett vizsgálat szerint a tűzihorganyzott lemezeket előállító brazíliai gyártók versenyellenes magatartást folytattak. Ami ezeket a kérdéseket illeti, nincs bizonyíték a korrózióálló acélokat előállító brazíliai gyártók vizsgálati időszak alatti versenyellenes magatartására (például a korrózióálló acélok behozatali volumene jelentős). Az analóg országbeli gyártó és az uniós gyártó közötti kapcsolat tekintetében a felek nem fejtették ki, hogy a kérdéses kapcsolat hogyan befolyásolhatta az adatok megbízhatóságát. A Bizottság véleménye szerint a kapcsolat nem érvényteleníti, illetve nem befolyásolja a rendes érték megfelelően ellenőrzött adatokon alapuló meghatározását.

4

| (45) | A brazíliai együttműködő gyártó megfelelő formában és kellő időben megküldte a kérdőívre adott válaszát. |
| --- | --- |

(45)

A brazíliai együttműködő gyártó megfelelő formában és kellő időben megküldte a kérdőívre adott válaszát.

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazíliai független vevők számára történő értékesítése reprezentatív-e. Megállapítást nyert, hogy az érintett terméknek a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által bonyolított uniós kiviteléhez viszonyítva az együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazíliai független vevők számára történő értékesítése reprezentatív-e. Megállapítást nyert, hogy az érintett terméknek a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által bonyolított uniós kiviteléhez viszonyítva az együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a belföldi piacon.

| (47) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek az értékesítések szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítési ügyletek akkor minősültek nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta a brazíliai gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségét. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek az értékesítések szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítési ügyletek akkor minősültek nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta a brazíliai gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségét.

| (48) | Azon terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piacon az értékesítési volumennek több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron bonyolították, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább termelési egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték meghatározása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(48)

Azon terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piacon az értékesítési volumennek több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron bonyolították, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább termelési egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték meghatározása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (49) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelynek kiszámítása kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként történt. |
| --- | --- |

(49)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelynek kiszámítása kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként történt.

| (50) | A nem nyereséges, illetve a belföldi piacon elegendő mennyiségben nem értékesített terméktípusok tekintetében a rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint történt, a brazíliai gyártó – SGA-költségekkel (10 %–20 %) és a brazíliai gyártó nyereséges terméktípusainak nyereségével (10 %–20 %) növelt – előállítási költségének felhasználásával. A számtanilag képzett rendes értéket a Bizottság az Unióba irányuló értékesítés – kínai exportáló gyártótól függően – 77 % és 99,6 % közötti volumenének kiszámítása során alkalmazta. |
| --- | --- |

(50)

A nem nyereséges, illetve a belföldi piacon elegendő mennyiségben nem értékesített terméktípusok tekintetében a rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint történt, a brazíliai gyártó – SGA-költségekkel (10 %–20 %) és a brazíliai gyártó nyereséges terméktípusainak nyereségével (10 %–20 %) növelt – előállítási költségének felhasználásával. A számtanilag képzett rendes értéket a Bizottság az Unióba irányuló értékesítés – kínai exportáló gyártótól függően – 77 % és 99,6 % közötti volumenének kiszámítása során alkalmazta.

| (51) | A kínai exportáló gyártók által exportált termékek közül egyeseket nem lehetett megfeleltetni az együttműködő analóg országbeli gyártó által a brazíliai belföldi piacon értékesített terméktípusoknak. A nem megfeleltethető terméktípusok rendes értékét így az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint eljárva az analóg országbeli gyártó előállítási költségei alapján kellett kiszámítani. A Bizottság ezt követően az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az előállítás és értékesítés tényleges adatait felhasználva ehhez hozzászámította az SGA-költségek észszerű (10 %–20 %) mértékét. Ehhez végül a nyereséges termékek értékesítésével elért átlagos haszonkulcsot alkalmazva a nyereség észszerű (10 %–20 %) mértékét adta hozzá. |
| --- | --- |

(51)

A kínai exportáló gyártók által exportált termékek közül egyeseket nem lehetett megfeleltetni az együttműködő analóg országbeli gyártó által a brazíliai belföldi piacon értékesített terméktípusoknak. A nem megfeleltethető terméktípusok rendes értékét így az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint eljárva az analóg országbeli gyártó előállítási költségei alapján kellett kiszámítani. A Bizottság ezt követően az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az előállítás és értékesítés tényleges adatait felhasználva ehhez hozzászámította az SGA-költségek észszerű (10 %–20 %) mértékét. Ehhez végül a nyereséges termékek értékesítésével elért átlagos haszonkulcsot alkalmazva a nyereség észszerű (10 %–20 %) mértékét adta hozzá.

3.2.   Exportár

Exportár

| (52) | Az olyan ügyleteknél, amelyeknél az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költség tekintetében kiigazították. A kapcsolatban álló importőrök tényleges kiadásai tekintetében kiigazításokat végeztek a kapcsolatban álló importőrök uniós szállítási költségei, banki díjai, anyagmozgatási és mellékköltségei, hitelköltségei, jutalékai, valamint SGA-költségei tekintetében. A kiigazítások mértéke 5 %–10 % közé esett. A mintában szereplő, kapcsolatban álló importőrök közvetítésével kereskedő kínai exportáló gyártók mindegyike külön tájékoztatóban megkapta a kiigazítások részletes kiszámítását. |
| --- | --- |

(52)

Az olyan ügyleteknél, amelyeknél az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költség tekintetében kiigazították. A kapcsolatban álló importőrök tényleges kiadásai tekintetében kiigazításokat végeztek a kapcsolatban álló importőrök uniós szállítási költségei, banki díjai, anyagmozgatási és mellékköltségei, hitelköltségei, jutalékai, valamint SGA-költségei tekintetében. A kiigazítások mértéke 5 %–10 % közé esett. A mintában szereplő, kapcsolatban álló importőrök közvetítésével kereskedő kínai exportáló gyártók mindegyike külön tájékoztatóban megkapta a kiigazítások részletes kiszámítását.

| (53) | A többi ügylet esetében az exportárak – az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően – az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak. |
| --- | --- |

(53)

A többi ügylet esetében az exportárak – az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően – az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak.

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (54) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A dömpingkülönbözetek a mintában szereplő exportáló gyártók egyéni gyártelepi árainak az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítési áraival, vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(54)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A dömpingkülönbözetek a mintában szereplő exportáló gyártók egyéni gyártelepi árainak az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítési áraival, vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján kerültek meghatározásra.

| (55) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság kiigazításokat végzett a szállítási, biztosítási, banki díjak, az anyagmozgatási és mellékköltségek, a hitelköltségek, a jutalékok és a kereskedelem szintje tekintetében. Az analóg országban alkalmazott belföldi árak kiigazításának mértéke 10 %–15 % között mozgott. Az exportár esetében a kiigazítás mértéke – a kérdéses exportáló gyártótól és forgalmazási csatornáktól függően – 8,5 % és 20 % között változott. A mintában szereplő kínai exportáló gyártók mindegyike külön tájékoztatóban megkapta a kiigazítások részletes kiszámítását. |
| --- | --- |

(55)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság kiigazításokat végzett a szállítási, biztosítási, banki díjak, az anyagmozgatási és mellékköltségek, a hitelköltségek, a jutalékok és a kereskedelem szintje tekintetében. Az analóg országban alkalmazott belföldi árak kiigazításának mértéke 10 %–15 % között mozgott. Az exportár esetében a kiigazítás mértéke – a kérdéses exportáló gyártótól és forgalmazási csatornáktól függően – 8,5 % és 20 % között változott. A mintában szereplő kínai exportáló gyártók mindegyike külön tájékoztatóban megkapta a kiigazítások részletes kiszámítását.

| (56) | Kína kivitelkor csak részleges héa-visszatérítési politikát alkalmaz, és ebben az esetben 4 % héa visszatérítése maradt el. Annak biztosítása érdekében, hogy a rendes érték és az exportár adótartalma azonos mértékű legyen, a Bizottság a rendes értéket megnövelte az érintett termék exportjára felszámított héa azon részével, amelyet Kína nem térített vissza a kínai exportáló gyártóknak (5). |
| --- | --- |

(56)

Kína kivitelkor csak részleges héa-visszatérítési politikát alkalmaz, és ebben az esetben 4 % héa visszatérítése maradt el. Annak biztosítása érdekében, hogy a rendes érték és az exportár adótartalma azonos mértékű legyen, a Bizottság a rendes értéket megnövelte az érintett termék exportjára felszámított héa azon részével, amelyet Kína nem térített vissza a kínai exportáló gyártóknak (5).

5

3.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (57) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (58) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően számította ki. E különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek alapján, súlyozott átlagként számította ki. |
| --- | --- |

(58)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően számította ki. E különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek alapján, súlyozott átlagként számította ki.

| (59) | Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Ehhez megállapította, hogy az érintett ország teljes uniós exportvolumenén belül milyen arányt képvisel az együttműködő gyártók Unióba irányuló – az Eurostat behozatali statisztikáiban jelentettek szerinti – exportvolumene. |
| --- | --- |

(59)

Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Ehhez megállapította, hogy az érintett ország teljes uniós exportvolumenén belül milyen arányt képvisel az együttműködő gyártók Unióba irányuló – az Eurostat behozatali statisztikáiban jelentettek szerinti – exportvolumene.

| (60) | Az együttműködés szintje azért magas, mert az együttműködő exportáló gyártók által bonyolított behozatal a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes exportnak mintegy 76 %-át tette ki. Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradék dömpingkülönbözetet a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók legmagasabb dömpingkülönbözetének szintjére alapozza. |
| --- | --- |

(60)

Az együttműködés szintje azért magas, mert az együttműködő exportáló gyártók által bonyolított behozatal a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes exportnak mintegy 76 %-át tette ki. Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradék dömpingkülönbözetet a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók legmagasabb dömpingkülönbözetének szintjére alapozza.

| (61) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:






  Vállalat és csoport | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan Branch |

(61)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:

Vállalat és csoport

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

62,9

Shougang csoport:

Shougang csoport:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

46,2

Shagang csoport:

Shagang csoport:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

56,7

A mellékletben felsorolt további együttműködő vállalatok

58,5

Minden más vállalat

62,9

4.   A KÁR

A KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (62) | Az Unión belül 16 vállalat szolgáltatott termelési és értékesítési adatokat a legitimációs szakaszban, és jelezte, hogy a vizsgálati időszak alatt gyártotta a hasonló terméket. A panaszból rendelkezésre álló információk alapján legalább 5 másik olyan uniós gyártó van, amely a hasonló termék gyártásával foglalkozik az Unióban. Ez a 21 gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre. |
| --- | --- |

(62)

Az Unión belül 16 vállalat szolgáltatott termelési és értékesítési adatokat a legitimációs szakaszban, és jelezte, hogy a vizsgálati időszak alatt gyártotta a hasonló terméket. A panaszból rendelkezésre álló információk alapján legalább 5 másik olyan uniós gyártó van, amely a hasonló termék gyártásával foglalkozik az Unióban. Ez a 21 gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.

| (63) | A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 9,9 millió tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazat és a panaszos által szolgáltatott információk alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(63)

A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 9,9 millió tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazat és a panaszos által szolgáltatott információk alapján állapította meg.

| (64) | Az együttműködő uniós gyártók a hasonló termék teljes uniós termelésének 64 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(64)

Az együttműködő uniós gyártók a hasonló termék teljes uniós termelésének 64 %-át képviselik.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (65) | Amint az a (29) preambulumbekezdésben is szerepel, a korrózióálló acéltermékek több KN-kód, egyebek mellett bizonyos ex kódok alá tartoznak. Az uniós felhasználás alulbecsülésének elkerülése érdekében a Bizottság az ex KN-kódok alá tartozó termékek importvolumenét is teljes mértékben figyelembe vette az uniós felhasználás kiszámításához. |
| --- | --- |

(65)

Amint az a (29) preambulumbekezdésben is szerepel, a korrózióálló acéltermékek több KN-kód, egyebek mellett bizonyos ex kódok alá tartoznak. Az uniós felhasználás alulbecsülésének elkerülése érdekében a Bizottság az ex KN-kódok alá tartozó termékek importvolumenét is teljes mértékben figyelembe vette az uniós felhasználás kiszámításához.

| (66) | Mivel az uniós gazdasági ágazat jobbára vertikálisan integrált, és a korrózióálló acéltermékek a szerves bevonatú acéltermékek elsődleges nyersanyagának minősülnek, a kötött és a szabadpiaci felhasználás elemzésére külön-külön került sor. |
| --- | --- |

(66)

Mivel az uniós gazdasági ágazat jobbára vertikálisan integrált, és a korrózióálló acéltermékek a szerves bevonatú acéltermékek elsődleges nyersanyagának minősülnek, a kötött és a szabadpiaci felhasználás elemzésére külön-külön került sor.

| (67) | A belső és a szabadpiaci felhasználás közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, a transzferárakat pedig különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak. |
| --- | --- |

(67)

A belső és a szabadpiaci felhasználás közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, a transzferárakat pedig különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak.

| (68) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehető legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a korrózióálló acélokkal kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelésének mintegy 32 %-át az uniós kötött piacra szánták. |
| --- | --- |

(68)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehető legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a korrózióálló acélokkal kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelésének mintegy 32 %-át az uniós kötött piacra szánták.

4.2.1.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (69) | A Bizottság az uniós belső felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó általi belső felhasználás és az uniós piacon általuk végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós belső felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Belső felhasználás (tonna) | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belső felhasználás | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(69)

A Bizottság az uniós belső felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó általi belső felhasználás és az uniós piacon általuk végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós belső felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Belső felhasználás (tonna)

Belső felhasználás (tonna)

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Belső felhasználás

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (70) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós belső felhasználás mintegy 5 %-kal nőtt. Ez az emelkedés elsősorban a kötött piaci kereslet – főként a szerves bevonatú lemezek iránti kereslet – növekedésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(70)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós belső felhasználás mintegy 5 %-kal nőtt. Ez az emelkedés elsősorban a kötött piaci kereslet – főként a szerves bevonatú lemezek iránti kereslet – növekedésének tulajdonítható.

