# Europeiska unionens L 155/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 155 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången17 juni 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 155

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången17 juni 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1018 av den 29 juni 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument med avseende på tekniska standarder för tillsyn med angivande av information som ska meddelas av värdepappersföretag, marknadsoperatörer och kreditinstitut (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1019 av den 16 juni 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland | 6 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/1020 av den 8 juni 2017 om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien | 21 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/1021 av den 10 januari 2017 om det statliga stöd SA.44727 2016/C (f.d. 2016/N) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Arevakoncernen
  [delgivet med nr C(2016) 9029]

   (
  1
  ) | 23 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1018 av den 29 juni 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument med avseende på tekniska standarder för tillsyn med angivande av information som ska meddelas av värdepappersföretag, marknadsoperatörer och kreditinstitut (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1019 av den 16 juni 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland

6

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/1020 av den 8 juni 2017 om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien

21

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/1021 av den 10 januari 2017 om det statliga stöd SA.44727 2016/C (f.d. 2016/N) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Arevakoncernen
  [delgivet med nr C(2016) 9029]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 9029]

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1018

av den 29 juni 2016

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument med avseende på tekniska standarder för tillsyn med angivande av information som ska meddelas av värdepappersföretag, marknadsoperatörer och kreditinstitut

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artikel 34.8 tredje stycket och artikel 35.11 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Det är viktigt att specificera den information som värdepappersföretag, marknadsoperatörer och, där så krävs av direktiv 2014/65/EU, kreditinstitut ska meddela de behöriga myndigheterna i sina hemmedlemsstater när de önskar tillhandahålla investeringstjänster eller utöva investeringsverksamhet liksom erbjuda sidotjänster i en annan medlemsstat, för att inrätta enhetliga informationskrav och dra nytta av de fördelar som skapas av ett unionsomfattande tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

(1)

Det är viktigt att specificera den information som värdepappersföretag, marknadsoperatörer och, där så krävs av direktiv 2014/65/EU, kreditinstitut ska meddela de behöriga myndigheterna i sina hemmedlemsstater när de önskar tillhandahålla investeringstjänster eller utöva investeringsverksamhet liksom erbjuda sidotjänster i en annan medlemsstat, för att inrätta enhetliga informationskrav och dra nytta av de fördelar som skapas av ett unionsomfattande tillhandahållande av tjänster.

| (2) | Omfattningen av och innehållet i den information som ska meddelas den behöriga myndigheten i hemlandet av värdepappersföretag, kreditinstitut eller marknadsoperatörer som önskar tillhandahålla investeringstjänster, investeringsverksamhet liksom sidoverksamhet eller arrangemang för att underlätta tillträde och handel varierar enligt passrättigheternas syfte och form. För tydlighetens skull är det därför lämpligt att definiera olika typer av passanmälningar för tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Omfattningen av och innehållet i den information som ska meddelas den behöriga myndigheten i hemlandet av värdepappersföretag, kreditinstitut eller marknadsoperatörer som önskar tillhandahålla investeringstjänster, investeringsverksamhet liksom sidoverksamhet eller arrangemang för att underlätta tillträde och handel varierar enligt passrättigheternas syfte och form. För tydlighetens skull är det därför lämpligt att definiera olika typer av passanmälningar för tillämpningen av denna förordning.

| (3) | Av samma skäl är det också viktigt att klargöra den information som värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver en multilateral handelsplattform (MTF-plattform) eller en organiserad handelsplattform (OTF-plattform) ska lämna in när de, på en annan medlemsstats territorium, önskar underlätta för fjärranvändare, fjärrmedlemmar eller fjärrdeltagare som är etablerade i den andra medlemsstaten att få tillträde till och bedriva handel i dessa system. |
| --- | --- |

(3)

Av samma skäl är det också viktigt att klargöra den information som värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver en multilateral handelsplattform (MTF-plattform) eller en organiserad handelsplattform (OTF-plattform) ska lämna in när de, på en annan medlemsstats territorium, önskar underlätta för fjärranvändare, fjärrmedlemmar eller fjärrdeltagare som är etablerade i den andra medlemsstaten att få tillträde till och bedriva handel i dessa system.

| (4) | Behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstaten bör erhålla uppdaterad information om eventuella ändringar av uppgifterna i en passanmälan, inbegripet återkallelse eller annullering av en auktorisation att tillhandahålla investeringstjänster och utföra investeringsverksamhet. Den informationen bör säkerställa att dessa behöriga myndigheter kan fatta ett informerat beslut som överensstämmer med deras befogenheter och ansvarsområden. |
| --- | --- |

(4)

Behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstaten bör erhålla uppdaterad information om eventuella ändringar av uppgifterna i en passanmälan, inbegripet återkallelse eller annullering av en auktorisation att tillhandahålla investeringstjänster och utföra investeringsverksamhet. Den informationen bör säkerställa att dessa behöriga myndigheter kan fatta ett informerat beslut som överensstämmer med deras befogenheter och ansvarsområden.

| (5) | Ändringar av namn, adress och kontaktuppgifter för värdepappersföretag i hemmedlemsstaterna bör betraktas som relevanta och därför meddelas som en ändring i filialuppgifter eller ändring av uppgifter för ett anknutet ombud. |
| --- | --- |

(5)

Ändringar av namn, adress och kontaktuppgifter för värdepappersföretag i hemmedlemsstaterna bör betraktas som relevanta och därför meddelas som en ändring i filialuppgifter eller ändring av uppgifter för ett anknutet ombud.

| (6) | Det är viktigt att behöriga myndigheter i hemmedlemsstaten och värdmedlemsstaten samarbetar för att hantera risken för penningtvätt. Denna förordning, och särskilt meddelanden om värdepappersföretagets verksamhetsplan, bör underlätta bedömning och tillsyn från behörig myndighet i värdmedlemsstaten av tillräckligheten i de system och kontroller för förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism som införts av en filial som är etablerad på dess territorium, inbegripet skicklighet, kunskap och god karaktär hos den tjänsteman som ansvarar för rapportering om penningtvätt. |
| --- | --- |

(6)

Det är viktigt att behöriga myndigheter i hemmedlemsstaten och värdmedlemsstaten samarbetar för att hantera risken för penningtvätt. Denna förordning, och särskilt meddelanden om värdepappersföretagets verksamhetsplan, bör underlätta bedömning och tillsyn från behörig myndighet i värdmedlemsstaten av tillräckligheten i de system och kontroller för förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism som införts av en filial som är etablerad på dess territorium, inbegripet skicklighet, kunskap och god karaktär hos den tjänsteman som ansvarar för rapportering om penningtvätt.

| (7) | Bestämmelserna i denna förordning hänger nära samman eftersom de gäller anmälningar som rör rätten att tillhandahålla investeringstjänster och investeringsverksamhet, samt etableringsfriheten för värdepappersföretag, marknadsoperatörer och, där tillämpligt, kreditinstitut. För att säkerställa överensstämmelse mellan dessa bestämmelser som bör träda i kraft samtidigt, och underlätta för personer som omfattas av dessa skyldigheter att få överblick och behändig tillgång till dem, är det önskvärt att i en enda förordning samla samtliga tekniska standarder för tillsyn för anmälningar om information som krävs i enlighet med avdelning II kapitel III i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(7)