4.2.2.   Szabadpiaci felhasználás

Szabadpiaci felhasználás

| (71) | A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Szabadpiaci felhasználás (tonna) | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiaci felhasználás | 7 563 927 | 7 685 742 | 8 458 122 | 9 630 630 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 102 | 112 | 127 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(71)

A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Szabadpiaci felhasználás (tonna)

Szabadpiaci felhasználás (tonna)

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Szabadpiaci felhasználás

7 563 927

7 685 742

8 458 122

9 630 630

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

102

102

112

112

127

127

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (72) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás 27 %-kal nőtt. Az emelkedés főként a fontosabb feldolgozó iparágakban támasztott kereslet növekedésének volt betudható. |
| --- | --- |

(72)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás 27 %-kal nőtt. Az emelkedés főként a fontosabb feldolgozó iparágakban támasztott kereslet növekedésének volt betudható.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (73) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a fenti 2. táblázat szerinti uniós szabadpiaci felhasználással. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a fenti 2. táblázat szerinti uniós szabadpiaci felhasználással.

| (74) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy az Eurostat adatai magukban foglalták a gépjárműipari termékek – nem az érintett termék – Kínából érkező behozatalát. A kínai exportáló gyártók által a kérdőívre adott válaszokból az derült ki, hogy valójában elhanyagolható arányban exportáltak az uniós piacra gépjárműipari termékeket, és noha – ahogyan az (57) preambulumbekezdésben szerepel – e behozatal volumene valójában beszámításra került a Kínára vonatkozó behozatali adatokba, ez elhanyagolható hatást fejtett ki, és ennélfogva nem tette az Eurostat adatait megbízhatatlanná. |
| --- | --- |

(74)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy az Eurostat adatai magukban foglalták a gépjárműipari termékek – nem az érintett termék – Kínából érkező behozatalát. A kínai exportáló gyártók által a kérdőívre adott válaszokból az derült ki, hogy valójában elhanyagolható arányban exportáltak az uniós piacra gépjárműipari termékeket, és noha – ahogyan az (57) preambulumbekezdésben szerepel – e behozatal volumene valójában beszámításra került a Kínára vonatkozó behozatali adatokba, ez elhanyagolható hatást fejtett ki, és ennélfogva nem tette az Eurostat adatait megbízhatatlanná.

| (75) | A Kínából az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedése | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene | 888 515 | 1 067 435 | 1 383 614 | 2 185 283 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 120 | 156 | 246 |
| Kína piaci részesedése (%) | 11,7 | 13,9 | 16,4 | 22,7 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 118 | 139 | 193 |
| Forrás: Eurostat |

(75)

A Kínából az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedése

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene

888 515

1 067 435

1 383 614

2 185 283

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

120

120

156

156

246

246

Kína piaci részesedése (%)

11,7

13,9

16,4

22,7

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

118

118

139

139

193

193

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (76) | A fenti táblázatból az derül ki, hogy a Kínából érkező behozatal abszolút adatokban kifejezve 146 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan 11 százalékponttal nőtt az Unióba irányuló dömpingelt behozatal teljes piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(76)

A fenti táblázatból az derül ki, hogy a Kínából érkező behozatal abszolút adatokban kifejezve 146 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan 11 százalékponttal nőtt az Unióba irányuló dömpingelt behozatal teljes piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt.

4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

| (77) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Ezekről az árakról az együttműködő exportáló gyártóktól kapott adatok egybevetésével végzett ellenőrzés során megerősítést nyert, hogy pontosak. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai importárak | 595 | 574 | 548 | 465 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 92 | 78 |
| Forrás: Eurostat. |

(77)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Ezekről az árakról az együttműködő exportáló gyártóktól kapott adatok egybevetésével végzett ellenőrzés során megerősítést nyert, hogy pontosak. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Kínai importárak

595

574

548

465

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

92

92

78

78

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (78) | A dömpingelt behozatal átlagára a 2013. évi 595 EUR/tonnáról 465 EUR/tonnára csökkent a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagos egységára 22 %-os csökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(78)

A dömpingelt behozatal átlagára a 2013. évi 595 EUR/tonnáról 465 EUR/tonnára csökkent a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagos egységára 22 %-os csökkenést mutatott.

| (79) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  a) | a mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(79)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

a)

a mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| b) | a mintában szereplő három gyártótól érkező behozatal keretében az uniós piacon, első független vevő számára történő értékesítés során alkalmazott, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a mintában szereplő három gyártótól érkező behozatal keretében az uniós piacon, első független vevő számára történő értékesítés során alkalmazott, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (80) | Az árak összehasonlítása az ügyletek esetében terméktípusonként történt, szükség esetén megfelelő kiigazítással, illetve az engedmények és a visszatérítések levonása után. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(80)

Az árak összehasonlítása az ügyletek esetében terméktípusonként történt, szükség esetén megfelelő kiigazítással, illetve az engedmények és a visszatérítések levonása után. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

| (81) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal esetében – az exportáló gyártóktól függően – 9–15 % volt az áralákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. |
| --- | --- |

(81)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal esetében – az exportáló gyártóktól függően – 9–15 % volt az áralákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (82) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(82)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (83) | A makrogazdasági mutatók (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, készletek, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága) értékelése a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén történt. Az értékelés a panaszos által benyújtott információkon alapult, amelyek az uniós gyártók által szolgáltatott adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) adatainak egybevetésével ellenőrzés tárgyát képezték. |
| --- | --- |

(83)

A makrogazdasági mutatók (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, készletek, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága) értékelése a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén történt. Az értékelés a panaszos által benyújtott információkon alapult, amelyek az uniós gyártók által szolgáltatott adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) adatainak egybevetésével ellenőrzés tárgyát képezték.

| (84) | A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzésére a mintában szereplő uniós gyártók szintjén került sor. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információkon alapult. |
| --- | --- |

(84)

A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzésére a mintában szereplő uniós gyártók szintjén került sor. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információkon alapult.

| (85) | Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány kármutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés és piaci részesedés, egységárak, egységköltség és jövedelmezőség. Más gazdasági mutatók érdemi vizsgálata azonban csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva történhet, mivel ezek a mutatók a tevékenység egészétől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelést kötött vagy szabadpiaci értékesítésre szánják-e. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység, készletek és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet kötött és szabadpiaci értékesítésre különválasztani. |
| --- | --- |

(85)

Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány kármutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés és piaci részesedés, egységárak, egységköltség és jövedelmezőség. Más gazdasági mutatók érdemi vizsgálata azonban csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva történhet, mivel ezek a mutatók a tevékenység egészétől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelést kötött vagy szabadpiaci értékesítésre szánják-e. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység, készletek és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet kötött és szabadpiaci értékesítésre különválasztani.

| (86) | Egy érdekelt fél rámutatott, hogy a Bizottságnak a kárral kapcsolatos ténymegállapításait kizárólag az érintett termékre vonatkozó adatokra kell alapoznia. Ezen érdekelt fél szerint ez a kérdés azért releváns, mert az uniós gazdasági ágazat más korrózióálló termékeket, például gépjárműipari termékeket is gyárt. A Bizottság megerősíti, hogy az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok a gépjárműipari termékeket nem, csak a vizsgálat tárgykörébe tartozó termékeket foglalták magukban. Ahogyan az (57) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság a felhasználás kiszámításakor a vizsgálat tárgykörébe tartozó bizonyos ex KN-kódok esetében teljes KN-kódokat vett figyelembe. Ez elhanyagolható hatást gyakorolt a becsült felhasználási adatra, és a többi kártényező egyikét sem befolyásolta. |
| --- | --- |

(86)

Egy érdekelt fél rámutatott, hogy a Bizottságnak a kárral kapcsolatos ténymegállapításait kizárólag az érintett termékre vonatkozó adatokra kell alapoznia. Ezen érdekelt fél szerint ez a kérdés azért releváns, mert az uniós gazdasági ágazat más korrózióálló termékeket, például gépjárműipari termékeket is gyárt. A Bizottság megerősíti, hogy az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok a gépjárműipari termékeket nem, csak a vizsgálat tárgykörébe tartozó termékeket foglalták magukban. Ahogyan az (57) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság a felhasználás kiszámításakor a vizsgálat tárgykörébe tartozó bizonyos ex KN-kódok esetében teljes KN-kódokat vett figyelembe. Ez elhanyagolható hatást gyakorolt a becsült felhasználási adatra, és a többi kártényező egyikét sem befolyásolta.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (87) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 9 493 827 | 9 835 336 | 9 958 374 | 9 907 672 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 12 775 103 | 12 777 027 | 12 540 479 | 12 592 017 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 98 | 99 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 74 | 7 | 79 | 79 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(87)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

9 493 827

9 835 336

9 958 374

9 907 672

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Termelési kapacitás (tonna)

12 775 103

12 777 027

12 540 479

12 592 017

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

98

98

99

99

Kapacitáskihasználás (%)

74

7

79

79

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (88) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 4 %-kal nőtt. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, ami azt feltételezi, hogy a beindítási idő, a karbantartás stb. esetében végzett kiigazítások figyelembevétele megtörtént. A kapacitásra vonatkozó fenti adatok figyelembe veszik, hogy az érintett acélművek más tűzihorganyzott termékeket is gyártanak ugyanazon a gyártósoron, és az elemzés az érintett termékre korlátozódott. Ennek alapján a kapacitás 1 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(88)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 4 %-kal nőtt. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, ami azt feltételezi, hogy a beindítási idő, a karbantartás stb. esetében végzett kiigazítások figyelembevétele megtörtént. A kapacitásra vonatkozó fenti adatok figyelembe veszik, hogy az érintett acélművek más tűzihorganyzott termékeket is gyártanak ugyanazon a gyártósoron, és az elemzés az érintett termékre korlátozódott. Ennek alapján a kapacitás 1 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

| (89) | A kapacitáskihasználás arányának növekedése a termelési volumen növekedéséből adódott, amelyet főként a felhasználás növekedése és kismértékű kapacitáscsökkenés idézett elő. |
| --- | --- |

(89)

A kapacitáskihasználás arányának növekedése a termelési volumen növekedéséből adódott, amelyet főként a felhasználás növekedése és kismértékű kapacitáscsökkenés idézett elő.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (90) | Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac) | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonna) | 5 958 718 | 5 933 646 | 6 164 527 | 6 283 967 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 105 |
| Piaci részesedés (%) | 78,8 | 77,2 | 72,9 | 65,2 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 93 | 83 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat |

(90)

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

6. táblázat

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac)

Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac)

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (tonna)

5 958 718

5 933 646

6 164 527

6 283 967

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

105

105

Piaci részesedés (%)

78,8

77,2

72,9

65,2

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

93

93

83

83

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat

Forrás:

| (91) | Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt 5 %-kal – a 2013. évi hozzávetőleg 6 millió tonnáról a vizsgálati időszak alatti mintegy 6,3 millió tonnára – nőtt. |
| --- | --- |

(91)

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt 5 %-kal – a 2013. évi hozzávetőleg 6 millió tonnáról a vizsgálati időszak alatti mintegy 6,3 millió tonnára – nőtt.

| (92) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének növekedése azonban nem volt elég a szabadpiaci részesedésének a fenntartásához. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 78,8 %-ról 65,2 %-ra – azaz 17 %-kal – esett vissza. |
| --- | --- |

(92)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének növekedése azonban nem volt elég a szabadpiaci részesedésének a fenntartásához. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 78,8 %-ról 65,2 %-ra – azaz 17 %-kal – esett vissza.

| (93) | Ami a kötött piacot illeti, a kötött értékesítés, illetve a transzferek volumene és a piaci részesedés a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  7. táblázat


  Kötött piaci volumen és piaci részesedés | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötött piaci volumen | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Piaci részesedés (a kötött és a szabadpiacon együttesen) (%) | 28,5 | 29,5 | 28,4 | 24,7 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 100 | 87 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat |

(93)

Ami a kötött piacot illeti, a kötött értékesítés, illetve a transzferek volumene és a piaci részesedés a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

7. táblázat

7. táblázat

Kötött piaci volumen és piaci részesedés

Kötött piaci volumen és piaci részesedés

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Kötött piaci volumen

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Piaci részesedés (a kötött és a szabadpiacon együttesen) (%)

28,5

29,5

28,4

24,7

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

100

100

87

87

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza és az Eurostat

Forrás:

| (94) | Az uniós gazdasági ágazat (belső felhasználás és kötött értékesítés alkotta) kötött piaci volumene az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt 5 %-kal – a 2013. évi hozzávetőleg 3,0 millió tonnáról a vizsgálati időszak alatti 3,2 millió tonnára – nőtt. |
| --- | --- |

(94)

Az uniós gazdasági ágazat (belső felhasználás és kötött értékesítés alkotta) kötött piaci volumene az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt 5 %-kal – a 2013. évi hozzávetőleg 3,0 millió tonnáról a vizsgálati időszak alatti 3,2 millió tonnára – nőtt.

| (95) | Az uniós gazdasági ágazatnak azonban a kötött piacon megszerzett, a teljes (vagyis a kötött és szabadpiaci felhasználást egyaránt magában foglaló) felhasználás százalékában kifejezett piaci részesedése 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(95)

Az uniós gazdasági ágazatnak azonban a kötött piacon megszerzett, a teljes (vagyis a kötött és szabadpiaci felhasználást egyaránt magában foglaló) felhasználás százalékában kifejezett piaci részesedése 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (96) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma (teljes munkaidős egyenérték – FTE) | 8 569 | 7 949 | 8 027 | 8 358 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 94 | 98 |
| Termelékenység (egy alkalmazottra jutó termelés) | 1 108 | 1 237 | 1 241 | 1 185 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 112 | 112 | 107 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(96)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma (teljes munkaidős egyenérték – FTE)

8 569

7 949

8 027

8 358

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

94

94

98

98

Termelékenység (egy alkalmazottra jutó termelés)

1 108

1 237

1 241

1 185

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

112

112

112

112

107

107

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (97) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a figyelembe vett időszak alatt kismértékben, 2 %-kal visszaesett. 2014-ben és 2015-ben sokkal kevesebb volt a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett munkaerő, elsősorban annak következtében, hogy ideiglenesen foglalkoztatottakat – a dömpingelt behozatal miatt növekvő piaci versenyre tekintettel – a termelési költségek csökkentése, valamint a hatékonyság növelése érdekében nem foglalkoztattak. Emiatt, illetve a termelési volumen figyelembe vett időszak alatti növekedésére (+ 4 %) tekintettel az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenysége 7 %-kal emelkedett. Mindez azt bizonyítja, hogy versenyképességének megtartása érdekében az uniós gazdasági ágazat kész volt alkalmazkodni a változó piaci viszonyokhoz. |
| --- | --- |

(97)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a figyelembe vett időszak alatt kismértékben, 2 %-kal visszaesett. 2014-ben és 2015-ben sokkal kevesebb volt a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett munkaerő, elsősorban annak következtében, hogy ideiglenesen foglalkoztatottakat – a dömpingelt behozatal miatt növekvő piaci versenyre tekintettel – a termelési költségek csökkentése, valamint a hatékonyság növelése érdekében nem foglalkoztattak. Emiatt, illetve a termelési volumen figyelembe vett időszak alatti növekedésére (+ 4 %) tekintettel az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenysége 7 %-kal emelkedett. Mindez azt bizonyítja, hogy versenyképességének megtartása érdekében az uniós gazdasági ágazat kész volt alkalmazkodni a változó piaci viszonyokhoz.

4.4.2.4.   Készletek

| (98) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszak alatt:

  9. táblázat


  Készletek | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 665 107 | 754 930 | 683 649 | 607 556 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 114 | 103 | 91 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%) | 7,0 | 7,7 | 6,9 | 6,1 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 110 | 98 | 88 |
| Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(98)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszak alatt:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

665 107

754 930

683 649

607 556

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

114

114

103

103

91

91

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%)

7,0

7,7

6,9

6,1

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

110

110

98

98

88

88

Forrás: az Eurofer kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (99) | A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 9 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem minősültek meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek alakulásának elemzése is alátámasztotta. Ahogyan a fenti táblázatból kitűnik, ez a mutató viszonylag stabilan a termelési volumen 6–8 %-a körüli szinten maradt. |
| --- | --- |

(99)

A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 9 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem minősültek meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek alakulásának elemzése is alátámasztotta. Ahogyan a fenti táblázatból kitűnik, ez a mutató viszonylag stabilan a termelési volumen 6–8 %-a körüli szinten maradt.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (100) | Valamennyi dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. A Kínából érkező behozatal jelentős volumene és alacsony árai miatt, amelyek jelentős árleszorító nyomást gyakoroltak, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható. |
| --- | --- |

(100)

Valamennyi dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. A Kínából érkező behozatal jelentős volumene és alacsony árai miatt, amelyek jelentős árleszorító nyomást gyakoroltak, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

de minimis

4.4.2.6.   Növekedés

Növekedés

| (101) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 27 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene mindössze 5 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ennélfogva 17 %-kal csökkent, szemben a Kínából érkező behozatal piaci részesedésével, amely 93 %-os növekedést mutatott a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(101)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 27 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene mindössze 5 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ennélfogva 17 %-kal csökkent, szemben a Kínából érkező behozatal piaci részesedésével, amely 93 %-os növekedést mutatott a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   A titoktartási kötelezettség bemutatása

| (102) | Az uniós gazdasági ágazatot képviselő minta két vállalatcsoport négy vállalatából áll. Ezért a titoktartási kötelezettség betartása érdekében a mikrogazdasági mutatók az alábbiakban index formájában kerülnek bemutatásra. A mutatók a 2013. éven alapulnak, ez az év 100-nak felel meg. Abban az esetben azonban, ha a 2013. évi adat negatív, a 2013. évi megfelelő adat – 100. |
| --- | --- |

(102)

Az uniós gazdasági ágazatot képviselő minta két vállalatcsoport négy vállalatából áll. Ezért a titoktartási kötelezettség betartása érdekében a mikrogazdasági mutatók az alábbiakban index formájában kerülnek bemutatásra. A mutatók a 2013. éven alapulnak, ez az év 100-nak felel meg. Abban az esetben azonban, ha a 2013. évi adat negatív, a 2013. évi megfelelő adat – 100.

4.4.3.2.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (103) | Az uniós gyártók által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  10. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési ár (EUR/tonna)

  Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 88 | 82 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna)

  Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 86 | 80 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(103)

Az uniós gyártók által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

10. táblázat

10. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Értékesítési ár (EUR/tonna)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

88

88

82

82

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

86

86

80

80

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (104) | A fenti táblázat az értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós szabadpiaci változását mutatja. A figyelembe vett időszak során az értékesítési árak 18 %-kal csökkentek. Ezenfelül a figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a termelési egységköltség. |
| --- | --- |

(104)

A fenti táblázat az értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós szabadpiaci változását mutatja. A figyelembe vett időszak során az értékesítési árak 18 %-kal csökkentek. Ezenfelül a figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a termelési egységköltség.

| (105) | Az uniós gyártók a piaci részesedésük csökkenésének visszaszorítása érdekében kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált, és értékesítési áraikat jelentős mértékben csökkenteni. Másrészt a termelési költség csökkenése főként a nyersanyagárak csökkenésével magyarázható. A dömpingelt kínai behozatal által az értékesítési árakra gyakorolt árleszorító nyomás hiányában a nyersanyagköltségek csökkenése lehetővé tette volna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének helyreállítását. |
| --- | --- |

(105)

Az uniós gyártók a piaci részesedésük csökkenésének visszaszorítása érdekében kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált, és értékesítési áraikat jelentős mértékben csökkenteni. Másrészt a termelési költség csökkenése főként a nyersanyagárak csökkenésével magyarázható. A dömpingelt kínai behozatal által az értékesítési árakra gyakorolt árleszorító nyomás hiányában a nyersanyagköltségek csökkenése lehetővé tette volna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének helyreállítását.

| (106) | A mintában szereplő gyártók körében a belső felhasználásra szánt korrózióálló acéltermékek többségét ugyanazon a gazdasági egységen belül ruházták át, ezért nem állítottak ki számlát. A többi terméket különböző árképzési politikák alkalmazásával transzferáron értékesítették. A belső felhasználás tekintetében érvényesített árak alakulása alapján ezért nem lehetett érdemi következtetést levonni. |
| --- | --- |

(106)

A mintában szereplő gyártók körében a belső felhasználásra szánt korrózióálló acéltermékek többségét ugyanazon a gazdasági egységen belül ruházták át, ezért nem állítottak ki számlát. A többi terméket különböző árképzési politikák alkalmazásával transzferáron értékesítették. A belső felhasználás tekintetében érvényesített árak alakulása alapján ezért nem lehetett érdemi következtetést levonni.

| (107) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a tűzihorganyzott termékek értékesítési árai gyakorlatilag kétszeresére emelkedtek a 2016. február és 2017. március közötti időszakban, és ezért bebizonyították, hogy nem keletkezett kár. Ez az áremelkedés állítólag az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsának pozitív adatokban megnyilvánuló, automatikus emelkedésével járt. |
| --- | --- |

(107)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a tűzihorganyzott termékek értékesítési árai gyakorlatilag kétszeresére emelkedtek a 2016. február és 2017. március közötti időszakban, és ezért bebizonyították, hogy nem keletkezett kár. Ez az áremelkedés állítólag az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsának pozitív adatokban megnyilvánuló, automatikus emelkedésével járt.

| (108) | A vizsgálat nem tudta alátámasztani ennek az állításnak az érvényességét, mert igen sokféle termékre terjedt ki, amelyek közül sok nem az érintett termék része. Ezenfelül az ezen állítás alátámasztására benyújtott bizonyíték 6 hónapos időtávot tartalmazott, amely nem része a vizsgálati időszaknak, és a benyújtott árösszehasonlítás nem minősült helyénvalónak a vizsgálat szempontjából, mivel nem volt kellően részletes, például a nyersanyagköltségekre való hivatkozás és a jövedelmezőségre gyakorolt hatás tekintetében. |
| --- | --- |

(108)

A vizsgálat nem tudta alátámasztani ennek az állításnak az érvényességét, mert igen sokféle termékre terjedt ki, amelyek közül sok nem az érintett termék része. Ezenfelül az ezen állítás alátámasztására benyújtott bizonyíték 6 hónapos időtávot tartalmazott, amely nem része a vizsgálati időszaknak, és a benyújtott árösszehasonlítás nem minősült helyénvalónak a vizsgálat szempontjából, mivel nem volt kellően részletes, például a nyersanyagköltségekre való hivatkozás és a jövedelmezőségre gyakorolt hatás tekintetében.

4.4.3.3.   Munkaerőköltségek

| (109) | Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszak alatt:

  11. táblázat


  Teljes munkaidős egyenértékre vetített átlagos munkaerőköltségek | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottakra vetített átlagos munkaerőköltségek (EUR)

  Index (2013 = 100) | 100 | 107 | 116 | 102 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(109)

Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszak alatt:

11. táblázat

11. táblázat

Teljes munkaidős egyenértékre vetített átlagos munkaerőköltségek

Teljes munkaidős egyenértékre vetített átlagos munkaerőköltségek

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottakra vetített átlagos munkaerőköltségek (EUR)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

107

107

116

116

102

102

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (110) | Az egy alkalmazottra jutó átlagbér a figyelembe vett időszak alatt 2 %-kal nőtt. A foglalkoztatás szintje a 8. táblázatban foglaltak szerint kismértékben visszaesett. Ezek a fejlemények azt bizonyítják, hogy a gazdasági ágazat megőrizte a foglalkoztatási költségei feletti ellenőrzést, miután 2014-ben és különösen 2015-ben nehézségei voltak ezen a téren. |
| --- | --- |

(110)

Az egy alkalmazottra jutó átlagbér a figyelembe vett időszak alatt 2 %-kal nőtt. A foglalkoztatás szintje a 8. táblázatban foglaltak szerint kismértékben visszaesett. Ezek a fejlemények azt bizonyítják, hogy a gazdasági ágazat megőrizte a foglalkoztatási költségei feletti ellenőrzést, miután 2014-ben és különösen 2015-ben nehézségei voltak ezen a téren.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (111) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | –78 | –60 | – 21 |
| Pénzforgalom (EUR)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 101 | – 4 | – 15 |
| Beruházások (EUR)

  Index (2013 = 100) | 100 | 136 | 280 | 210 |
| A beruházások megtérülése (%)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 68 | – 45 | – 36 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(111)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

–78

–78

–60

–60

– 21

– 21

Pénzforgalom (EUR)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 101

– 101

– 4

– 4

– 15

– 15

Beruházások (EUR)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

136

136

280

280

210

210

A beruházások megtérülése (%)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 68

– 68

– 45

– 45

– 36

– 36

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (112) | A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki.

| (113) | A jövedelmezőség a figyelembe vett időszak során mindvégig negatív volt, ami arra utalt, hogy az uniós gazdasági ágazat elnyomott helyzetben volt. A kicsit jobb piaci feltételek azt jelentették, hogy a veszteség visszaesett, de megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség helyzete fenntarthatatlan volt. |
| --- | --- |

(113)

A jövedelmezőség a figyelembe vett időszak során mindvégig negatív volt, ami arra utalt, hogy az uniós gazdasági ágazat elnyomott helyzetben volt. A kicsit jobb piaci feltételek azt jelentették, hogy a veszteség visszaesett, de megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség helyzete fenntarthatatlan volt.

| (114) | A piaci feltételek azonban ideálisak voltak a jövedelmezőség helyreállításához, mivel a nyersanyagköltségek jelentősen visszaestek. A kínai behozatal árleszorító nyomása azonban arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy olyan szintre csökkentse az árait, amely csak mérsékelte a veszteséget, de nem szüntette meg. |
| --- | --- |

(114)

A piaci feltételek azonban ideálisak voltak a jövedelmezőség helyreállításához, mivel a nyersanyagköltségek jelentősen visszaestek. A kínai behozatal árleszorító nyomása azonban arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy olyan szintre csökkentse az árait, amely csak mérsékelte a veszteséget, de nem szüntette meg.

| (115) | A 2013-ban keletkezett veszteség részben az euróövezeti adósságválsághoz és az azt követő gazdasági válsághoz kapcsolódik. Egyértelmű volt azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta helyreállítani jövedelmezőségét, illetve nem tudta (érdemben) kihasználni az európai gazdaság lassú fellendülését. |
| --- | --- |

(115)

A 2013-ban keletkezett veszteség részben az euróövezeti adósságválsághoz és az azt követő gazdasági válsághoz kapcsolódik. Egyértelmű volt azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta helyreállítani jövedelmezőségét, illetve nem tudta (érdemben) kihasználni az európai gazdaság lassú fellendülését.

| (116) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom terén megfigyelhető tendencia a forgalmi megtérülés alakulását követte abban a tekintetben, hogy az időszak során mindvégig negatív volt, de kismértékben javult. A beruházások megtérülése szintén ezt az alakulást követte. |
| --- | --- |

(116)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom terén megfigyelhető tendencia a forgalmi megtérülés alakulását követte abban a tekintetben, hogy az időszak során mindvégig negatív volt, de kismértékben javult. A beruházások megtérülése szintén ezt az alakulást követte.

| (117) | Az uniós gazdasági ágazat ennek ellenére továbbra is végrehajtott beruházásokat a figyelembe vett időszak alatt. A beruházások inkább a hatékonyság és a termelékenység fenntartását, mint a termelés fokozását célozták. |
| --- | --- |

(117)

Az uniós gazdasági ágazat ennek ellenére továbbra is végrehajtott beruházásokat a figyelembe vett időszak alatt. A beruházások inkább a hatékonyság és a termelékenység fenntartását, mint a termelés fokozását célozták.

| (118) | Noha a mintában szereplő uniós gyártók nagy nemzetközi vállalatcsoportok részét képezték, azt állították, hogy a vállalatcsoport erőforrásain belüli tőkebevonási képességük csökkent. Mindazonáltal a beruházások növekedtek a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(118)

Noha a mintában szereplő uniós gyártók nagy nemzetközi vállalatcsoportok részét képezték, azt állították, hogy a vállalatcsoport erőforrásain belüli tőkebevonási képességük csökkent. Mindazonáltal a beruházások növekedtek a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (119) | Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során mindvégig elnyomott helyzetben volt. Ez a helyzet a kötött és a szabadpiac alapján is nyilvánvaló. A kötött piac az értékesítési összvolumennek mintegy 25 %-át képviselte a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során mindvégig elnyomott helyzetben volt. Ez a helyzet a kötött és a szabadpiac alapján is nyilvánvaló. A kötött piac az értékesítési összvolumennek mintegy 25 %-át képviselte a vizsgálati időszak alatt.

| (120) | 2013-hoz képest a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat számára rosszabb volt a helyzet a szabadpiacon. Bár a helyzet némileg javult a termelési és az értékesítési volumen tekintetében, az uniós gazdasági ágazat 17 %-ot veszített a piaci részesedéséből. A forgalmi megtérülés, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom teljesítménymutatói a figyelembe vett időszak során mindvégig negatívak voltak, és noha javultak, ez a javulás a kínai behozatal árleszorító nyomása és a dömpingelt árszintek miatt nem volt elég erőteljes. Ezek a fejlemények annak ellenére következtek be, hogy lépések történtek a hatékonyság növelése érdekében, mégpedig a munkaerő-állomány csökkentésével, a termelékenység javításával, a kapacitáskihasználás javításával és az előállítási költségek szigorú kontroll alatt tartásával. |
| --- | --- |

(120)

2013-hoz képest a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat számára rosszabb volt a helyzet a szabadpiacon. Bár a helyzet némileg javult a termelési és az értékesítési volumen tekintetében, az uniós gazdasági ágazat 17 %-ot veszített a piaci részesedéséből. A forgalmi megtérülés, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom teljesítménymutatói a figyelembe vett időszak során mindvégig negatívak voltak, és noha javultak, ez a javulás a kínai behozatal árleszorító nyomása és a dömpingelt árszintek miatt nem volt elég erőteljes. Ezek a fejlemények annak ellenére következtek be, hogy lépések történtek a hatékonyság növelése érdekében, mégpedig a munkaerő-állomány csökkentésével, a termelékenység javításával, a kapacitáskihasználás javításával és az előállítási költségek szigorú kontroll alatt tartásával.

| (121) | Egy érdekelt fél rámutatott, hogy a panaszban szereplő adatok alapján úgy tűnt, hogy egyes kártényezők kárt nem okozó helyzetre utalnak. Ilyen tényező volt többek között az értékesítési volumen, a kapacitáskihasználás, a foglalkoztatás és a készletek. E fejleményeket ellenőrzött adatok alapján elemezték a vizsgálat során. Tulajdonképpen több mutató, többek között a fenti állításban említett mutatók némelyike pozitív tendenciát mutatott. Mindazonáltal mivel a szabadpiac – a 2. táblázatban kifejtettek szerint – 27 %-kal növekedett, egyértelmű, hogy egyes mutatók pozitív helyzet kialakulására utalnak. Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésében meghatározott okok és az itt levont következtetés miatt azonban ezeket a pozitív tendenciákat például a piaci részesedés és az értékesítési ár terén mutatkozó jelentősebb negatív tendenciák fényében és a negatív eredmények összefüggésében kell megvizsgálni. A helyes összefüggésben, azaz az összes többi kártényezővel együtt vizsgálva egyértelmű volt, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte. |
| --- | --- |

(121)

Egy érdekelt fél rámutatott, hogy a panaszban szereplő adatok alapján úgy tűnt, hogy egyes kártényezők kárt nem okozó helyzetre utalnak. Ilyen tényező volt többek között az értékesítési volumen, a kapacitáskihasználás, a foglalkoztatás és a készletek. E fejleményeket ellenőrzött adatok alapján elemezték a vizsgálat során. Tulajdonképpen több mutató, többek között a fenti állításban említett mutatók némelyike pozitív tendenciát mutatott. Mindazonáltal mivel a szabadpiac – a 2. táblázatban kifejtettek szerint – 27 %-kal növekedett, egyértelmű, hogy egyes mutatók pozitív helyzet kialakulására utalnak. Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésében meghatározott okok és az itt levont következtetés miatt azonban ezeket a pozitív tendenciákat például a piaci részesedés és az értékesítési ár terén mutatkozó jelentősebb negatív tendenciák fényében és a negatív eredmények összefüggésében kell megvizsgálni. A helyes összefüggésben, azaz az összes többi kártényezővel együtt vizsgálva egyértelmű volt, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte.