Bestämmelserna i denna förordning hänger nära samman eftersom de gäller anmälningar som rör rätten att tillhandahålla investeringstjänster och investeringsverksamhet, samt etableringsfriheten för värdepappersföretag, marknadsoperatörer och, där tillämpligt, kreditinstitut. För att säkerställa överensstämmelse mellan dessa bestämmelser som bör träda i kraft samtidigt, och underlätta för personer som omfattas av dessa skyldigheter att få överblick och behändig tillgång till dem, är det önskvärt att i en enda förordning samla samtliga tekniska standarder för tillsyn för anmälningar om information som krävs i enlighet med avdelning II kapitel III i direktiv 2014/65/EU.

| (8) | För enhetlighetens skull och för att säkerställa att finansmarknaderna fungerar smidigt, måste de bestämmelser som fastställs i denna förordning och de relaterade nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2014/65/EU tillämpas från och med samma dag. |
| --- | --- |

(8)

För enhetlighetens skull och för att säkerställa att finansmarknaderna fungerar smidigt, måste de bestämmelser som fastställs i denna förordning och de relaterade nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2014/65/EU tillämpas från och med samma dag.

| (9) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lagt fram för kommissionen.

| (10) | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (2) genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserat potentiella därmed sammanhängande kostnader och fördelar och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (2) genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserat potentiella därmed sammanhängande kostnader och fördelar och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på värdepappersföretag och marknadsoperatörer som driver en multilateral handelsplattform (MTF-plattform) eller en organiserad handelsplattform (OTF-plattform).

2.   Denna förordning ska också tillämpas på kreditinstitut som är auktoriserade enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (3) och som tillhandahåller en eller flera investeringstjänster eller utför investeringsverksamhet, och önskar använda anknutna ombud enligt följande rättigheter:

| a) | Rätten att tillhandahålla investeringstjänster och utföra investeringsverksamhet i enlighet med artikel 34.5 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

a)

Rätten att tillhandahålla investeringstjänster och utföra investeringsverksamhet i enlighet med artikel 34.5 i direktiv 2014/65/EU.

| b) | Etableringsfriheten i enlighet med artikel 35.7 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

b)

Etableringsfriheten i enlighet med artikel 35.7 i direktiv 2014/65/EU.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  passanmälan för investeringstjänster och investeringsverksamhet
  : en anmälan som görs i enlighet med artikel 34.2 i direktiv 2014/65/EU, eller i enlighet med artikel 34.5 i direktiv 2014/65/EU,

passanmälan för investeringstjänster och investeringsverksamhet

b)   
  passanmälan för filial eller passanmälan för anknutet ombud
  : en anmälan som gjorts i enlighet med artikel 35.2 i direktiv 2014/65/EU, eller i enlighet med artikel 35.7 i direktiv 2014/65/EU,

passanmälan för filial

passanmälan för anknutet ombud

c)   
  anmälan för tillhandahållande av arrangemang för att underlätta tillträde till en MTF-plattform eller en OTF-plattform
  : en anmälan som görs i enlighet med artikel 34.7 i direktiv 2014/65/EU,

anmälan för tillhandahållande av arrangemang för att underlätta tillträde till en MTF-plattform eller en OTF-plattform

d)   
  passanmälan
  : en passanmälan för investeringstjänster och investeringsverksamhet, en passanmälan för filial, en passanmälan för anknutet ombud eller en anmälan för tillhandahållande av arrangemang för att underlätta tillträde till en MTF-plattform eller en OTF-plattform.

passanmälan

Artikel 3

Information som ska meddelas i en passanmälan för investeringstjänster och investeringsverksamhet

1.   Värdepappersföretag ska säkerställa att en passanmälan för investeringstjänster och investeringsverksamhet som lämnas in i enlighet med artikel 34.2 i direktiv 2014/65/EU innehåller följande information:

| a) | Värdepappersföretagets namn, adress och kontaktuppgifter samt namn på en specifik kontaktperson vid värdepappersföretaget. |
| --- | --- |

a)

Värdepappersföretagets namn, adress och kontaktuppgifter samt namn på en specifik kontaktperson vid värdepappersföretaget.

| b) | En verksamhetsplan som innehåller följande:






  i) | Närmare uppgifter om de investeringstjänster, den investeringsverksamhet och de sidotjänster som ska tillhandahållas i värdmedlemsstaten och de finansiella instrument som ska användas. |
| --- | --- | --- |

b)

En verksamhetsplan som innehåller följande:

i)

Närmare uppgifter om de investeringstjänster, den investeringsverksamhet och de sidotjänster som ska tillhandahållas i värdmedlemsstaten och de finansiella instrument som ska användas.

| ii) | Uppgift om huruvida värdepappersföretaget önskar använda anknutna ombud, etablerade i dess hemmedlemsstat, för att tillhandahålla tjänster i värdmedlemsstaten och, i sådana fall, namn, adress och kontaktuppgifter för sådana anknutna ombud och de investeringstjänster eller den investeringsverksamhet, de sidotjänster och de finansiella instrument som ska tillhandahållas av de senare. |
| --- | --- |

ii)

Uppgift om huruvida värdepappersföretaget önskar använda anknutna ombud, etablerade i dess hemmedlemsstat, för att tillhandahålla tjänster i värdmedlemsstaten och, i sådana fall, namn, adress och kontaktuppgifter för sådana anknutna ombud och de investeringstjänster eller den investeringsverksamhet, de sidotjänster och de finansiella instrument som ska tillhandahållas av de senare.

2.   Kreditinstitut som avses i artikel 1.2 a och som lämnar in en passanmälan om investeringstjänster och investeringsverksamhet i enlighet med artikel 34.5 i direktiv 2014/65/EU ska säkerställa att en sådan anmälan innehåller den information som anges i punkt 1 a och 1 b ii.

Artikel 4

Information som ska meddelas för en ändring av uppgifter om investeringstjänster och investeringsverksamhet

Värdepappersföretag och de kreditinstitut som avses i artikel 1.2 a ska säkerställa att en anmälan om ändring av uppgifter i enlighet med artikel 34.4 i direktiv 2014/65/EU innehåller detaljer för varje ändring av uppgifterna i den ursprungliga passanmälan för investeringstjänster och investeringsverksamhet.

Artikel 5

Information som ska meddelas med avseende på arrangemang för att underlätta tillträde till en MTF-plattform eller en OTF-plattform

Värdepappersföretag och marknadsoperatörer som lämnar in en anmälan om arrangemang för att underlätta tillträde till en MTF-plattform eller en OTF-plattform enligt artikel 34.7 i direktiv 2014/65/EU ska säkerställa att en sådan anmälan innehåller följande information:

| a) | Namn, adress och kontaktuppgifter för värdepappersföretaget eller marknadsoperatören samt namn på en specifik kontaktperson i värdepappersföretaget eller vid marknadsoperatören. |
| --- | --- |

a)

Namn, adress och kontaktuppgifter för värdepappersföretaget eller marknadsoperatören samt namn på en specifik kontaktperson i värdepappersföretaget eller vid marknadsoperatören.

| b) | En kortfattad beskrivning av arrangemang som ska inrättas och den dag från vilken dessa arrangemang kommer att tillhandahållas i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

En kortfattad beskrivning av arrangemang som ska inrättas och den dag från vilken dessa arrangemang kommer att tillhandahållas i värdmedlemsstaten.

| c) | En kortfattad beskrivning av MTF-plattformens eller OTF-plattformens affärsmodell, inbegripet typ av finansiella instrument som handlas, typ av deltagare och MTF-plattformens eller OTF-plattformens marknadsföringsmetoder för att nå fjärranvändare, fjärrmedlemmar eller fjärrdeltagare. |
| --- | --- |

c)

En kortfattad beskrivning av MTF-plattformens eller OTF-plattformens affärsmodell, inbegripet typ av finansiella instrument som handlas, typ av deltagare och MTF-plattformens eller OTF-plattformens marknadsföringsmetoder för att nå fjärranvändare, fjärrmedlemmar eller fjärrdeltagare.