| (122) | A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot – amelynek elemzése a két szegmense, illetve az ágazat egésze tekintetében is megtörtént – jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(122)

A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot – amelynek elemzése a két szegmense, illetve az ágazat egésze tekintetében is megtörtént – jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (123) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye. |
| --- | --- |

(123)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (124) | A fentiekben foglaltak szerint a Kínából érkező behozatal 146 %-kal nőtt az elemzési időszakban. Kína tonnánkénti árai 22 %-kal csökkentek, ami még a 20 %-os nyersanyagár-visszaesést is meghaladta. Ráadásul ez a behozatal jelentősen – 17 % és 28 % közötti mértékben – alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. Figyelembe véve azt, hogy a korrózióálló acélok árérzékeny áruk, ezek a különbözetek jelentősek, és igen káros hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(124)

A fentiekben foglaltak szerint a Kínából érkező behozatal 146 %-kal nőtt az elemzési időszakban. Kína tonnánkénti árai 22 %-kal csökkentek, ami még a 20 %-os nyersanyagár-visszaesést is meghaladta. Ráadásul ez a behozatal jelentősen – 17 % és 28 % közötti mértékben – alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. Figyelembe véve azt, hogy a korrózióálló acélok árérzékeny áruk, ezek a különbözetek jelentősek, és igen káros hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazatra.

| (125) | Ennek következtében Kína profitálni tudott a piac fellendüléséből, amely 27 %-kal nőtt az elemzett időszakban: a kínai behozatal 11,7 %-ról 22,7 %-ra növelte piaci részesedését, míg az uniós gazdasági ágazat mindössze 5 %-kal növelte értékesítési volumenét, a piaci részesedése pedig 78,8 %-ról 65,2 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(125)

Ennek következtében Kína profitálni tudott a piac fellendüléséből, amely 27 %-kal nőtt az elemzett időszakban: a kínai behozatal 11,7 %-ról 22,7 %-ra növelte piaci részesedését, míg az uniós gazdasági ágazat mindössze 5 %-kal növelte értékesítési volumenét, a piaci részesedése pedig 78,8 %-ról 65,2 %-ra csökkent.

| (126) | Az elemzési időszak alatti kedvező piaci feltételek – a nyersanyagár-visszaesés és a megnövekedett felhasználás – ellenére az uniós gazdasági ágazat az árleszorítás és a kínai behozatal növekvő volumene miatt továbbra is veszteséges volt az időszakban. |
| --- | --- |

(126)

Az elemzési időszak alatti kedvező piaci feltételek – a nyersanyagár-visszaesés és a megnövekedett felhasználás – ellenére az uniós gazdasági ágazat az árleszorítás és a kínai behozatal növekvő volumene miatt továbbra is veszteséges volt az időszakban.

| (127) | A kínai gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar – az ügyirat szerint – igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra, és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító uniós piacra irányítsák át. |
| --- | --- |

(127)

A kínai gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar – az ügyirat szerint – igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra, és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító uniós piacra irányítsák át.

| (128) | A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a dömpingelt behozatal felelős volt az uniós gazdasági ágazatot ért kárért. |
| --- | --- |

(128)

A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a dömpingelt behozatal felelős volt az uniós gazdasági ágazatot ért kárért.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (129) | A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  13. táblázat


  Más országokból érkező behozatal – tonnában kifejezett volumen, tonnánkénti CIF-ár és piaci részesedés | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A harmadik országokból érkező behozatal teljes volumene | 716 694 | 684 661 | 909 981 | 1 161 380 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 127 | 162 |
| CIF-ár (EUR/tonna) | 698 | 701 | 641 | 572 |
| Piaci részesedés (%) | 9,5 | 8,9 | 10,8 | 12,1 |
| A Koreai Köztársaságból érkező behozatal volumene | 344 542 | 406 685 | 530 377 | 579 712 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 118 | 154 | 168 |
| CIF-ár (EUR/tonna) | 716 | 718 | 665 | 610 |
| Piaci részesedés (%) | 4,6 | 5,3 | 6,3 | 6,0 |
| Az Indiából érkező behozatal volumene | 81 489 | 42 301 | 61 739 | 157 212 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 52 | 76 | 193 |
| CIF-ár (EUR/tonna) | 627 | 696 | 550 | 471 |
| Piaci részesedés (%) | 1,1 | 0,6 | 0,7 | 1,6 |
| Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene | 290 663 | 235 676 | 317 866 | 424 457 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 81 | 109 | 146 |
| CIF-ár (EUR/tonna) | 698 | 673 | 618 | 556 |
| Piaci részesedés (%) | 3,8 | 3,1 | 3,8 | 4,4 |
| Forrás: Eurostat. |

(129)

A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

13. táblázat

13. táblázat

Más országokból érkező behozatal – tonnában kifejezett volumen, tonnánkénti CIF-ár és piaci részesedés

Más országokból érkező behozatal – tonnában kifejezett volumen, tonnánkénti CIF-ár és piaci részesedés

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

A harmadik országokból érkező behozatal teljes volumene

716 694

684 661

909 981

1 161 380

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

127

127

162

162

CIF-ár (EUR/tonna)

698

701

641

572

Piaci részesedés (%)

9,5

8,9

10,8

12,1

A Koreai Köztársaságból érkező behozatal volumene

344 542

406 685

530 377

579 712

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

118

118

154

154

168

168

CIF-ár (EUR/tonna)

716

718

665

610

Piaci részesedés (%)

4,6

5,3

6,3

6,0

Az Indiából érkező behozatal volumene

81 489

42 301

61 739

157 212

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

52

52

76

76

193

193

CIF-ár (EUR/tonna)

627

696

550

471

Piaci részesedés (%)

1,1

0,6

0,7

1,6

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene

290 663

235 676

317 866

424 457

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

81

81

109

109

146

146

CIF-ár (EUR/tonna)

698

673

618

556

Piaci részesedés (%)

3,8

3,1

3,8

4,4

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (130) | A Kínából érkező, érintett behozatal az Unióba irányuló összes behozatalnak 65 %-át tette ki. Az egyéb behozatal (ahogyan a 13. táblázat bemutatja) 33 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az egyéb behozatal piaci részesedése a 2013. évi 9,5 %-ról 12,1 %-ra nőtt a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(130)

A Kínából érkező, érintett behozatal az Unióba irányuló összes behozatalnak 65 %-át tette ki. Az egyéb behozatal (ahogyan a 13. táblázat bemutatja) 33 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az egyéb behozatal piaci részesedése a 2013. évi 9,5 %-ról 12,1 %-ra nőtt a vizsgálati időszak alatt.

| (131) | A Koreai Köztársaságból érkező behozatal 68 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. E behozatal piaci részesedése a 2013. évi 4,6 %-ról 6,0 %-ra nőtt a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(131)

A Koreai Köztársaságból érkező behozatal 68 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. E behozatal piaci részesedése a 2013. évi 4,6 %-ról 6,0 %-ra nőtt a vizsgálati időszak alatt.

| (132) | Az Indiából érkező behozatal 93 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. E behozatal piaci részesedése a 2013. évi 1,1 %-ról 1,6 %-ra nőtt a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(132)

Az Indiából érkező behozatal 93 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. E behozatal piaci részesedése a 2013. évi 1,1 %-ról 1,6 %-ra nőtt a vizsgálati időszak alatt.

| (133) | E volumennövekedést figyelembe véve a Bizottság megvizsgálta, hogy az ezen országokból érkező behozatal hozzájárult-e az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A fenti 13. táblázatban bemutatott Eurostat-adatokból azonban az derült ki, hogy bár a koreai behozatal piaci részesedése növekedett, a CIF-árak jóval magasabbak voltak, mint a kínai behozatal CIF-árai vagy az uniós gazdasági ágazat árai. Az indiai importárak szintén magasabbak voltak, mint a kínai importárak, és az indiai behozatal piaci részesedése nem érte el az évi 2 %-ot. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal sem okozott kárt, mert az importár meghaladta a kínai behozatal árát és az uniós gazdasági ágazat árát. |
| --- | --- |

(133)

E volumennövekedést figyelembe véve a Bizottság megvizsgálta, hogy az ezen országokból érkező behozatal hozzájárult-e az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A fenti 13. táblázatban bemutatott Eurostat-adatokból azonban az derült ki, hogy bár a koreai behozatal piaci részesedése növekedett, a CIF-árak jóval magasabbak voltak, mint a kínai behozatal CIF-árai vagy az uniós gazdasági ágazat árai. Az indiai importárak szintén magasabbak voltak, mint a kínai importárak, és az indiai behozatal piaci részesedése nem érte el az évi 2 %-ot. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal sem okozott kárt, mert az importár meghaladta a kínai behozatal árát és az uniós gazdasági ágazat árát.

| (134) | Ezért megállapítást nyert, hogy a harmadik országokból érkező behozatal – akár egyenként, akár elkülönülten vizsgálva – nem gyakorolt jelentős hatást az uniós gazdasági ágazatra, és semmi esetre sem gyakorolhatott olyan hatást, hogy megszakítsa a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(134)

Ezért megállapítást nyert, hogy a harmadik országokból érkező behozatal – akár egyenként, akár elkülönülten vizsgálva – nem gyakorolt jelentős hatást az uniós gazdasági ágazatra, és semmi esetre sem gyakorolhatott olyan hatást, hogy megszakítsa a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

| (135) | Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  14. táblázat


  Exportteljesítmény | 2013 | 2014 | 2015 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen | 662 224 | 770 547 | 678 823 | 570 471 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 116 | 103 | 86 |
| Független feleknek felszámított átlagár (EUR/t) | 545 | 547 | 508 | 477 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 93 | 88 |
| Forrás: az Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza |

(135)

Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

14. táblázat

14. táblázat

Exportteljesítmény

Exportteljesítmény

2013

2014

2015

Vizsgálati időszak

Exportvolumen

662 224

770 547

678 823

570 471

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

116

116

103

103

86

86

Független feleknek felszámított átlagár (EUR/t)

545

547

508

477

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

93

93

88

88

Forrás: az Eurofer és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válasza

Forrás:

| (136) | Az exportvolumen 14 %-kal visszaesett 2013 és a vizsgálati időszak között. Ami az árakat illeti, azok a nyersanyagárak visszaesése miatt 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(136)

Az exportvolumen 14 %-kal visszaesett 2013 és a vizsgálati időszak között. Ami az árakat illeti, azok a nyersanyagárak visszaesése miatt 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt.

| (137) | Figyelembe véve azonban azt, hogy az exportvolumen a termelésnek csak mintegy 6 %-át képviselte, és tekintettel az áresésre, amely kevésbé markáns mint az uniós piacon, a Bizottság szerint az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá jelentősen az elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(137)

Figyelembe véve azonban azt, hogy az exportvolumen a termelésnek csak mintegy 6 %-át képviselte, és tekintettel az áresésre, amely kevésbé markáns mint az uniós piacon, a Bizottság szerint az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá jelentősen az elszenvedett kárhoz.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (138) | Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és az érintett országból érkező dömpingelt behozatal között. |
| --- | --- |

(138)

Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és az érintett országból érkező dömpingelt behozatal között.

| (139) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a többi feltárt tényező, mint például a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, még az esetleges együttes hatásukat figyelembe véve sem szakítja meg az ok-okozati összefüggést. A harmadik országokból érkező behozatal csekély hatást gyakorolhatott a kárra, az uniós gazdasági ágazat helyzetét azonban kétségkívül nem befolyásolta volna olyan jelentős mértékben. Nevezetesen: az értékesítési árak nem süllyedtek volna ilyen alacsony szintre, és kedvezőbb jövedelmezőséget lehetett volna elérni. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a többi feltárt tényező, mint például a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, még az esetleges együttes hatásukat figyelembe véve sem szakítja meg az ok-okozati összefüggést. A harmadik országokból érkező behozatal csekély hatást gyakorolhatott a kárra, az uniós gazdasági ágazat helyzetét azonban kétségkívül nem befolyásolta volna olyan jelentős mértékben. Nevezetesen: az értékesítési árak nem süllyedtek volna ilyen alacsony szintre, és kedvezőbb jövedelmezőséget lehetett volna elérni.

| (140) | A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta az ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(140)

A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta az ok-okozati összefüggést.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (141) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(141)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (142) | Az uniós gazdasági ágazat legalább 15 tagállamban található, és több mint 8 000 alkalmazottat foglalkoztat a korrózióálló acélokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(142)

Az uniós gazdasági ágazat legalább 15 tagállamban található, és több mint 8 000 alkalmazottat foglalkoztat a korrózióálló acélokkal kapcsolatban.

| (143) | A vizsgálat során tizenhat gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Ahogyan a kármutatók fenti elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat helyzete javult, de az esetlegesen vártnál kevésbé markánsan, mivel negatívan befolyásolta a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(143)

A vizsgálat során tizenhat gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Ahogyan a kármutatók fenti elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat helyzete javult, de az esetlegesen vártnál kevésbé markánsan, mivel negatívan befolyásolta a dömpingelt behozatal.

| (144) | Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az árleszorításnak, továbbá lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy emelje árait. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, amely szükségesnek tekinthető e tőkeintenzív ágazat számára. Az uniós gazdasági ágazatot a Kínából érkező dömpingelt behozatal következtében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(144)

Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az árleszorításnak, továbbá lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy emelje árait. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, amely szükségesnek tekinthető e tőkeintenzív ágazat számára. Az uniós gazdasági ágazatot a Kínából érkező dömpingelt behozatal következtében jelentős kár érte.

| (145) | Több, pozitívnak tűnő volumenmutató – például a termelési és az értékesítési volumen – ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzete nem javult a felhasználás növekedésével összhangban. Ez arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott ugyanúgy profitálni az uniós piac fellendüléséből, mint ahogyan dömpingelt kínai behozatal hiányában profitált volna. Különösen a mintában szereplő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a különféle gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ha a korrózióálló acélok szegmense rosszul teljesít, az hatással lenne több uniós gyártó feldolgozói (szerves bevonat) és beszállítói szegmensére (melegen hengerelt tekercsek) is, mivel e szegmensek kapacitáskihasználása szorosan összefügg a vizsgált termék termelésével. A hatás a tűzihorganyzott termékek szintjén, például a gépjárműipari ágazat esetében is érezhető lenne. |
| --- | --- |

(145)

Több, pozitívnak tűnő volumenmutató – például a termelési és az értékesítési volumen – ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzete nem javult a felhasználás növekedésével összhangban. Ez arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott ugyanúgy profitálni az uniós piac fellendüléséből, mint ahogyan dömpingelt kínai behozatal hiányában profitált volna. Különösen a mintában szereplő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a különféle gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ha a korrózióálló acélok szegmense rosszul teljesít, az hatással lenne több uniós gyártó feldolgozói (szerves bevonat) és beszállítói szegmensére (melegen hengerelt tekercsek) is, mivel e szegmensek kapacitáskihasználása szorosan összefügg a vizsgált termék termelésével. A hatás a tűzihorganyzott termékek szintjén, például a gépjárműipari ágazat esetében is érezhető lenne.

| (146) | Általában véve a tűzihorganyzott termékek jellemzően azok a termékek, amelyek mintegy 10 %-át teszik ki az integrált acélművek termékértékesítésének. A tényleges számadat termelőnként változik. Ezek a termékek azonban az értékláncnak majdnem a végén helyezkednek el. Az uniós acélipari ágazat stratégiája az, hogy azért maximalizálja a magas hozzáadott értéket képviselő termékek értékesítését, mert azok hagyományosan az átlagosnál magasabb nyereségszintet biztosítanak, ugyanis világszerte kevesebb az olyan vállalat, amely versenyt tud folytatni e magas hozzáadott értéket képviselő termékek szegmensében. Ezért az elemzési időszak alatti nyereség hiánya azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat a stratégiájának és jövőbeli kilátásainak veszélyeztetésével kapcsolatos súlyos problémával szembesül. |
| --- | --- |

(146)

Általában véve a tűzihorganyzott termékek jellemzően azok a termékek, amelyek mintegy 10 %-át teszik ki az integrált acélművek termékértékesítésének. A tényleges számadat termelőnként változik. Ezek a termékek azonban az értékláncnak majdnem a végén helyezkednek el. Az uniós acélipari ágazat stratégiája az, hogy azért maximalizálja a magas hozzáadott értéket képviselő termékek értékesítését, mert azok hagyományosan az átlagosnál magasabb nyereségszintet biztosítanak, ugyanis világszerte kevesebb az olyan vállalat, amely versenyt tud folytatni e magas hozzáadott értéket képviselő termékek szegmensében. Ezért az elemzési időszak alatti nyereség hiánya azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat a stratégiájának és jövőbeli kilátásainak veszélyeztetésével kapcsolatos súlyos problémával szembesül.

| (147) | Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(147)

Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból.