Artikel 6

Information som ska meddelas i en passanmälan för filial eller en passanmälan för anknutet ombud

1.   Värdepappersföretag och de kreditinstitut som avses i artikel 1.2 b ska säkerställa att en passanmälan för filial eller en passanmälan för anknutet ombud som inlämnas i enlighet med artikel 35.2 eller, i tillämpliga fall, i artikel 35.7 i direktiv 2014/65/EU innehåller följande information:

| a) | Namn, adress och kontaktuppgifter för värdepappersföretaget eller kreditinstitutet i hemmedlemsstaten, samt namn på en specifik kontaktperson vid värdepappersföretaget eller kreditinstitutet. |
| --- | --- |

a)

Namn, adress och kontaktuppgifter för värdepappersföretaget eller kreditinstitutet i hemmedlemsstaten, samt namn på en specifik kontaktperson vid värdepappersföretaget eller kreditinstitutet.

| b) | Namn, adress och kontaktuppgifter i värdmedlemsstaten för den filial eller det anknutna ombud där handlingar kan erhållas. |
| --- | --- |

b)

Namn, adress och kontaktuppgifter i värdmedlemsstaten för den filial eller det anknutna ombud där handlingar kan erhållas.

| c) | Namn på de personer som ansvarar för ledningen av filialen eller det anknutna ombudet. |
| --- | --- |

c)

Namn på de personer som ansvarar för ledningen av filialen eller det anknutna ombudet.

| d) | Hänvisning till det offentliga register, elektroniskt eller annat, där det anknutna ombudet är registrerat. |
| --- | --- |

d)

Hänvisning till det offentliga register, elektroniskt eller annat, där det anknutna ombudet är registrerat.

| e) | En verksamhetsplan. |
| --- | --- |

e)

En verksamhetsplan.

2.   Den verksamhetsplan som avses i punkt 1 e ska omfatta följande uppgifter:

| a) | En förteckning över de investeringstjänster, investeringsverksamheter, sidotjänster och finansiella instrument som ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de investeringstjänster, investeringsverksamheter, sidotjänster och finansiella instrument som ska tillhandahållas.

| b) | En översikt som förklarar hur filialen eller det anknutna ombudet ska bidra till värdepappersföretagets, kreditinstitutets eller koncernens strategi, och som anger huruvida värdepappersföretaget ingår i en koncern och vilka huvuduppgifter som filialen eller det anknutna ombudet kommer att ha. |
| --- | --- |

b)

En översikt som förklarar hur filialen eller det anknutna ombudet ska bidra till värdepappersföretagets, kreditinstitutets eller koncernens strategi, och som anger huruvida värdepappersföretaget ingår i en koncern och vilka huvuduppgifter som filialen eller det anknutna ombudet kommer att ha.

| c) | En beskrivning av den typ av kund eller motpart med vilken filialen eller det anknutna ombudet ska handla, och av hur värdepappersföretaget eller kreditinstitutet ska få tillgång till och handla med dessa kunder och motparter. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av den typ av kund eller motpart med vilken filialen eller det anknutna ombudet ska handla, och av hur värdepappersföretaget eller kreditinstitutet ska få tillgång till och handla med dessa kunder och motparter.

| d) | Följande information om filialens eller det anknutna ombudets organisatoriska struktur:






  i) | Funktionella, geografiska och juridiska rapporteringsvägar om en matrisstruktur för företagsledning används. |
| --- | --- | --- |

d)

Följande information om filialens eller det anknutna ombudets organisatoriska struktur:

i)

Funktionella, geografiska och juridiska rapporteringsvägar om en matrisstruktur för företagsledning används.

| ii) | Beskrivning av det sätt på vilket en filial eller ett anknutet ombud passar in i värdepappersföretagets eller kreditinstitutets struktur, eller i koncernen om värdepappersföretaget eller kreditinstitutet ingår i en koncern. |
| --- | --- |

ii)

Beskrivning av det sätt på vilket en filial eller ett anknutet ombud passar in i värdepappersföretagets eller kreditinstitutets struktur, eller i koncernen om värdepappersföretaget eller kreditinstitutet ingår i en koncern.

| iii) | Regler för filialens eller det anknutna ombudets rapportering till huvudkontoret. |
| --- | --- |

iii)

Regler för filialens eller det anknutna ombudets rapportering till huvudkontoret.

| e) | Närmare uppgifter om personer med nyckelfunktioner inom filialen eller det anknutna ombudet, inbegripet personer med ansvar för löpande verksamhet, efterlevnad och klagomål i filialen eller det anknutna ombudet. |
| --- | --- |

e)

Närmare uppgifter om personer med nyckelfunktioner inom filialen eller det anknutna ombudet, inbegripet personer med ansvar för löpande verksamhet, efterlevnad och klagomål i filialen eller det anknutna ombudet.

| f) | Närmare uppgifter om eventuella utkontrakteringsarrangemang som är avgörande för filialens eller det anknutna ombudets verksamhet. |
| --- | --- |

f)

Närmare uppgifter om eventuella utkontrakteringsarrangemang som är avgörande för filialens eller det anknutna ombudets verksamhet.

| g) | Sammanfattning av de system och kontroller som ska inrättas, inbegripet:






  i) | Arrangemang som ska inrättas för att bevara kundmedel och kundtillgångar. |
| --- | --- | --- |

g)

Sammanfattning av de system och kontroller som ska inrättas, inbegripet:

i)

Arrangemang som ska inrättas för att bevara kundmedel och kundtillgångar.

| ii) | Arrangemang för efterlevnad av uppföranderegler och andra skyldigheter som bevakas av den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten enligt artikel 35.8 i direktiv 2014/65/EU samt för dokumentering enligt artikel 16.6 i det direktivet. |
| --- | --- |

ii)

Arrangemang för efterlevnad av uppföranderegler och andra skyldigheter som bevakas av den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten enligt artikel 35.8 i direktiv 2014/65/EU samt för dokumentering enligt artikel 16.6 i det direktivet.

| iii) | Internarrangemang för personalkontroll, vilket ska inbegripa kontroll av förvaltningen av kundkonton. |
| --- | --- |

iii)

Internarrangemang för personalkontroll, vilket ska inbegripa kontroll av förvaltningen av kundkonton.

| iv) | Arrangemang för efterlevnad av åtgärder mot penningtvätt. |
| --- | --- |

iv)

Arrangemang för efterlevnad av åtgärder mot penningtvätt.

| v) | Kontroll av utkontraktering och andra arrangemang med tredjeparter i samband med investeringstjänster eller investeringsverksamheter som tillhandahålls av filialen eller det anknutna ombudet. |
| --- | --- |

v)

Kontroll av utkontraktering och andra arrangemang med tredjeparter i samband med investeringstjänster eller investeringsverksamheter som tillhandahålls av filialen eller det anknutna ombudet.

| vi) | Namn, adress och kontaktuppgifter för det auktoriserade system för ersättning i vilket värdepappersföretaget eller kreditinstitutet är medlem. |
| --- | --- |

vi)

Namn, adress och kontaktuppgifter för det auktoriserade system för ersättning i vilket värdepappersföretaget eller kreditinstitutet är medlem.

| h) | Prognoser för både resultat och kassaflöde för en inledande period på 36 månader. |
| --- | --- |

h)

Prognoser för både resultat och kassaflöde för en inledande period på 36 månader.

3.   När en filial ska etableras i en värdmedlemsstat och avser att använda anknutna ombud i den medlemsstaten, i enlighet med artikel 35.2 c i direktiv 2014/65/EU, ska den verksamhetsplan som avses i punkt 1 e också omfatta information om identitet, adress och kontaktuppgifter för varje sådant anknutet ombud.

Artikel 7

Information som ska meddelas för en ändring av uppgifter om en filial eller ett anknutet ombud

1.   Värdepappersföretag och de kreditinstitut som avses i artikel 1.2 b ska säkerställa att en anmälan om ändring av uppgifterna i enlighet med artikel 35.10 i direktiv 2014/65/EU innehåller detaljer för varje ändring av uppgifter i den ursprungliga passanmälan för filial eller passanmälan för anknutet ombud.

2.   Värdepappersföretag och de kreditinstitut som avses i artikel 1.2 b ska säkerställa att en ändring av en passanmälan för filial eller en passanmälan för anknutet ombud som gäller nedläggning av filialens verksamhet, eller upphörande av användningen av ett anknutet ombud, innehåller följande information:

| a) | Namn på de personer som kommer att ansvara för arbetet med nedläggningen av filialens eller det anknutna ombudets verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Namn på de personer som kommer att ansvara för arbetet med nedläggningen av filialens eller det anknutna ombudets verksamhet.

| b) | Tidsplanen för den planerade nedläggningen. |
| --- | --- |

b)

Tidsplanen för den planerade nedläggningen.

| c) | Närmare uppgifter och föreslagna förfaranden för att avveckla affärsverksamheten, inbegripet närmare uppgifter om hur kundernas intressen ska skyddas, klagomål åtgärdas och eventuella utestående skulder regleras. |
| --- | --- |

c)

Närmare uppgifter och föreslagna förfaranden för att avveckla affärsverksamheten, inbegripet närmare uppgifter om hur kundernas intressen ska skyddas, klagomål åtgärdas och eventuella utestående skulder regleras.

Artikel 8

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den dag som är den första av de dagar som anges i artikel 93.1 andra stycket i direktiv 2014/65/EU.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juni 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

---

| 17.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1019

av den 16 juni 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (1) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) inledde den 31 mars 2016 (2) en undersökning till följd av ett klagomål som ingavs den 15 februari 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av armeringsjärn. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) inledde den 31 mars 2016 (2) en undersökning till följd av ett klagomål som ingavs den 15 februari 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av armeringsjärn.

kommissionen

2

Eurofer

klaganden

| (2) | Kommissionen införde den 20 december 2016 en provisorisk antidumpningstull på import av stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Republiken Vitryssland (nedan kallad Vitryssland eller det berörda landet) genom genomförandeförordning (EU) 2016/2303 (3) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen införde den 20 december 2016 en provisorisk antidumpningstull på import av stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Republiken Vitryssland (nedan kallad Vitryssland eller det berörda landet) genom genomförandeförordning (EU) 2016/2303 (3) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull).

Vitryssland

det berörda landet

3

förordningen om provisorisk tull

2.   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (3) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka en preliminär antidumpningstull infördes hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) lämnade klaganden och den enda vitryska exporterande tillverkaren in skriftliga inlagor med sina synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka en preliminär antidumpningstull infördes hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) lämnade klaganden och den enda vitryska exporterande tillverkaren in skriftliga inlagor med sina synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda.

det preliminära meddelandet av uppgifter

| (4) | Vitryska exporterande tillverkare och unionstillverkare hördes. |
| --- | --- |

(4)

Vitryska exporterande tillverkare och unionstillverkare hördes.

| (5) | Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

| (6) | I syfte att kontrollera de svar som nämns i skälen 124 och 133 i förordningen om provisorisk tull, vilka inte kontrollerades i förfarandets preliminära skede, utfördes kontrollbesök på plats hos följande parter:






  a) | Icke-närstående importör i unionen:






  — | Duferco Deutschland GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

I syfte att kontrollera de svar som nämns i skälen 124 och 133 i förordningen om provisorisk tull, vilka inte kontrollerades i förfarandets preliminära skede, utfördes kontrollbesök på plats hos följande parter:

a)

Icke-närstående importör i unionen:

—

Duferco Deutschland GmbH, Tyskland

| b) | Användare i unionen:






  — | ATG Deutschland GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

b)

Användare i unionen:

—

ATG Deutschland GmbH, Tyskland

| — | Tilts Ltd, Lettland |
| --- | --- |

—

Tilts Ltd, Lettland

| (7) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avser att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av armeringsjärn (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, mot bakgrund av de resultat som konstateras i skälen 18–24 i det allmänna meddelandet av uppgifter, analyserade kommissionen skadeindikatorer med undantag för de uppgifter som gällde den italienska marknaden om vilket alla parter underrättades (det ytterligare slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades därefter en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det ytterligare slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avser att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av armeringsjärn (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, mot bakgrund av de resultat som konstateras i skälen 18–24 i det allmänna meddelandet av uppgifter, analyserade kommissionen skadeindikatorer med undantag för de uppgifter som gällde den italienska marknaden om vilket alla parter underrättades (det ytterligare slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades därefter en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det ytterligare slutgiltiga meddelandet av uppgifter. Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

det slutgiltiga meddelandet av uppgifter

3.   Urval

Urval

| (8) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande urvalsmetoden, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 7–10 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande urvalsmetoden, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 7–10 i förordningen om provisorisk tull.

4.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (9) | I frånvaro av synpunkter beträffande undersökningsperioden och skadeundersökningsperioden bekräftas de perioder som anges i skäl 14 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(9)

I frånvaro av synpunkter beträffande undersökningsperioden och skadeundersökningsperioden bekräftas de perioder som anges i skäl 14 i förordningen om provisorisk tull.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (10) | Som anges i skälen 15–16 i förordningen om provisorisk tull definierades den produkt som är föremål för undersökningen som ”vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, inte vidare bearbetade än smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Vitryssland och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 och ex 7214 99 95 (nedan kallad armeringsjärn eller den berörda produkten). Järn med hög utmattningshållfasthet eller vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering ingår inte”. |
| --- | --- |

(10)

Som anges i skälen 15–16 i förordningen om provisorisk tull definierades den produkt som är föremål för undersökningen som ”vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, inte vidare bearbetade än smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Vitryssland och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 och ex 7214 99 95 (nedan kallad armeringsjärn eller den berörda produkten). Järn med hög utmattningshållfasthet eller vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering ingår inte”.

armeringsjärn

den berörda produkten

| (11) | Redan i det preliminära skedet av undersökningen framhöll den vitryska exporterande tillverkaren en förment inkonsekvens mellan framställningen (avseende två KN-nummer) och tillkännagivandet om inledande (avseende nio KN-nummer). Efter förklaringar i detta avseende i förordningen om provisorisk tull ändrade den vitryska exportören sin talan och begärde inkluderande av en tilläggsmening i beskrivningen av den berörda produkten i syfte att tydliggöra att rundstänger och andra typer av stänger utan försänkningar, kammar eller andra deformationer, vilka också omfattas av ytterligare sju KN-nummer, inte ingår i den berörda produkten. |
| --- | --- |