6.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (148) | Ahogyan a (15) preambulumbekezdésben szerepel, csak egyetlen importőr nyújtott be a kérdőívre választ. Ez az importőr egy olyan vállalatcsoport része volt, amely az építőiparban használt termékek előállításához használta fel az érintett terméket. Más importőrök és felhasználók érdekelt félként jelentkeztek. Egy importőri szövetség is tett észrevételeket a vizsgálattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(148)

Ahogyan a (15) preambulumbekezdésben szerepel, csak egyetlen importőr nyújtott be a kérdőívre választ. Ez az importőr egy olyan vállalatcsoport része volt, amely az építőiparban használt termékek előállításához használta fel az érintett terméket. Más importőrök és felhasználók érdekelt félként jelentkeztek. Egy importőri szövetség is tett észrevételeket a vizsgálattal kapcsolatban.

| (149) | Az együttműködő importőr/felhasználó jelezte, hogy az érintett termék a termelési költségének jelentős részét képviselte, és az esetlegesen a vámok kivetéséből fakadó költségnövekedéstől tartott. Noha a vizsgálat alátámasztotta az érintett termék költségvonzatainak jelentőségére vonatkozó állítást, megjegyzendő, hogy léteznek más beszállítói források, és azokat az importőr már ténylegesen igénybe vette, ami azt jelenti, hogy amennyiben intézkedések bevezetésére kerül sor, a költségeit és a versenyképességét nem érheti komoly hatás. |
| --- | --- |

(149)

Az együttműködő importőr/felhasználó jelezte, hogy az érintett termék a termelési költségének jelentős részét képviselte, és az esetlegesen a vámok kivetéséből fakadó költségnövekedéstől tartott. Noha a vizsgálat alátámasztotta az érintett termék költségvonzatainak jelentőségére vonatkozó állítást, megjegyzendő, hogy léteznek más beszállítói források, és azokat az importőr már ténylegesen igénybe vette, ami azt jelenti, hogy amennyiben intézkedések bevezetésére kerül sor, a költségeit és a versenyképességét nem érheti komoly hatás.

| (150) | Tulajdonképpen ami általában véve az importőröket illeti, nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az importőrök vagy az acélipari szolgáltató központok ne háríthatnák át az áremeléseket a vevőikre. Ráadásul olyan országokból is importálhatnak, amelyek nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. |
| --- | --- |

(150)

Tulajdonképpen ami általában véve az importőröket illeti, nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az importőrök vagy az acélipari szolgáltató központok ne háríthatnák át az áremeléseket a vevőikre. Ráadásul olyan országokból is importálhatnak, amelyek nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá.

| (151) | Az importőröket képviselő szövetség azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáshiány miatt nem mindig tudja ellátni tagjait az érintett termékkel. Ez a kijelentés megalapozatlan volt. Tekintettel arra, hogy a szövetség nem szolgáltatott bizonyítékot ennek az állításnak az alátámasztására, továbbá tekintettel arra, hogy – amint az 5. táblázatban látható – az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása nem haladta meg a 80 %-ot a figyelembe vett időszak alatt, a Bizottság nem talált arra utaló érvet, hogy ez az állítás igaz lenne. |
| --- | --- |

(151)

Az importőröket képviselő szövetség azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáshiány miatt nem mindig tudja ellátni tagjait az érintett termékkel. Ez a kijelentés megalapozatlan volt. Tekintettel arra, hogy a szövetség nem szolgáltatott bizonyítékot ennek az állításnak az alátámasztására, továbbá tekintettel arra, hogy – amint az 5. táblázatban látható – az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása nem haladta meg a 80 %-ot a figyelembe vett időszak alatt, a Bizottság nem talált arra utaló érvet, hogy ez az állítás igaz lenne.

| (152) | Egy másik érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy egy uniós gyártó „korlátozások” miatt küzdött a vevők ellátásával. Ez az állítás azonban egy uniós gyártó konkrét problémájához kapcsolódott, és ezért nem volt reprezentatív a gazdasági ágazat egészének beszállítói helyzetére nézve. Még abban az esetben is, ha ez a helyzet akkoriban fennállt, léteztek alternatív beszállítói források, és az ügyiratban semmi sem igazolta, hogy a beszállítás általános probléma az importőrök és a kereskedők számára. Ezenfelül az uniós gyártók problémáinak egyik oka a többek között kínai forrásokból származó acéltermékek dömpingjéhez kapcsolódik, ahogyan arra ez a vizsgálat rámutatott. |
| --- | --- |

(152)

Egy másik érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy egy uniós gyártó „korlátozások” miatt küzdött a vevők ellátásával. Ez az állítás azonban egy uniós gyártó konkrét problémájához kapcsolódott, és ezért nem volt reprezentatív a gazdasági ágazat egészének beszállítói helyzetére nézve. Még abban az esetben is, ha ez a helyzet akkoriban fennállt, léteztek alternatív beszállítói források, és az ügyiratban semmi sem igazolta, hogy a beszállítás általános probléma az importőrök és a kereskedők számára. Ezenfelül az uniós gyártók problémáinak egyik oka a többek között kínai forrásokból származó acéltermékek dömpingjéhez kapcsolódik, ahogyan arra ez a vizsgálat rámutatott.

| (153) | A korrózióálló acéltermékek legfontosabb végfelhasználó ágazata az építőipari ágazat, ahol azokat védőburkolatként szolgáló különféle építőanyagokhoz használják, de háztartási készülékek gyártásához, mélyhúzási és sajtolási eljárásokhoz és kis méretű hegesztett csövekhez is felhasználják. Ahogyan a fentiekben kifejtésre került, mindössze egy felhasználó működött együtt az eljárás során. |
| --- | --- |

(153)

A korrózióálló acéltermékek legfontosabb végfelhasználó ágazata az építőipari ágazat, ahol azokat védőburkolatként szolgáló különféle építőanyagokhoz használják, de háztartási készülékek gyártásához, mélyhúzási és sajtolási eljárásokhoz és kis méretű hegesztett csövekhez is felhasználják. Ahogyan a fentiekben kifejtésre került, mindössze egy felhasználó működött együtt az eljárás során.

| (154) | Még abban az esetben is, ha az intézkedések bevezetése egyes felhasználókat kedvezőtlenül érintene a magasabb vételárak miatt, az ügyiratban semmi sem bizonyította azt, hogy az intézkedések bevezetése aránytalanul érintené a felhasználókat a jövedelmezőség tekintetében, illetve azt sem, hogy az a jelentős ipari vállalatcsoportok delokalizációjával járna. A javasolt vámok mértéke emellett tiltó jellegűnek sem tekintető. |
| --- | --- |

(154)

Még abban az esetben is, ha az intézkedések bevezetése egyes felhasználókat kedvezőtlenül érintene a magasabb vételárak miatt, az ügyiratban semmi sem bizonyította azt, hogy az intézkedések bevezetése aránytalanul érintené a felhasználókat a jövedelmezőség tekintetében, illetve azt sem, hogy az a jelentős ipari vállalatcsoportok delokalizációjával járna. A javasolt vámok mértéke emellett tiltó jellegűnek sem tekintető.

| (155) | Megjegyzendő, hogy a vámoknak elő kell segíteniük, hogy folyamatosan biztosított legyen a forgalmazók és a vevőik ellátásának biztonsága. Vámok nélkül előfordulhat, hogy a korrózióálló acélok néhány uniós gyártója kénytelen lesz beszüntetni/visszafogni a korrózióálló acélok gyártását, és kénytelen lesz számos uniós felhasználó számára korlátozottabb beszállítói forrásokat hagyni. Ezenkívül az intézkedések szintje egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni, ugyanakkor lehetővé teszi az érintett országból (tisztességes áron), valamint az egyéb forrásokból érkező behozatalt. |
| --- | --- |

(155)

Megjegyzendő, hogy a vámoknak elő kell segíteniük, hogy folyamatosan biztosított legyen a forgalmazók és a vevőik ellátásának biztonsága. Vámok nélkül előfordulhat, hogy a korrózióálló acélok néhány uniós gyártója kénytelen lesz beszüntetni/visszafogni a korrózióálló acélok gyártását, és kénytelen lesz számos uniós felhasználó számára korlátozottabb beszállítói forrásokat hagyni. Ezenkívül az intézkedések szintje egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni, ugyanakkor lehetővé teszi az érintett országból (tisztességes áron), valamint az egyéb forrásokból érkező behozatalt.

| (156) | A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók érdekeire. |
| --- | --- |

(156)

A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók érdekeire.

6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (157) | A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések bevezetése hozzá fog járulni az uniós gazdasági ágazat fellendüléséhez azáltal, hogy a teljes gazdasági ágazat jövedelmezőségének helyreállítását lehetővé tevő áremeléseket engedélyez. Ez a magas hozzáadott értéket képviselő szegmens alapvető jelentőségű az uniós acélipar átfogó stratégiája, valamint jövőbeli kilátásai és prosperitása szempontjából. |
| --- | --- |

(157)

A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések bevezetése hozzá fog járulni az uniós gazdasági ágazat fellendüléséhez azáltal, hogy a teljes gazdasági ágazat jövedelmezőségének helyreállítását lehetővé tevő áremeléseket engedélyez. Ez a magas hozzáadott értéket képviselő szegmens alapvető jelentőségű az uniós acélipar átfogó stratégiája, valamint jövőbeli kilátásai és prosperitása szempontjából.

| (158) | Az intézkedéseknek a Bizottságnál jelentkezett többi néhány uniós félre gyakorolt hatása nem tekinthető jelentősnek. A vizsgálat nem mutatott rá, hogy a többi (a Bizottságnál nem jelentkezett) szereplő tekintetében esetlegesen felmerülő hatás meghaladná az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. Megállapítást nyert, hogy az intézkedések kedvezni fognak azon beszállítói ágazatoknak, így a nyersanyag-beszállítóknak és a gépgyártóknak, amelyek nem (vagy korlátozott mértékben) érintettek az érintett országbeli gyártók ellátásában. |
| --- | --- |

(158)

Az intézkedéseknek a Bizottságnál jelentkezett többi néhány uniós félre gyakorolt hatása nem tekinthető jelentősnek. A vizsgálat nem mutatott rá, hogy a többi (a Bizottságnál nem jelentkezett) szereplő tekintetében esetlegesen felmerülő hatás meghaladná az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. Megállapítást nyert, hogy az intézkedések kedvezni fognak azon beszállítói ágazatoknak, így a nyersanyag-beszállítóknak és a gépgyártóknak, amelyek nem (vagy korlátozott mértékben) érintettek az érintett országbeli gyártók ellátásában.

| (159) | Az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak mérsékelt hatást fejt ki a beszállítói lánc áraira és a felhasználók teljesítményére. Az intézkedések szintje egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni, ugyanakkor lehetővé fogja tenni az érintett országból – tisztességes áron – érkező behozatalt. Ami az importőröket illeti, azok átháríthatják az áremeléseket a vevőkre, vagy megváltoztathatják a beszállítói forrásokat. |
| --- | --- |

(159)

Az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak mérsékelt hatást fejt ki a beszállítói lánc áraira és a felhasználók teljesítményére. Az intézkedések szintje egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni, ugyanakkor lehetővé fogja tenni az érintett országból – tisztességes áron – érkező behozatalt. Ami az importőröket illeti, azok átháríthatják az áremeléseket a vevőkre, vagy megváltoztathatják a beszállítói forrásokat.

| (160) | A Bizottság a vizsgálat e szakaszában – mindent összevetve – arra a következtetésre jut, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a Kínából származó korrózióálló acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése nem az uniós érdeket szolgálná. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság a vizsgálat e szakaszában – mindent összevetve – arra a következtetésre jut, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a Kínából származó korrózióálló acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése nem az uniós érdeket szolgálná.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (161) | A Bizottság dömpinggel, kárral, ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság dömpinggel, kárral, ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

| (162) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(162)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (163) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül észszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(163)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül észszerűen elérhet.

| (164) | A nyereségcél meghatározása érdekében a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításához használt, független felek közötti értékesítésekkel elért nyereséget vette figyelembe. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a teljes figyelembe vett időszak alatt negatív volt. Ráadásul ebben az időszakban a Kínából érkező, alacsonyan árazott behozatal uniós piaci jelenléte mindvégig igen erőteljes volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a nyereségcél nem állapítható meg a figyelembe vett időszak alapján. A panaszos a panaszban arra kérte a Bizottságot, hogy legalább 10 %-os forgalmat használjon kárt nem okozó észszerű haszonkulcsként. Ezen állítás értékelése során a Bizottság tíz évre kiterjedő jövedelmezőségi elemzést végzett a mintában szereplő uniós gyártók körében annak megállapításához, hogy dömping hiányában milyen reprezentatív nyereségszintet értek el. Azt állapította meg, hogy a legutóbbi nyereséges év 2008 volt, konkrétan 7,4 %-os nyereséggel. A Bizottság ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a legmegfelelőbb nyereségcél a 2008-ban ténylegesen elért nyereség. |
| --- | --- |

(164)

A nyereségcél meghatározása érdekében a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításához használt, független felek közötti értékesítésekkel elért nyereséget vette figyelembe. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a teljes figyelembe vett időszak alatt negatív volt. Ráadásul ebben az időszakban a Kínából érkező, alacsonyan árazott behozatal uniós piaci jelenléte mindvégig igen erőteljes volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a nyereségcél nem állapítható meg a figyelembe vett időszak alapján. A panaszos a panaszban arra kérte a Bizottságot, hogy legalább 10 %-os forgalmat használjon kárt nem okozó észszerű haszonkulcsként. Ezen állítás értékelése során a Bizottság tíz évre kiterjedő jövedelmezőségi elemzést végzett a mintában szereplő uniós gyártók körében annak megállapításához, hogy dömping hiányában milyen reprezentatív nyereségszintet értek el. Azt állapította meg, hogy a legutóbbi nyereséges év 2008 volt, konkrétan 7,4 %-os nyereséggel. A Bizottság ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a legmegfelelőbb nyereségcél a 2008-ban ténylegesen elért nyereség.

| (165) | A Bizottság ennélfogva a fent említett 7,4 %-os haszonkulcs és a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával számította ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság ennélfogva a fent említett 7,4 %-os haszonkulcs és a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával számította ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (166) | A Bizottság ezt követően az érintett ország együttműködő exportáló gyártóinak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság ezt követően az érintett ország együttműködő exportáló gyártóinak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezte ki.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (167) | Az érintett országból származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(167)

Az érintett országból származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (168) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) | Kárkülönbözet (%) | Ideiglenes dömpingellenes (%) vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch |

(168)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

Kárkülönbözet (%)

Ideiglenes dömpingellenes (%) vám

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

61,2

23,5

23,5

Shougang csoport:

Shougang csoport:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

17,2

17,2

Shagang csoport:

Shagang csoport:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

28,5

28,5

A mellékletben felsorolt további együttműködő vállalatok

57,4

23,4

23,4

Minden más vállalat

61,2

28,5

28,5

| (169) | Az e rendeletben meghatározott, az egyedi vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság a jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a jelenlegi vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogalanyok – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(169)

Az e rendeletben meghatározott, az egyedi vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság a jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a jelenlegi vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogalanyok – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (170) | Amennyiben a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalanya nevét, kérelmezheti az említett egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (6). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(170)

Amennyiben a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalanya nevét, kérelmezheti az említett egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (6). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

6

| (171) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszására vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(171)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszására vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (172) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(172)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (173) | A fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az (EU) 2017/1238 végrehajtási rendelettel a Kínából származó és ott feladott érintett termék behozatalára nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be. Ezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti, esetleges visszaható hatályú alkalmazása indokolta. Az eljárás jelenlegi szakaszában nem lehet döntést hozni a dömpingellenes intézkedések esetleges visszaható hatályú alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(173)

A fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az (EU) 2017/1238 végrehajtási rendelettel a Kínából származó és ott feladott érintett termék behozatalára nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be. Ezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti, esetleges visszaható hatályú alkalmazása indokolta. Az eljárás jelenlegi szakaszában nem lehet döntést hozni a dömpingellenes intézkedések esetleges visszaható hatályú alkalmazásáról.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (174) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(174)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (175) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezek a vizsgálat végleges szakaszában módosulnak, |
| --- | --- |

(175)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezek a vizsgálat végleges szakaszában módosulnak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a következő termékek behozatalára: vasból vagy ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból készült, síkhengerelt; alumíniummal csillapított; tűzihorganyzással cinkkel és/vagy alumíniummal, de nem más fémmel lemezelt vagy bevont; kémiailag passzivált termékek; legalább 0,015, de legfeljebb 0,170 tömegszázalék széntartalommal, legalább 0,015, de legfeljebb 0,100 tömegszázalék alumíniumtartalommal, legfeljebb 0,045 tömegszázalék nióbiumtartalommal, legfeljebb 0,010 tömegszázalék titántartalommal és legfeljebb 0,010 tömegszázalék vanádiumtartalommal; tekercsben, méretre vágott lemezekben és keskeny szalagokban kiszerelve.

A következők nem tartoznak a termékkörbe:

| — | a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékek, |
| --- | --- |

—

a rozsdamentes acélból, a szilícium-elektromos acélból és a gyorsacélból készült termékek,

| — | a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékek. |
| --- | --- |

—

a melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált termékek.

Az érintett termék jelenleg a következő KN-kódok alá tarozik: ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 és ex 7226 99 70 (TARIC-kódok: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094), és a Kínai Népköztársaságból származik.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés nélkül, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Hesteel Co., Ltd. Handan Branch | 23,5 | C227 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 23,5 | C158 |
| Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch | 23,5 | C159 |
| Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. | 23,5 | C228 |
| Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. | 17,2 | C229 |
| Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd. | 17,2 | C164 |
| Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C230 |
| Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C112 |
| A mellékletben felsorolt további együttműködő vállalatok | 23,4 | C231 |
| Minden más vállalat | 28,5 | C999 |

Vállalat

Ideiglenes vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

23,5

C227

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

23,5

C158

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

23,5

C159

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

23,5

C228

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

17,2

C229

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd.

17,2

C164

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

28,5

C230

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

28,5

C112

A mellékletben felsorolt további együttműködő vállalatok

23,4

C231

Minden más vállalat

28,5

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó jogalany név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó, megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az (EU) 2016/1036 rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

(1)   A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak az (EU) 2017/1238 végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban meghatározott nyilvántartásba vételét.

(2)   Az azon termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyek legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően léptettek be, a lehetséges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás megszüntetéséig meg kell őrizni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL C 459., 2016.12.9., 17. o.

2

(3)  A Bizottság 2017. július 7-i (EU) 2017/1238 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acélok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 177., 2017.7.8., 39. o.).

3

(4)  A Bizottság 2009. február 6-i 2009/106/EK határozata a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, fémbevonatú vas- vagy síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 38., 2009.2.7., 34. o.).

4

(5)  Ezt a módszert a Törvényszék a T-423/09. sz., Dashiqiao kontra Tanács ügyben 2011. december 16-án hozott ítéletében (ECLI:EU:T:2011:764, 34–50. pont) megerősítette.

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

6

---

MELLÉKLET

A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

TARIC-KIEGÉSZÍTŐ KÓD C231

| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd. | Maanshan, Anhui |
| --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning |
| TKAS Auto Steel Company Ltd. | Dalian, Liaoning |
| JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | Benxi, Liaoning |
| BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd. | Benxi, Liaoning |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei |
| Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd. | Binzhou, Shandong |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd. | Baotou, Inner Mongolia |
| Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd. | Loudi, Hunan |
| Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd. | Linyi, Shadong |
| Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd. | Longhai, Fujian |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. | Shanghai |
| Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd. | Zhanjiang, Guandong |
| Yieh Phui (China) Technomaterial Co. | Changshu, Jiangsu |
| Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd. | Rizhao, Shandong |
| Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd. | Nantong, Jiangsu |

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd.

Maanshan, Anhui

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

TKAS Auto Steel Company Ltd.

Dalian, Liaoning

JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

Benxi, Liaoning

BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

Benxi, Liaoning

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd.

Binzhou, Shandong

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd.

Loudi, Hunan

Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd.

Linyi, Shadong

Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd.

Longhai, Fujian

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

Shanghai

Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd.

Zhanjiang, Guandong

Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

Changshu, Jiangsu

Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd.

Rizhao, Shandong

Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd.

Nantong, Jiangsu

---

HATÁROZATOK

| 2017.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1445 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. augusztus 8.)

a tőzegáfonyában (Vaccinium Macrocarpon) található proantocianidintől függő elsődleges szándékolt hatással rendelkező, a cisztitisz megelőzésére és kezelésére szánt termékcsoportról

(az értesítés a C(2017) 5341. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Franciaország által az említett irányelv 13. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően benyújtott kérelemre,

mivel:

| (1) | A 93/42/EGK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében Franciaország felkérte a Bizottságot, hogy hozzon határozatot arra vonatkozóan, hogy a cisztitisz megelőzésére és kezelésére szánt azon termékcsoport, amely elsődlegesen szándékolt hatása a tőzegáfonyában (Vaccinium Macrocarpon) található proantocianidintől függ, nem tartozik az orvostechnikai eszközöknek a 93/42/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásába. |
| --- | --- |

(1)

A 93/42/EGK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében Franciaország felkérte a Bizottságot, hogy hozzon határozatot arra vonatkozóan, hogy a cisztitisz megelőzésére és kezelésére szánt azon termékcsoport, amely elsődlegesen szándékolt hatása a tőzegáfonyában (Vaccinium Macrocarpon) található proantocianidintől függ, nem tartozik az orvostechnikai eszközöknek a 93/42/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásába.

| (2) | A 93/42/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében orvostechnikai eszköz többek között minden olyan műszer, amely elsődleges kívánt hatását nem farmakológiai, immunológiai eszközökkel vagy anyagcsere útján éri el. |
| --- | --- |

(2)

A 93/42/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében orvostechnikai eszköz többek között minden olyan műszer, amely elsődleges kívánt hatását nem farmakológiai, immunológiai eszközökkel vagy anyagcsere útján éri el.

| (3) | Az Európai Gyógyszerügynökség 2016. július 22-i véleményében (2) megállapította, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett termékcsoport elsődleges kívánt hatását valószínűsíthetően farmakológiai eszközökkel fejti ki, mivel a proantocianidin és a tőzegáfonya egyéb összetevőinek metabolitjai a legnagyobb valószínűség szerint farmakológiai tevékenységet fejtenek ki, és a proantocianidin mechanikai hatásmódja rendkívül valószínűtlen. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Gyógyszerügynökség 2016. július 22-i véleményében (2) megállapította, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett termékcsoport elsődleges kívánt hatását valószínűsíthetően farmakológiai eszközökkel fejti ki, mivel a proantocianidin és a tőzegáfonya egyéb összetevőinek metabolitjai a legnagyobb valószínűség szerint farmakológiai tevékenységet fejtenek ki, és a proantocianidin mechanikai hatásmódja rendkívül valószínűtlen.

| (4) | A mechanikai hatásmechanizmus azt jelezné, hogy az adott termékcsoport az orvostechnikai eszközök meghatározása alá tartozik. Mivel a mechanikai hatásmechanizmus rendkívül valószínűtlen, a farmakológiai hatásmechanizmus viszont igen valószínű, ez a termékcsoport nem sorolható az orvostechnikai eszközök kategóriájába. |
| --- | --- |

(4)

A mechanikai hatásmechanizmus azt jelezné, hogy az adott termékcsoport az orvostechnikai eszközök meghatározása alá tartozik. Mivel a mechanikai hatásmechanizmus rendkívül valószínűtlen, a farmakológiai hatásmechanizmus viszont igen valószínű, ez a termékcsoport nem sorolható az orvostechnikai eszközök kategóriájába.

| (5) | Az orvostechnikai eszközök szakértői csoportja által 2014 novemberében kiadott kérdőívre adott válaszok azt mutatják, hogy a tagállamok – tudományos szakértőikre támaszkodva – azon a véleményen vannak, hogy ez a termékcsoport nem tartozik az orvostechnikai eszközök meghatározása alá. |
| --- | --- |

(5)

Az orvostechnikai eszközök szakértői csoportja által 2014 novemberében kiadott kérdőívre adott válaszok azt mutatják, hogy a tagállamok – tudományos szakértőikre támaszkodva – azon a véleményen vannak, hogy ez a termékcsoport nem tartozik az orvostechnikai eszközök meghatározása alá.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 93/42/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 93/42/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A cisztitisz megelőzésére és kezelésére szánt azon termékcsoport, amely elsődlegesen szándékolt hatása a tőzegáfonyában (Vaccinium Macrocarpon) található proantocianidintől függ, nem tartozik az orvostechnikai eszközöknek a 93/42/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásába.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. Augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

1

(2)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága által a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság D.4. egysége számára készített tudományos szakvélemény. „Health Technology & Cosmetics” on the principal mode of action of proanthocyanidins intended to be used for prevention and treatment of urinary tract infections EMA/427414/2016. „Egészségügyi technológia és kozmetikumok” – a húgyúti fertőzések megelőzésére és kezelésére szánt proantocianidin elsődleges hatásmechanizmusáról (http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8684&lang=en)

2

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2017.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/30

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 103. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművek kibocsátáscsökkentő csereberendezései tekintetében történő jóváhagyásáról [2017/1446]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 4. kiegészítése – hatálybalépés időpontja: 2014. június 10.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

Alkalmazási kör

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

Fogalommeghatározások

| 3. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

3.

Jóváhagyás iránti kérelem

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

Jóváhagyás

| 5. | Követelmények |
| --- | --- |

5.

Követelmények

| 6. | A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

6.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése

| 7. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

7.

A gyártás megfelelősége

| 8. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

8.

Szankciók nem megfelelő gyártás esetén

| 9. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

9.

A gyártás végleges leállítása

| 10. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

10.

A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe

| 11. | Dokumentáció
  Függelék – A kibocsátáscsökkentő csereberendezések típusjóváhagyásával kapcsolatos ... számú adatközlő lap |
| --- | --- |

11.

Dokumentáció

Függelék – A kibocsátáscsökkentő csereberendezések típusjóváhagyásával kapcsolatos ... számú adatközlő lap

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés kibocsátáscsökkentő csereberendezés 103. sz. előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról |
| --- | --- |

1.

Értesítés kibocsátáscsökkentő csereberendezés 103. sz. előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról

| 2. | Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére |
| --- | --- |

2.

Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a 83. sz. előírás kapcsolódó változatának hatálya alá tartozó kategóriájú egy vagy több gépjárműtípusba cserealkatrészként beszerelésre szánt kibocsátáscsökkentő berendezés önálló műszaki egységként való típusjóváhagyására vonatkozik.

Ezen előírás alkalmazásában a katalitikus átalakítók és a részecskeszűrők kibocsátáscsökkentő berendezésnek minősülnek.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „Eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkentő berendezésekből álló rendszer, amelyre kiterjed a járműre megadott típusjóváhagyás, és amelynek típusai fel vannak tüntetve a 83. sz. előírás 2. mellékletéhez (1) kapcsolódó dokumentumokban. |
| --- | --- |

2.1.

„Eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkentő berendezésekből álló rendszer, amelyre kiterjed a járműre megadott típusjóváhagyás, és amelynek típusai fel vannak tüntetve a 83. sz. előírás 2. mellékletéhez (1) kapcsolódó dokumentumokban.

1

| 2.2. | „Kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkentő berendezésekből álló rendszer, amelyre ezen előírás szerint, a fenti 2.1. szakaszban meghatározottaktól eltérő jóváhagyás szerezhető. |
| --- | --- |

2.2.

„Kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkentő berendezésekből álló rendszer, amelyre ezen előírás szerint, a fenti 2.1. szakaszban meghatározottaktól eltérő jóváhagyás szerezhető.

| 2.3. | „Eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: olyan, a 83. sz. előírás 2. mellékletéhez (1) kapcsolódó dokumentumokban felsorolt típusú kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkentő berendezésekből álló rendszer, amelyet a járműtípus-jóváhagyás jogosultja a piacon önálló műszaki egységként kínál. |
| --- | --- |

2.3.

„Eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: olyan, a 83. sz. előírás 2. mellékletéhez (1) kapcsolódó dokumentumokban felsorolt típusú kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkentő berendezésekből álló rendszer, amelyet a járműtípus-jóváhagyás jogosultja a piacon önálló műszaki egységként kínál.

1

| 2.4. | „Kibocsátáscsökkentő berendezés típusa”: olyan katalitikus átalakítók és részecskeszűrők, amelyek a következő alapvető szempontokból nem különböznek egymástól:






  a) | a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„Kibocsátáscsökkentő berendezés típusa”: olyan katalitikus átalakítók és részecskeszűrők, amelyek a következő alapvető szempontokból nem különböznek egymástól:

a)

a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga;

| b) | az egyes hordozórétegek működésének típusa; |
| --- | --- |

b)

az egyes hordozórétegek működésének típusa;

| c) | térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya; |
| --- | --- |

c)

térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya;

| d) | a katalizáló anyag mennyisége; |
| --- | --- |

d)

a katalizáló anyag mennyisége;

| e) | a katalizáló anyag aránya; |
| --- | --- |

e)

a katalizáló anyag aránya;

| f) | cellasűrűség; |
| --- | --- |

f)

cellasűrűség;

| g) | méretek és alak; |
| --- | --- |

g)

méretek és alak;

| h) | hővédelem. |
| --- | --- |

h)

hővédelem.

| 2.5. | „Járműtípus”:
  lásd a 83. sz. előírás 2.1. szakaszát. |
| --- | --- |

2.5.

„Járműtípus”:

lásd a 83. sz. előírás 2.1. szakaszát.

| 2.6. | „Kibocsátáscsökkentő csereberendezés jóváhagyása”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés jóváhagyása, amelyet egy vagy több meghatározott járműtípusba cserealkatrészként kívánnak beszerelni a szennyező anyag-kibocsátás és a zajszint korlátozására, valamint a jármű teljesítményének és – adott esetben – a fedélzeti diagnosztikai rendszernek (OBD) a befolyásolására. |
| --- | --- |

2.6.