(11)

Redan i det preliminära skedet av undersökningen framhöll den vitryska exporterande tillverkaren en förment inkonsekvens mellan framställningen (avseende två KN-nummer) och tillkännagivandet om inledande (avseende nio KN-nummer). Efter förklaringar i detta avseende i förordningen om provisorisk tull ändrade den vitryska exportören sin talan och begärde inkluderande av en tilläggsmening i beskrivningen av den berörda produkten i syfte att tydliggöra att rundstänger och andra typer av stänger utan försänkningar, kammar eller andra deformationer, vilka också omfattas av ytterligare sju KN-nummer, inte ingår i den berörda produkten.

| (12) | Å andra sidan, i motsats till det vitryska företaget, hävdade klaganden att rundstänger och andra stänger utan deformationer bör ingå i produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(12)

Å andra sidan, i motsats till det vitryska företaget, hävdade klaganden att rundstänger och andra stänger utan deformationer bör ingå i produktdefinitionen.

| (13) | Efter en noggrann granskning konstaterade kommissionen att den beskrivande delen av definitionen av den berörda produkten i klagomålet och i meddelandet om inledande uppenbarligen inte omfattar rundstänger och stänger utan deformationer, och att dessa stänger därför inte omfattas av produktdefinitionen. Dessutom omfattade de uppgifter om den berörda produkten som insamlats för beräkning av dumpningens omfattning och skadebedömningen inte uppgifter om rundstänger eller stänger utan deformering. Därför bör produktdefinitionen klargöra att rundstänger och stänger utan deformering inte utgör en del av den berörda produkten. Kommissionen har därför godtagit de ändringar i produktdefinitionen av den berörda produkten som föreslagits av den vitryska exporterande tillverkaren. Under denna bedömning kontrollerade kommissionen att KN-numren ex 7214 99 71 och ex 7214 99 79 uteslutande avsåg rundstänger och stänger utan deformationer och undantog därför den hänvisning som gjordes till dem i produktdefinitionen. Kommissionen lade också märke till att dessa stänger felaktigt inkluderats i den information som anges i skälen 62, 63, 65 och 103 i förordningen om provisorisk tull (unionsförbrukning, volym och marknadsandel för den berörda importen, importpriser och import från tredjeländer) och reviderade därför dessa data i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Efter en noggrann granskning konstaterade kommissionen att den beskrivande delen av definitionen av den berörda produkten i klagomålet och i meddelandet om inledande uppenbarligen inte omfattar rundstänger och stänger utan deformationer, och att dessa stänger därför inte omfattas av produktdefinitionen. Dessutom omfattade de uppgifter om den berörda produkten som insamlats för beräkning av dumpningens omfattning och skadebedömningen inte uppgifter om rundstänger eller stänger utan deformering. Därför bör produktdefinitionen klargöra att rundstänger och stänger utan deformering inte utgör en del av den berörda produkten. Kommissionen har därför godtagit de ändringar i produktdefinitionen av den berörda produkten som föreslagits av den vitryska exporterande tillverkaren. Under denna bedömning kontrollerade kommissionen att KN-numren ex 7214 99 71 och ex 7214 99 79 uteslutande avsåg rundstänger och stänger utan deformationer och undantog därför den hänvisning som gjordes till dem i produktdefinitionen. Kommissionen lade också märke till att dessa stänger felaktigt inkluderats i den information som anges i skälen 62, 63, 65 och 103 i förordningen om provisorisk tull (unionsförbrukning, volym och marknadsandel för den berörda importen, importpriser och import från tredjeländer) och reviderade därför dessa data i enlighet med detta.

| (14) | Med hänsyn till ovanstående har kommissionen klargjort produktdefinitionen av den berörda produkten enligt följande:

  ”Den berörda produkten är vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Vitryssland och klassificerade enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 och ex 7214 99 95 (nedan kallad den berörda produkten). Armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn eller stål och andra långa produkter, såsom rundstänger omfattas inte”. |
| --- | --- |

(14)

Med hänsyn till ovanstående har kommissionen klargjort produktdefinitionen av den berörda produkten enligt följande:

”Den berörda produkten är vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Vitryssland och klassificerade enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 och ex 7214 99 95 (nedan kallad den berörda produkten). Armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn eller stål och andra långa produkter, såsom rundstänger omfattas inte”.

den berörda produkten

C.   DUMPNING

DUMPNING

| (15) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande dumpningsberäkningen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 19–55 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande dumpningsberäkningen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 19–55 i förordningen om provisorisk tull.

D.   UNIONSINDUSTRIN

UNIONSINDUSTRIN

| (16) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionsindustrin bekräftas slutsatserna i skälen 56–59 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionsindustrin bekräftas slutsatserna i skälen 56–59 i förordningen om provisorisk tull.

E.   SKADA

SKADA

| (17) | Som nämns i skälen 13 och 14 ingår inte rundstänger och stänger utan deformationer i den berörda produkten. Dessa produkter omfattas för närvarande av KN-numren ex 7214 99 71 och 7214 99 79. Den reviderade information som presenteras i tabellerna och som anges i skälen 62, 63 och 65 är som följer: |
| --- | --- |

(17)

Som nämns i skälen 13 och 14 ingår inte rundstänger och stänger utan deformationer i den berörda produkten. Dessa produkter omfattas för närvarande av KN-numren ex 7214 99 71 och 7214 99 79. Den reviderade information som presenteras i tabellerna och som anges i skälen 62, 63 och 65 är som följer:

1.   Unionsförbrukning

Unionsförbrukning

| | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 9 308 774 | 8 628 127 | 9 239 505 | 9 544 273 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 99 | 103 |

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Förbrukning (i ton)

9 308 774

8 628 127

9 239 505

9 544 273

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

99

99

103

103

2.   Volym och marknadsandel för den berörda importen

Volym och marknadsandel för den berörda importen

| | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 159 395 | 140 970 | 236 109 | 457 755 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 148 | 287 |
| Marknadsandel av EU-förbrukning (%) | 1,8 | 1,6 | 2,6 | 4,8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 149 | 280 |
| Importpriser |
| Genomsnittligt pris i euro/ton | 495 | 463 | 436 | 372 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 88 | 75 |

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Volym (ton)

159 395

140 970

236 109

457 755

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

148

148

287

287

Marknadsandel av EU-förbrukning (%)

1,8

1,6

2,6

4,8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

149

149

280

280

Importpriser

Genomsnittligt pris i euro/ton

495

463

436

372

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

88

88

75

75

| (18) | Rättelsen av siffrorna ovan inverkar inte på skadebedömningen. De tendenser som observerats var desamma och därför bekräftas kommissionens resultat i skälen 62–66 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(18)

Rättelsen av siffrorna ovan inverkar inte på skadebedömningen. De tendenser som observerats var desamma och därför bekräftas kommissionens resultat i skälen 62–66 i förordningen om provisorisk tull.