„Kibocsátáscsökkentő csereberendezés jóváhagyása”: olyan kibocsátáscsökkentő berendezés jóváhagyása, amelyet egy vagy több meghatározott járműtípusba cserealkatrészként kívánnak beszerelni a szennyező anyag-kibocsátás és a zajszint korlátozására, valamint a jármű teljesítményének és – adott esetben – a fedélzeti diagnosztikai rendszernek (OBD) a befolyásolására.

| 2.7. | „Lerontott kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: az olyan mértékben elöregített vagy mesterségesen lerontott kibocsátáscsökkentő berendezés, amely eleget tesz a 83. sz. előírás 11. melléklete 1. függelékének 1. szakaszában megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

2.7.

„Lerontott kibocsátáscsökkentő csereberendezés”: az olyan mértékben elöregített vagy mesterségesen lerontott kibocsátáscsökkentő berendezés, amely eleget tesz a 83. sz. előírás 11. melléklete 1. függelékének 1. szakaszában megállapított követelményeknek.

| 2.8. | „Periodikusan regeneráló rendszer”: olyan katalizátoros átalakítók, részecskeszűrők vagy más kibocsátáscsökkentő berendezések, amelyek szabályos időközönként (mielőtt a jármű normál üzemben 4 000 km utat tenne meg) regenerálást igényelnek. |
| --- | --- |

2.8.

„Periodikusan regeneráló rendszer”: olyan katalizátoros átalakítók, részecskeszűrők vagy más kibocsátáscsökkentő berendezések, amelyek szabályos időközönként (mielőtt a jármű normál üzemben 4 000 km utat tenne meg) regenerálást igényelnek.

3.   JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

3.1.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusjóváhagyási kérelmét a gyártó vagy annak meghatalmazott képviselője nyújthatja be.

3.2.   Minden olyan kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típus tekintetében, amelyre típusjóváhagyást kérnek, a jóváhagyási kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat.

3.2.1.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezés rajzai, amelyeken az ezen előírás 2.3. szakaszában hivatkozott valamennyi jellemző pontosan azonosítható.

3.2.2.   Annak a járműtípusnak vagy azoknak a járműtípusoknak a részletes leírása, amely(ek)hez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést tervezték. A motort és a járműve(ke)t és a jellemző számot és/vagy jeleket fel kell tüntetni.

3.2.3.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek a motor kipufogó-gyűjtőcsövéhez (gyűjtőcsöveihez) viszonyított helyzetét megadó leírás és rajzok.

3.2.4.   A jóváhagyási jel tervezett helyét feltüntető rajzok.

3.2.5.   Annak feltüntetése, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezést úgy tervezték-e, hogy kompatibilis legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel.

3.2.6.   Az adatközlő lap mintája a Függelékben található.

3.3.   A jóváhagyás kérelmezőjének az alábbiakat kell a jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátania:

| 3.3.1. | a 83. sz. előírásnak megfelelően jóváhagyott típusú jármű(vek), új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel felszerelve. Ez(eke)t a járműve(ke)t a műszaki szolgálat egyetértésével a kérelmező választja ki. A jármű(vek)nek meg kell felelnie (felelniük) a 83. sz. előírás 4. melléklete 3.1. szakasza vagy 4a. melléklete 3.2. szakasza követelményeinek, attól függően, hogy a jármű jóváhagyásakor melyik volt hatályban.
  A vizsgálati jármű(vek) kibocsátáscsökkentési rendszere nem lehet hibás; minden túlzott mértékben elhasználódott vagy hibásan működő, a kibocsátással kapcsolatban álló eredeti alkatrészt meg kell javítani vagy ki kell cserélni. A vizsgálati járműve(ke)t megfelelően be kell szabályozni, és be kell állítani a gyártó előírásai szerint a kibocsátási vizsgálatot megelőzően. |
| --- | --- |

3.3.1.

a 83. sz. előírásnak megfelelően jóváhagyott típusú jármű(vek), új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel felszerelve. Ez(eke)t a járműve(ke)t a műszaki szolgálat egyetértésével a kérelmező választja ki. A jármű(vek)nek meg kell felelnie (felelniük) a 83. sz. előírás 4. melléklete 3.1. szakasza vagy 4a. melléklete 3.2. szakasza követelményeinek, attól függően, hogy a jármű jóváhagyásakor melyik volt hatályban.

A vizsgálati jármű(vek) kibocsátáscsökkentési rendszere nem lehet hibás; minden túlzott mértékben elhasználódott vagy hibásan működő, a kibocsátással kapcsolatban álló eredeti alkatrészt meg kell javítani vagy ki kell cserélni. A vizsgálati járműve(ke)t megfelelően be kell szabályozni, és be kell állítani a gyártó előírásai szerint a kibocsátási vizsgálatot megelőzően.

| 3.3.2. | A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy mintapéldánya. A mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét és a kereskedelmi megnevezést. |
| --- | --- |

3.3.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy mintapéldánya. A mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét és a kereskedelmi megnevezést.

| 3.3.3. | A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkentő csereberendezést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe tervezik beépíteni. A mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét és a kereskedelmi megnevezést. Ennek a fenti 2.7. szakaszban meghatározottak szerint lerontott állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

3.3.3.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkentő csereberendezést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe tervezik beépíteni. A mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét és a kereskedelmi megnevezést. Ennek a fenti 2.7. szakaszban meghatározottak szerint lerontott állapotban kell lennie.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Amennyiben az ezen előírás szerint jóváhagyásra átadott kibocsátáscsökkentő csereberendezés megfelel az alábbi 5. szakasz követelményeinek, akkor az adott kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típust jóvá kell hagyni.

4.2.   A 83. sz. előírás 2. mellékletében (2) feltüntetett eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéseket, amelyeket olyan járműbe szándékoznak beszerelni, amelyre a vonatkozó típusjóváhagyási dokumentum hivatkozik, ezen előírás szerint nem szükséges jóváhagyni, feltéve, hogy megfelelnek a 4.2.1. és a 4.2.2. szakaszban foglalt követelményeknek.

2

4.2.1.   Jelölés

Az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéseken azonosítás céljából fel kell tüntetni legalább a következőket:

4.2.1.1.   a jármű gyártójának neve vagy védjegye;

4.2.1.2.   az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 4.2.3. szakaszban említett adatközlő lap szerinti formában.

4.2.2.   Dokumentáció

Az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéseket a következő információknak kell kísérniük:

4.2.2.1.   a jármű gyártójának neve vagy védjegye;

4.2.2.2.   az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 4.2.3. szakaszban említett adatközlő lap szerinti formában;

4.2.2.3.   azon járművek felsorolása, amelyek eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezése a 83. sz. előírás 2. mellékletében (3) feltüntetett típusú, valamint adott esetben egy arra vonatkozó jelölés is, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés beszerelhető-e fedélzeti diagnosztikai rendszerrel rendelkező járműbe.

3

4.2.2.4.   Beszerelési útmutató, amennyiben szükséges.

4.2.2.5.   Ezt az információt:

| a) | az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezést kísérő tájékoztatóként, vagy |
| --- | --- |

a)

az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezést kísérő tájékoztatóként, vagy

| b) | azon a csomagoláson, amelyben az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezést értékesítik, vagy |
| --- | --- |

b)

azon a csomagoláson, amelyben az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezést értékesítik, vagy

| c) | bármilyen más alkalmas módon kell biztosítani. |
| --- | --- |

c)

bármilyen más alkalmas módon kell biztosítani.

Ezeknek az információknak mindenesetre szerepelniük kell a járműgyártó által az értékesítési helyekre elküldött termékkatalógusokban.

4.2.3.   A jármű gyártója elektronikus formában a műszaki szolgálat és/vagy a jóváhagyó hatóság rendelkezésére bocsátja az annak azonosításához szükséges információkat, hogy az adott alkatrészszámokra melyik típusjóváhagyási dokumentáció vonatkozik.

Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a következőket:

| a) | a jármű(vek) gyártmánya és típusa; |
| --- | --- |

a)

a jármű(vek) gyártmánya és típusa;

| b) | az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) gyártmánya és típusa; |
| --- | --- |

b)

az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) gyártmánya és típusa;

| c) | az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) termékazonosító száma; |
| --- | --- |

c)

az eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés(ek) termékazonosító száma;

| d) | a vonatkozó járműtípus(ok) típusjóváhagyási száma. |
| --- | --- |

d)

a vonatkozó járműtípus(ok) típusjóváhagyási száma.

4.3.   Mindegyik jóváhagyott kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (az előírás jelen formája esetében 00) a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot más kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típushoz. Ugyanaz a típusjóváhagyási szám vonatkozhat a kibocsátáscsökkentő csereberendezés adott típusának több különböző járműtípuson való használatára is.

4.4.   Ha a típusjóváhagyás kérelmezője igazolni tudja a típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat számára, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezés a 05. vagy egy későbbi módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás 2. mellékletében feltüntetett típusba tartozik, a típusbizonyítvány megadása nem függ az 5. szakaszban meghatározott követelmények teljesülésének ellenőrzésétől.

4.5.   Egy kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.

4.6.   Minden olyan kibocsátáscsökkentő csereberendezésen, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.6.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (4); |
| --- | --- |

4.6.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (4);

4

| 4.6.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.6.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.6.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.6.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.7.   Ha a kibocsátáscsökkentő csereberendezés megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.6.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás alapján is megadta a jóváhagyást, a 4.6.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.8.   A jóváhagyási jelnek eltávolíthatatlannak és jól olvashatónak kell lennie, amikor a kibocsátáscsökkentő csereberendezést a jármű alá erősítik.

4.9.   Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére.

5.   KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Általános követelmények

5.1.1.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezést úgy kell megtervezni és kialakítani, és annak olyan módon beszerelhetőnek kell lennie, hogy a jármű megfelelhessen azon előírások rendelkezéseinek, amelyeknek eredetileg is megfelelt, és a jármű hasznos élettartama alatt, szokásos használati körülmények között a károsanyag-kibocsátás korlátozása hatékony legyen.

5.1.2.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezést pontosan az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés helyére kell beszerelni, és az oxigénérzékelő szonda (szondák) és – adott esetben – más érzékelők helyzete a kipufogó vezetéken nem változhat.

5.1.3.   Ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés hővédelemmel van ellátva, a kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek ugyanilyen védelemmel kell rendelkeznie.

5.1.4.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek tartósnak kell lennie, azaz úgy kell megtervezni és kialakítani, és olyan módon kell beszerelhetőnek lennie, hogy kellőképpen ellenálljon a rá ható korróziós és oxidációs hatásoknak, figyelembe véve a jármű használati körülményeit.

5.2.   A kibocsátásokra vonatkozó követelmények

A típusjóváhagyásra szánt típusú kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel felszerelt, ezen előírás 3.3.1. szakaszában említett járművön (járműveken) a 83. sz. előírás vonatkozó mellékleteiben meghatározott feltételek mellett I. típusú vizsgálatot kell elvégezni abból a célból, hogy a berendezés teljesítményét az alábbiakban leírt eljárás alapján összehasonlítsák az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés teljesítményével.

5.2.1.   Az összehasonlítási alap meghatározása

A járműve(ke)t új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel (lásd a 3.3.1. szakaszt) kell felszerelni, amelyet 12 városon kívüli ciklus (I. típusú vizsgálat, 2. rész) során kell bejáratni. Az előkondicionálás után a járműve(ke)t egy aránylag állandó, 293 K és 303 K (20 °C és 30 °C) közötti hőmérsékletű helyiségben kell tárolni. Ezt a kondicionálást legalább hat órán keresztül kell végezni, és mindaddig kell folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete ± 2 K tűréssel el nem éri a helyiség hőmérsékletét. Ezt követően három I. típusú kipufogógáz-vizsgálatot kell végezni.

5.2.2.   Kipufogógáz-mérés kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel

A vizsgálati jármű(vek) eredeti kibocsátáscsökkentő berendezését kibocsátáscsökkentő csereberendezésre kell cserélni (lásd a 3.3.2. szakaszt), melyet 12 városon kívüli ciklus (I. típusú vizsgálat, 2. rész) során kell bejáratni. Az előkondicionálás után a járműve(ke)t egy aránylag állandó, 293 K és 303 K (20 °C és 30 °C) közötti hőmérsékletű helyiségben kell tárolni. Ezt a kondicionálást legalább hat órán keresztül kell végezni, és mindaddig kell folytatni, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete ± 2 K tűréssel el nem éri a helyiség hőmérsékletét. Ezt követően három I. típusú kipufogógáz-vizsgálatot kell végezni.

5.2.3.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel felszerelt járművek károsanyag-kibocsátásának kiértékelése

Az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel felszerelt vizsgálati jármű(vek)nek meg kell felelnie (felelniük) a jármű(vek) típusjóváhagyása szerinti határértékeknek, adott esetben a jármű(vek) típusjóváhagyása során alkalmazott romlási tényezők alkalmazása után is.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel felszerelt jármű(vek) szennyező anyag-kibocsátására vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha az eredmények minden egyes szabályozott szennyező anyagra (CO, CH, NOx és részecskék) vonatkozóan kielégítik az alábbi feltételeket:

x

| 1. | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1.

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2. | M ≤ G |
| --- | --- |

2.

M ≤ G

ahol:

| M | : | egy szennyező anyag (CO, CH, NOx vagy részecskék) kibocsátásának vagy két szennyező anyag (CH + NOx) kibocsátása összegének átlagértéke a kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel végzett három I. típusú vizsgálat során. |
| --- | --- | --- |
| S | : | egy szennyező anyag (CO, CH, NOx vagy részecskék) kibocsátásának vagy két szennyező anyag (CH + NOx) kibocsátása összegének átlagértéke az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel végzett három I. típusú vizsgálat során. |
| G | : | egy szennyező anyag (CO, CH, NOx vagy részecskék) kibocsátására vagy két szennyező anyag (CH + NOx) kibocsátása összegére vonatkozó határérték a jármű(vek) típusjóváhagyásának megfelelően:






  i. | osztva – adott esetben – a lenti 5.4. szakasz szerint meghatározott multiplikatív romlási tényezőkkel; vagy |

M

:

egy szennyező anyag (CO, CH, NOx vagy részecskék) kibocsátásának vagy két szennyező anyag (CH + NOx) kibocsátása összegének átlagértéke a kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel végzett három I. típusú vizsgálat során.

x

x

S

:

egy szennyező anyag (CO, CH, NOx vagy részecskék) kibocsátásának vagy két szennyező anyag (CH + NOx) kibocsátása összegének átlagértéke az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel végzett három I. típusú vizsgálat során.

x

x

G

:

egy szennyező anyag (CO, CH, NOx vagy részecskék) kibocsátására vagy két szennyező anyag (CH + NOx) kibocsátása összegére vonatkozó határérték a jármű(vek) típusjóváhagyásának megfelelően:

x

x

i.

osztva – adott esetben – a lenti 5.4. szakasz szerint meghatározott multiplikatív romlási tényezőkkel; vagy

| ii. | kivonva – adott esetben – a lenti 5.4. szakasz szerint meghatározott additív romlási tényezőket. |
| --- | --- |

ii.

kivonva – adott esetben – a lenti 5.4. szakasz szerint meghatározott additív romlási tényezőket.

Ha a jóváhagyást több, azonos járműgyártótól származó különböző járműtípusra kérelmezik és feltéve, hogy ezek a különböző típusú járművek ugyanazzal az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéstípussal vannak felszerelve, az I. típusú vizsgálat a jóváhagyásért felelős műszaki szolgálattal való megállapodást követően kiválasztott legalább két gépjárműre korlátozható.

5.2.4.   A 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás alapján típusjóváhagyást kapott járművekbe szerelendő kibocsátáscsökkentő berendezések esetében az ezen előírás 5.2.3. szakaszában említett szabályozott szennyező anyagokon a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás 5.3.1.4. szakaszában megadott összes szennyező anyag értendő.

5.3.   A zajra és a jármű teljesítményére vonatkozó követelmények

A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek meg kell felelnie az 59. sz. előírás műszaki követelményeinek. Az 59. sz. előírásban meghatározott ellennyomás mérésének alternatívájaként a járműteljesítmény ellenőrzése elvégezhető a maximális elnyelt teljesítmény görgős fékpadon való mérésével a motor legnagyobb teljesítményének megfelelő fordulatszámnál. A 85. sz. előírásban meghatározott légköri referenciaviszonyok szerint a kibocsátáscsökkentő csereberendezéssel meghatározott érték nem lehet több mint 5 százalékkal kevesebb, mint az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel meghatározott érték.

5.4.   A tartósságra vonatkozó követelmények

A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek meg kell felelnie a 83. sz. előírás 5.3.6. szakasza követelményeinek.

5.4.1.   A 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás alapján típusjóváhagyást kapott járművekbe szerelendő kibocsátáscsökkentő csereberendezések esetében a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás 5.3.6. szakaszában meghatározott tartóssági követelményeket és a kapcsolódó romlási tényezőket kell alkalmazni.

5.5.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitásra vonatkozó követelmények (csak fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járművekbe történő beszerelésre szánt kibocsátáscsökkentő csereberendezésekre vonatkozik)

A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitás igazolása csak akkor szükséges, ha az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés ellenőrzése az eredeti elrendezésben történt.

5.5.1.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitását a 05., 06. vagy 07. módosítássorozattal (5) módosított 83. sz. előírás 11. mellékletének 1. függelékében leírt eljárások alkalmazásával kell igazolni.

5

5.5.2.   A 05., 06. vagy 07. módosítássorozattal (5) módosított 83. sz. előírás 11. melléklete 1. függelékének azon rendelkezéseit, amelyek a kibocsátáscsökkentő berendezéstől eltérő alkatrészekre alkalmazandók, nem kell alkalmazni.

5

5.5.3.   Az utángyártott alkatrészek gyártója az eredeti típusjóváhagyás során alkalmazottal megegyező előkondicionálási és vizsgálati eljárást alkalmazhat. Ebben az esetben a típusjóváhagyó hatóságoknak – kérésre és megkülönböztetésmentes módon – rendelkezésre kell bocsátaniuk a típusjóváhagyási értesítés függelékét, amely tartalmazza az eredetiberendezés-gyártó által a kibocsátáscsökkentő berendezés OBD-vizsgálata során alkalmazott előkondicionáló ciklusok számát és típusát, valamint a vizsgálati ciklus típusát.

5.5.4.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer a kibocsátáscsökkentő csereberendezések beszerelését megelőzően nem jelezhet működési hibát és nem tárolhat hibakódokat, hogy meg lehessen győződni a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes más alkatrész rendeltetésszerű beépítéséről és működéséről. E célból az 5.2.1. szakaszban leírt vizsgálatok befejezése után a fedélzeti diagnosztikai rendszer állapotának értékelését e célra fel lehet használni.

5.5.5.   A hibajelző (malfunction indicator, MI: lásd a 05. vagy egy későbbi módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás 11. mellékletének 2.5. szakaszát) nem léphet működésbe az 5.2.2. szakaszban megkövetelt járműműködés közben.

5.5.6.   Szikragyújtású motorral felszerelt járművek esetében, ha az új eredeti katalitikus átalakító az ezen előírás 5.2.1. szakasza szerinti igazoló mérése során az összes szénhidrogén és a metántól különböző szénhidrogének mért kibocsátásai nagyobbak a jármű típusjóváhagyásakor mért értékeknél, akkor a különbséget hozzá kell adni a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekhez. A fedélzeti diagnosztikai rendszer küszöbértékeit a 83. sz. előírás 11. mellékletének 3.3.2. szakasza határozza meg.

5.5.7.   A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel való kompatibilitás ezen előírás 5.5–5.5.5. szakaszában meghatározott vizsgálataira a felülvizsgált fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek vonatkoznak; különösen ha a 83. sz. előírás 11. melléklete 1. függelékének 1. szakaszában megengedett határérték-túllépésről van szó.

5.6.   A csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszerekre vonatkozó követelmények

5.6.1.   A kibocsátásokra vonatkozó követelmények

5.6.1.1.   A típusjóváhagyásra szánt típusú csereberendezésként használt periodikusan regeneráló rendszerrel felszerelt, ezen előírás 3.3.1. szakaszában említett járművön (járműveken) a 83. sz. előírás 13. mellékletének 3. szakaszában leírt vizsgálatokat kell elvégezni abból a célból, hogy a teljesítményét (teljesítményüket) összehasonlítsák az eredeti periodikusan regeneráló rendszerrel felszerelt ugyanazon jármű teljesítményével.

5.6.2.   Az összehasonlítási alap meghatározása

5.6.2.1.   A járművet fel kell szerelni új eredeti periodikusan regeneráló rendszerrel. A rendszer kibocsátáscsökkentési teljesítményét a 83. sz. előírás 13. mellékletének 3. szakaszában leírt vizsgálati eljárással kell meghatározni.

5.6.2.2.   A csereberendezés jóváhagyási kérelmét benyújtó kérelmező kérésére a jóváhagyó hatóság megkülönböztetésmentes módon rendelkezésre bocsátja mindegyik vizsgált jármű tekintetében a 83. sz. előírás 1. mellékletében szereplő adatközlő lap 3.2.12.2.1.11.1. és 3.2.12.2.6.4.1. szakaszában említett információkat.

5.6.3.   Kipufogógáz-vizsgálat csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszerrel

5.6.3.1.   A vizsgálati jármű(vek) eredeti periodikusan regeneráló rendszerét ki kell cserélni a csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszerrel. A rendszer kibocsátáscsökkentési teljesítményét a 83. sz. előírás 13. mellékletének 3. szakaszában leírt vizsgálati eljárással kell meghatározni.

5.6.3.2.   A csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszer romlási tényezőjének meghatározásához a 83. sz. előírás 13. mellékletének 3. szakaszában említett bármelyik motorfékpados módszer használható.

5.6.4.   Egyéb követelmények

Az ezen előírás 5.2.3., 5.3., 5.4. és 5.5. szakaszának követelményei vonatkoznak a csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszerekre. Az ezekben a szakaszokban használt „katalitikus átalakító” kifejezés „periodikusan regeneráló rendszerként” értendő.

6.   A KIBOCSÁTÁSCSÖKKENTŐ CSEREBERENDEZÉS TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának minden módosításáról értesíteni kell a kibocsátáscsökkentő csereberendezés e típusát jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot.

A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| a) | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a kibocsátáscsökkentő csereberendezés továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

a)

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a kibocsátáscsökkentő csereberendezés továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy

| b) | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól az ezen előírás 5. szakaszban leírt néhány vagy összes vizsgálat esetében. |
| --- | --- |

b)

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól az ezen előírás 5. szakaszban leírt néhány vagy összes vizsgálat esetében.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság az ilyen kiterjesztésről szóló minden értesítéshez sorszámot rendel.

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak.

7.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott kibocsátáscsökkentő csereberendezéseket úgy kell gyártani, hogy az ezen előírás 2.3. szakaszában meghatározott jellemzők tekintetében megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. Teljesíteniük kell az 5. szakaszban megállapított követelményeket, és adott esetben teljesíteniük kell az ezen előírásban meghatározott vizsgálatok követelményeit.

7.2.   A jóváhagyó hatóság jogosult bármely, ebben az előírásban előírt ellenőrzés vagy vizsgálat végrehajtására. Különösen az ezen előírás 5.2. szakaszában (a kibocsátásokra vonatkozó követelmények) leírt vizsgálatokat lehet elvégezni. Ebben az esetben a jóváhagyás jogosultja az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés helyett kérheti a típusjóváhagyási vizsgálat során használt kibocsátáscsökkentő csereberendezés összehasonlítási alapként történő figyelembevételét is (vagy más olyan mintáét, amely bizonyítottan megfelelt a jóváhagyott típusnak). Ebben az esetben a vizsgált mintával mért kibocsátási értékek átlagban nem haladhatják meg 15 %-nál nagyobb mértékben a referenciaként szolgáló mintával mért átlagértékeket.

8.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

8.1.   Az ezen előírás szerint egy adott kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 7. szakaszban előírt követelmények.

8.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

9.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott kibocsátáscsökkentő csereberendezés-típus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően tájékoztatja a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

10.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóság nevét és címét.

11.   DOKUMENTÁCIÓ

11.1.   Mindegyik új kibocsátáscsökkentő csereberendezést eltávolíthatatlanul meg kell jelölni a gyártó kereskedelmi nevével vagy védjegyével, és azt a következő információknak kell kísérnie:

| 11.1.1. | azon járművek felsorolása (a gyártás évével együtt), amelyekhez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést jóváhagyták, beleértve adott esetben egy jelölést, amely mutatja, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető-e; |
| --- | --- |

11.1.1.

azon járművek felsorolása (a gyártás évével együtt), amelyekhez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést jóváhagyták, beleértve adott esetben egy jelölést, amely mutatja, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezés fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe is beépíthető-e;

| 11.1.2. | beszerelési útmutató, amennyiben szükséges. |
| --- | --- |

11.1.2.

beszerelési útmutató, amennyiben szükséges.

11.2.   Ezt az információt:

| a) | a kibocsátáscsökkentő csereberendezést kísérő tájékoztatóként; vagy |
| --- | --- |

a)

a kibocsátáscsökkentő csereberendezést kísérő tájékoztatóként; vagy

| b) | azon a csomagoláson, amelyben a kibocsátáscsökkentő csereberendezést értékesítik; vagy |
| --- | --- |

b)

azon a csomagoláson, amelyben a kibocsátáscsökkentő csereberendezést értékesítik; vagy

| c) | bármilyen más alkalmas módon kell biztosítani. |
| --- | --- |

c)

bármilyen más alkalmas módon kell biztosítani.

Ezeknek az információknak mindenesetre szerepelniük kell a kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártója által az értékesítési helyeken terjesztett termékkatalógusban.

---

(1)  A 06. módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás 2. melléklete ennek megfelelően módosításra fog kerülni – a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. elírás 1. mellékletének 3.2.12.2.1. szakasza.

1

(2)  A 06. módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás 2. melléklete ennek megfelelően módosításra fog kerülni – a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. elírás 1. mellékletének 3.2.12.2.1. szakasza.

2

(3)  A 06. módosítássorozattal módosított 83. sz. előírás 2. melléklete ennek megfelelően módosításra fog kerülni – a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. elírás 1. mellékletének 3.2.12.2.1. szakasza.

3

(4)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: TRANS/WP.29/78/Rev.2) 3. mellékletében találhatók.

4

(5)  Attól függően, hogy a jármű jóváhagyásakor melyik volt hatályban.

5

---

FÜGGELÉK

A kibocsátáscsökkentő csereberendezések típusjóváhagyásával kapcsolatos ... számú adatközlő lap

A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es méretre összehajtva kell beadni. A fényképeknek – amennyiben vannak – kellően részletesnek kell lenniük.

Ha a rendszer, az alkatrészek vagy az önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, a teljesítményükre vonatkozó adatokat is meg kell adni.

1.   ÁLTALÁNOS

1.1.   Gyártmány (a gyártó márkaneve):

1.2.   Típus:

1.2.1.   Kereskedelmi név vagy nevek, ha van(nak):

1.5.   A gyártó neve és címe:

1.7.   Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EGB-típusjóváhagyási jel helye és felerősítésének módja:

1.8.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:

2.   A BERENDEZÉS LEÍRÁSA

2.1.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezés gyártmánya és típusa:

2.2.   A kibocsátáscsökkentő csereberendezés rajzai, amelyeken különösen az e függelék 2.3–2.3.2. szakaszában hivatkozott valamennyi jellemző azonosítható:

2.3.   Annak a járműtípusnak vagy azoknak a járműtípusoknak a leírása, amely(ek)hez a kibocsátáscsökkentő csereberendezést tervezték:

| 2.3.1. | A motor- és járműtípus(oka)t jelölő szám(ok) és/vagy jel(ek): |
| --- | --- |

2.3.1.

A motor- és járműtípus(oka)t jelölő szám(ok) és/vagy jel(ek):

| 2.3.2. | A kibocsátáscsökkentő csereberendezést úgy tervezték-e, hogy kompatibilis legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel? Igen/Nem (A nem kívánt rész törlendő.)
  A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek a motor kipufogó-gyűjtőcsövéhez (gyűjtőcsöveihez) viszonyított helyzetét megadó leírás és rajzok: |
| --- | --- |

2.3.2.

A kibocsátáscsökkentő csereberendezést úgy tervezték-e, hogy kompatibilis legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel? Igen/Nem (A nem kívánt rész törlendő.)

A kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek a motor kipufogó-gyűjtőcsövéhez (gyűjtőcsöveihez) viszonyított helyzetét megadó leírás és rajzok:

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve:

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

kibocsátáscsökkentő csereberendezésre vonatkozóan, a 103. sz. előírás szerint

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

A kiterjesztés indoka:

1. A kérelmező neve és címe:

2. A gyártó neve és címe:

3. A gyártó márkaneve vagy védjegye:

4. A kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusa és kereskedelmi megnevezése:

5. A típusazonosítás módja, ha jelölve van:

5.1. Az említett jelölés helye:

6. Az(ok) a járműtípus(ok), amelyek esetében a kibocsátáscsökkentő berendezéstípus kibocsátáscsökkentő csereberendezésnek minősül:

7. Az(ok) a járműtípus(ok), amelyeken a kibocsátáscsökkentő csereberendezést bevizsgálták:

7.1. A kibocsátáscsökkentő csereberendezésről igazolták, hogy kompatibilis a fedélzeti diagnosztikával? Igen/Nem (2)

8. A jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja:

9. A jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:

10. A jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat:

10.1. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

10.2. A vizsgálati jegyzőkönyv száma:

11. A jóváhagyást megadták/kiterjesztették/elutasították/visszavonták (2)

12. Hely:

13. Dátum:

14. Aláírás:

15. Az értesítéshez mellékeltük a jóváhagyó hatóságnál letétbe helyezett jóváhagyási akta tartalmát képező dokumentumok jegyzékét. Ezeket a dokumentumokat a hatóság kérésre rendelkezésre bocsátja.

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

PÉLDÁK A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSÉRE

A. MINTA

(lásd ezen előírás 4.6. szakaszát)

Image 3

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés egy alkatrészén elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott típust a 103. sz. előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4), a 001234 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 103. sz. előírás eredeti változata szerint adták meg.

B. MINTA

(lásd ezen előírás 4.7. szakaszát)

Image 4

A kibocsátáscsökkentő csereberendezés egy alkatrészén elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott típust a 103. sz. és az 59. sz. előírás (1) szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4).

A jóváhagyási számok első két száma azt jelzi, hogy ezen jóváhagyások megadásának időpontjában a 103. sz. és az 59. sz. előírás még eredeti formájukban voltak.

---

(1)  A második szám csak példaként szolgál.

---