3.   Otillförlitlighet hos vissa skadeuppgifter i unionsindustrin som resultat av priskarteller

Otillförlitlighet hos vissa skadeuppgifter i unionsindustrin som resultat av priskarteller

| (19) | Som beskrivs i skäl 132 i förordningen om provisorisk tull tog den vitryska exporterande tillverkaren och en av unionsimportörerna utanför urvalet upp frågan om en påstådd kartell mellan unionstillverkarna, som skulle ha gjort skadeuppgifterna otillförlitliga. Detta påstående utvecklades ytterligare av det vitryska företaget i dess inlaga efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Den vitryska exporterande tillverkaren angav att en kartellundersökning för närvarande utförs av den italienska konkurrensmyndigheten (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, nedan kallad AGCM) när det gäller vissa företag belägna i norra Italien. Ett av de berörda företagen ingår i urvalet av unionstillverkare i den pågående antidumpningsundersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Som beskrivs i skäl 132 i förordningen om provisorisk tull tog den vitryska exporterande tillverkaren och en av unionsimportörerna utanför urvalet upp frågan om en påstådd kartell mellan unionstillverkarna, som skulle ha gjort skadeuppgifterna otillförlitliga. Detta påstående utvecklades ytterligare av det vitryska företaget i dess inlaga efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Den vitryska exporterande tillverkaren angav att en kartellundersökning för närvarande utförs av den italienska konkurrensmyndigheten (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, nedan kallad AGCM) när det gäller vissa företag belägna i norra Italien. Ett av de berörda företagen ingår i urvalet av unionstillverkare i den pågående antidumpningsundersökningen.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

AGCM

| (20) | Efter detta påstående begärde kommissionen relevant information från AGCM för att utvärdera huruvida och i vilken utsträckning dessa fakta påverkar tillförlitligheten hos unionsindustrins skadeuppgifter i det aktuella antidumpningsförfarandet. |
| --- | --- |

(20)

Efter detta påstående begärde kommissionen relevant information från AGCM för att utvärdera huruvida och i vilken utsträckning dessa fakta påverkar tillförlitligheten hos unionsindustrins skadeuppgifter i det aktuella antidumpningsförfarandet.

| (21) | I enlighet med rättspraxis, i en situation där en undersökning om konkurrensbegränsande beteende pågår hos en nationell konkurrensmyndighet, ska kommissionen beakta huruvida unionsindustrin genom sitt beteende har bidragit till den skada som vållats och fastställa att den skada som den grundar sina slutsatser på inte härrör från ett konkurrensbegränsande beteende. Kommissionen får i en sådan situation inte vänta tills den behöriga nationella myndigheten avslutar sin undersökning, men ska begära relevant information från parterna och de nationella myndigheterna, som tillämpligt, enligt reglerna för antidumpningsundersökningar och genomföra en bedömning av den informationen (4). |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med rättspraxis, i en situation där en undersökning om konkurrensbegränsande beteende pågår hos en nationell konkurrensmyndighet, ska kommissionen beakta huruvida unionsindustrin genom sitt beteende har bidragit till den skada som vållats och fastställa att den skada som den grundar sina slutsatser på inte härrör från ett konkurrensbegränsande beteende. Kommissionen får i en sådan situation inte vänta tills den behöriga nationella myndigheten avslutar sin undersökning, men ska begära relevant information från parterna och de nationella myndigheterna, som tillämpligt, enligt reglerna för antidumpningsundersökningar och genomföra en bedömning av den informationen (4).

4

| (22) | Efter en begäran grundad på artikel 6.3 i grundförordningen informerade AGCM kommissionen att den inlett en formell undersökning den 21 oktober 2015 med avseende på sex italienska tillverkare av armeringsjärn och svetsad tråd om en påstådd överträdelse av artikel 101 i EUF-förordningen (5). Ett av de berörda företagen är den italienska tillverkare som ingår i urvalet i den pågående antidumpningsundersökningen. AGCM utvidgade förfarandet i september 2016 för att omfatta ytterligare två italienska tillverkare i undersökningen. Efter en fördjupad bedömning av all tillgänglig information utfärdade AGCM ett meddelande om invändningar som sändes till alla relevanta företag den 18 januari 2017. Det konkurrensbegränsande beteende som undersökts gäller ett påstått utbyte av information och prisöverenskommelser mellan de åtta italienska företagen som skulle omfatta flera faser i värdekedjan i deras verksamhet, från inköp av insatsvaror via olika nivåer av produktionskapaciteten och faktisk produktion, till försäljning av resultatet, vilket skulle ha ägt rum under perioden 2010–2016. På grund av sina egenskaper när det gäller tillgång och efterfrågan definierades den relevanta geografiska marknaden som nationell i det formella beslutet om inledande av undersökning. |
| --- | --- |

(22)

Efter en begäran grundad på artikel 6.3 i grundförordningen informerade AGCM kommissionen att den inlett en formell undersökning den 21 oktober 2015 med avseende på sex italienska tillverkare av armeringsjärn och svetsad tråd om en påstådd överträdelse av artikel 101 i EUF-förordningen (5). Ett av de berörda företagen är den italienska tillverkare som ingår i urvalet i den pågående antidumpningsundersökningen. AGCM utvidgade förfarandet i september 2016 för att omfatta ytterligare två italienska tillverkare i undersökningen. Efter en fördjupad bedömning av all tillgänglig information utfärdade AGCM ett meddelande om invändningar som sändes till alla relevanta företag den 18 januari 2017. Det konkurrensbegränsande beteende som undersökts gäller ett påstått utbyte av information och prisöverenskommelser mellan de åtta italienska företagen som skulle omfatta flera faser i värdekedjan i deras verksamhet, från inköp av insatsvaror via olika nivåer av produktionskapaciteten och faktisk produktion, till försäljning av resultatet, vilket skulle ha ägt rum under perioden 2010–2016. På grund av sina egenskaper när det gäller tillgång och efterfrågan definierades den relevanta geografiska marknaden som nationell i det formella beslutet om inledande av undersökning.

5

| (23) | Den information som inlämnats av AGCM visar att den produkt som berörs av undersökningen, armeringsjärn, överlappar med de produkter som är föremål för antitrustundersökningen, och även att den påstådda kartellen var i kraft under hela undersökningsperioden. Under dessa omständigheter anser kommissionen att uppgifterna från den italienska tillverkaren i stickprovsurvalet inte är tillförlitliga för syftet med skadeundersökningen. |
| --- | --- |

(23)

Den information som inlämnats av AGCM visar att den produkt som berörs av undersökningen, armeringsjärn, överlappar med de produkter som är föremål för antitrustundersökningen, och även att den påstådda kartellen var i kraft under hela undersökningsperioden. Under dessa omständigheter anser kommissionen att uppgifterna från den italienska tillverkaren i stickprovsurvalet inte är tillförlitliga för syftet med skadeundersökningen.

| (24) | Till följd av detta har kommissionen analyserat unionsförbrukningen, volym och marknadsandel för den berörda importen och även makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer, med undantag för de uppgifter som rör den italienska marknaden. För transparensens skull anges relevanta uppgifter nedan med undantag för de italienska företagen.






  a) | Unionsförbrukning | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 7 400 363 | 7 241 202 | 7 917 877 | 8 149 861 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 107 | 110 |

(24)

Till följd av detta har kommissionen analyserat unionsförbrukningen, volym och marknadsandel för den berörda importen och även makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer, med undantag för de uppgifter som rör den italienska marknaden. För transparensens skull anges relevanta uppgifter nedan med undantag för de italienska företagen.

a)

Unionsförbrukning

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Förbrukning (i ton)

7 400 363

7 241 202

7 917 877

8 149 861

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

107

107

110

110

| b) | Volym och marknadsandel för den berörda importen | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 159 395 | 140 970 | 236 109 | 457 755 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 148 | 287 |
| Marknadsandel av EU-förbrukning (%) | 2,2 | 1,9 | 3,0 | 5,6 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 138 | 261 |

b)

Volym och marknadsandel för den berörda importen

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Volym (ton)

159 395

140 970

236 109

457 755

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

148

148

287

287

Marknadsandel av EU-förbrukning (%)

2,2

1,9

3,0

5,6

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

138

138

261

261

| (25) | Makroekonomiska indikatorer (tabeller)






  a) | Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 10 108 006 | 9 652 130 | 10 283 598 | 9 605 712 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 102 | 95 |
| Produktionskapacitet (ton) | 13 850 553 | 14 047 161 | 14 173 253 | 13 910 700 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 73 | 69 | 73 | 69 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 99 | 95 |

(25)

Makroekonomiska indikatorer (tabeller)

a)

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Produktionsvolym (ton)

10 108 006

9 652 130

10 283 598

9 605 712

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

102

102

95

95

Produktionskapacitet (ton)

13 850 553

14 047 161

14 173 253

13 910 700

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Kapacitetsutnyttjande (%)

73

69

73

69

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

99

99

95

95

| b) | Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym för icke närstående tillverkare (ton) | 6 358 083 | 6 177 049 | 6 232 069 | 6 229 333 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Marknadsandel för försäljning från icke närstående tillverkare (%) | 86 | 85 | 79 | 76 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 92 | 89 |
| Försäljningsvolym för närstående tillverkare (ton) | 355 888 | 361 542 | 730 267 | 625 858 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 205 | 176 |
| Marknadsandel för försäljning från närstående tillverkare (%) | 5 | 5 | 9 | 8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 192 | 160 |

b)

Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym för icke närstående tillverkare (ton)

6 358 083

6 177 049

6 232 069

6 229 333

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Marknadsandel för försäljning från icke närstående tillverkare (%)

86

85

79

76

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

92

92

89

89

Försäljningsvolym för närstående tillverkare (ton)

355 888

361 542

730 267

625 858

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

205

205

176

176

Marknadsandel för försäljning från närstående tillverkare (%)

5

5

9

8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

192

192

160

160

| c) | Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 4 314 | 4 103 | 4 278 | 4 189 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 99 | 97 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 2 343 | 2 353 | 2 404 | 2 293 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 98 |

c)

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Antal anställda

4 314

4 103

4 278

4 189

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

99

99

97

97

Produktivitet (ton per anställd)

2 343

2 353

2 404

2 293

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

98

98

| (26) | Mikroekonomiska indikatorer (tabeller – indexerade av sekretesskäl)






  a) | Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och produktionskostnad per enhet | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke närstående kunder (euro/ton) | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 89 | 78 |
| Enhetskostnad för sålda produkter (euro/ton) | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 81 |

(26)

Mikroekonomiska indikatorer (tabeller – indexerade av sekretesskäl)

a)

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och produktionskostnad per enhet

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke närstående kunder (euro/ton)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

89

89

78

78

Enhetskostnad för sålda produkter (euro/ton)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

81

81

| b) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investerat kapital och kapitalanskaffningsförmåga | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet från försäljningen i unionen till icke närstående kunder (% av omsättningen) | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 593 | – 435 | – 603 |
| Kassaflöde (euro) | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | 35 | 51 | 14 |
| Investeringar (euro) | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 79 | 72 |
| Avkastning på investerat kapital | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 606 | – 500 | – 645 |

b)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investerat kapital och kapitalanskaffningsförmåga

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Lönsamhet från försäljningen i unionen till icke närstående kunder (% av omsättningen)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 593

– 593

– 435

– 435

– 603

– 603

Kassaflöde (euro)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

35

35

51

51

14

14

Investeringar (euro)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

79

79

72

72

Avkastning på investerat kapital

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 606

– 606

– 500

– 500

– 645

– 645

| c) | Lager | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | 85 | 106 | 73 |

c)

Lager

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Utgående lager (ton)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

85

85

106

106

73

73

| d) | Arbetskostnader | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskostnader per anställd (euro) | | | | |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 103 |

d)

Arbetskostnader

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Genomsnittliga arbetskostnader per anställd (euro)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

103

103

| (27) | På denna grundval noterar kommissionen att skadeindikatorernas utveckling utan uppgifterna som rör Italien praktiskt taget är densamma som den som återspeglar hela unionsmarknaden, Italien inbegripet. Det kan därför konstateras att, efter undantagande av de uppgifter som rör den italienska marknaden från skadeanalysen, unionsindustrin fortfarande har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

På denna grundval noterar kommissionen att skadeindikatorernas utveckling utan uppgifterna som rör Italien praktiskt taget är densamma som den som återspeglar hela unionsmarknaden, Italien inbegripet. Det kan därför konstateras att, efter undantagande av de uppgifter som rör den italienska marknaden från skadeanalysen, unionsindustrin fortfarande har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (28) | När det gäller prisunderskridande noterar kommissionen först att marginalen för prisunderskridande på det preliminära stadiet var 4,5 %. Kommissionen har på nytt undersökt befintligheten av prisunderskridande mot bakgrund av resultaten i skälen 19 till 23. Prisunderskridande fastställs genom att använda uppgifter från företagen i stickprovsurvalet. Följaktligen har kommissionen undantagit uppgifterna från den italienska tillverkaren i stickprovsurvalet från beräkningen av prisunderskridande. Marginalen för prisunderskridande på grundval av alla företag i urvalet minus det italienska företaget förblir betydande och uppgår till 4,4 %. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller prisunderskridande noterar kommissionen först att marginalen för prisunderskridande på det preliminära stadiet var 4,5 %. Kommissionen har på nytt undersökt befintligheten av prisunderskridande mot bakgrund av resultaten i skälen 19 till 23. Prisunderskridande fastställs genom att använda uppgifter från företagen i stickprovsurvalet. Följaktligen har kommissionen undantagit uppgifterna från den italienska tillverkaren i stickprovsurvalet från beräkningen av prisunderskridande. Marginalen för prisunderskridande på grundval av alla företag i urvalet minus det italienska företaget förblir betydande och uppgår till 4,4 %.

| (29) | Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade också att beräkningen av prisunderskridande (och målprisunderskridande) inte bör ske genom jämförelse av de priser för alla transaktioner för unionstillverkarna i urvalet, men endast i jämförelse med dem som skedde där konkurrens med vitrysk import äger rum. Beräkningen av prisunderskridande utförs vanligen på grundval av dumpad import av den berörda produkten i unionen med all jämförbar försäljning för unionsindustrin. Mot bakgrund av de specifika omständigheterna i detta fall och på grund av den berörda produktens särskilda egenskaper, har kommissionen också beräknat en marginal för prisunderskridande genom att begränsa analysen till de medlemsstater där de vitryska produkterna först såldes, dvs. huvudsakligen i Nederländerna, Tyskland, Polen och Litauen. Denna metod grundar sig på det försiktiga antagandet att det omedelbara och direkta tryck som den dumpade importen utövade på unionsförsäljningens priser först ägde rum i dessa medlemsstater. Varje påföljande sidoeffekt på andra medlemsstater har därför avsiktligt lämnats utan avseende. Enligt detta scenario jämfördes de vederbörligen justerade viktade genomsnittliga försäljningspriserna för den dumpade vitryska importen med motsvarande försäljningspriser som unionstillverkarna i urvalet tillämpade (med undantag för tillverkaren i Italien) på icke närstående kunder i de regioner där direkt konkurrens med vitryska produkter ägde rum. Detta resulterade i ett prisunderskridande på 2,8 % i stället för den marginal på 4,5 % som fastställs i skäl 68 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(29)

Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade också att beräkningen av prisunderskridande (och målprisunderskridande) inte bör ske genom jämförelse av de priser för alla transaktioner för unionstillverkarna i urvalet, men endast i jämförelse med dem som skedde där konkurrens med vitrysk import äger rum. Beräkningen av prisunderskridande utförs vanligen på grundval av dumpad import av den berörda produkten i unionen med all jämförbar försäljning för unionsindustrin. Mot bakgrund av de specifika omständigheterna i detta fall och på grund av den berörda produktens särskilda egenskaper, har kommissionen också beräknat en marginal för prisunderskridande genom att begränsa analysen till de medlemsstater där de vitryska produkterna först såldes, dvs. huvudsakligen i Nederländerna, Tyskland, Polen och Litauen. Denna metod grundar sig på det försiktiga antagandet att det omedelbara och direkta tryck som den dumpade importen utövade på unionsförsäljningens priser först ägde rum i dessa medlemsstater. Varje påföljande sidoeffekt på andra medlemsstater har därför avsiktligt lämnats utan avseende. Enligt detta scenario jämfördes de vederbörligen justerade viktade genomsnittliga försäljningspriserna för den dumpade vitryska importen med motsvarande försäljningspriser som unionstillverkarna i urvalet tillämpade (med undantag för tillverkaren i Italien) på icke närstående kunder i de regioner där direkt konkurrens med vitryska produkter ägde rum. Detta resulterade i ett prisunderskridande på 2,8 % i stället för den marginal på 4,5 % som fastställs i skäl 68 i förordningen om provisorisk tull.

| (30) | Den produkt som berörs av undersökningen kan betraktas som en råvara, som är mycket priskänslig. Slutsatsen blir därför att även en underskridandemarginal på 2,8 % är betydande och tillräcklig för att orsaka sjunkande priser, vilket förklaras i skälen 83, 84 och 98 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(30)

Den produkt som berörs av undersökningen kan betraktas som en råvara, som är mycket priskänslig. Slutsatsen blir därför att även en underskridandemarginal på 2,8 % är betydande och tillräcklig för att orsaka sjunkande priser, vilket förklaras i skälen 83, 84 och 98 i förordningen om provisorisk tull.

| (31) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade den vitryska exporterande tillverkaren också att resultaten i skälen 19 till 23 med stor sannolikhet får spridningseffekter i andra medlemsstater, särskilt Frankrike, där moderföretaget till en av de italienska tillverkarna har en filial med stark ställning på marknaden. När det gäller påstått konkurrensbegränsande beteende i Italien har dock AGCM definierat den relevanta geografiska marknaden som nationell. Bevisen i den handling som sammanfattas i skälen 19 till 23 kan dessutom inte på egen hand anses underbygga ett sådant påstående. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(31)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade den vitryska exporterande tillverkaren också att resultaten i skälen 19 till 23 med stor sannolikhet får spridningseffekter i andra medlemsstater, särskilt Frankrike, där moderföretaget till en av de italienska tillverkarna har en filial med stark ställning på marknaden. När det gäller påstått konkurrensbegränsande beteende i Italien har dock AGCM definierat den relevanta geografiska marknaden som nationell. Bevisen i den handling som sammanfattas i skälen 19 till 23 kan dessutom inte på egen hand anses underbygga ett sådant påstående. Påståendet avvisades därför.

4.   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (32) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande skada som vållats unionsindustrin bekräftas resultaten och slutsatserna i skälen 70–95 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande skada som vållats unionsindustrin bekräftas resultaten och slutsatserna i skälen 70–95 i förordningen om provisorisk tull.

F.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

1.   Verkan av den dumpade importen

Verkan av den dumpade importen

| (33) | I frånvaro av kommentarer beträffande verkan av den dumpade importen på unionsindustrins ekonomiska situation bekräftas resultaten och slutsatserna i skälen 97–100 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(33)

I frånvaro av kommentarer beträffande verkan av den dumpade importen på unionsindustrins ekonomiska situation bekräftas resultaten och slutsatserna i skälen 97–100 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Effekten av andra faktorer

Effekten av andra faktorer

2.1   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (34) | I frånvaro av kommentarer beträffande unionsindustrins exportresultat bekräftas slutsatsen i skäl 101 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(34)

I frånvaro av kommentarer beträffande unionsindustrins exportresultat bekräftas slutsatsen i skäl 101 i förordningen om provisorisk tull.

2.2   Försäljning till närstående parter

Försäljning till närstående parter

| (35) | I frånvaro av kommentarer beträffande försäljningen till närstående parter bekräftas slutsatserna i skälen 102–103 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(35)

I frånvaro av kommentarer beträffande försäljningen till närstående parter bekräftas slutsatserna i skälen 102–103 i förordningen om provisorisk tull.

2.3   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (36) | Som nämns i skälen 13 och 14 ingår inte rundstänger och stänger utan deformationer i den berörda produkten. Den reviderade information som presenteras i tabellerna och som anges i skäl 103 i förordningen om provisorisk tull är som följer:










  Land | | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norge | Volym (ton) | 195 366 | 184 632 | 201 617 | 215 046 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 103 | 110 |
| Marknadsandel (%) | 2,1 | 2,1 | 2,2 | 2,3 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 551 | 495 | 483 | 431 |
| Bosnien och Hercegovina | Volym (ton) | 47 702 | 79 184 | 105 909 | 116 927 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 166 | 222 | 245 |
| Marknadsandel (%) | 0,5 | 0,9 | 1,1 | 1,2 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 566 | 479 | 455 | 415 |
| Turkiet | Volym (ton) | 92 920 | 136 128 | 195 115 | 103 484 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 147 | 210 | 111 |
| Marknadsandel (%) | 1,0 | 1,6 | 2,1 | 1,1 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 515 | 472 | 456 | 419 |
| Ukraina | Volym (ton) | 66 295 | 6 089 | 24 771 | 112 605 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 9 | 37 | 170 |
| Marknadsandel (%) | 0,7 | 0,1 | 0,3 | 1,2 |
| Genomsnittligt pris | 501 | 489 | 441 | 393 |
| Övriga världen | Volym (ton) | 124 713 | 155 609 | 192 020 | 288 853 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 125 | 154 | 232 |
| Marknadsandel (%) | 1,3 | 1,8 | 2,1 | 3,0 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 732 | 667 | 568 | 469 |

(36)

Som nämns i skälen 13 och 14 ingår inte rundstänger och stänger utan deformationer i den berörda produkten. Den reviderade information som presenteras i tabellerna och som anges i skäl 103 i förordningen om provisorisk tull är som följer:

Land

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Norge

Volym (ton)

195 366

184 632

201 617

215 046

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

103

103

110

110

Marknadsandel (%)

2,1

2,1

2,2

2,3

Genomsnittligt pris (euro/ton)

551

495

483

431

Bosnien och Hercegovina

Volym (ton)

47 702

79 184

105 909

116 927

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

166

166

222

222

245

245

Marknadsandel (%)

0,5

0,9

1,1

1,2

Genomsnittligt pris (euro/ton)

566

479

455

415

Turkiet

Volym (ton)

92 920

136 128

195 115

103 484

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

147

147

210

210

111

111

Marknadsandel (%)

1,0

1,6

2,1

1,1

Genomsnittligt pris (euro/ton)

515

472

456

419

Ukraina

Volym (ton)

66 295

6 089

24 771

112 605

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

9

9

37

37

170

170

Marknadsandel (%)

0,7

0,1

0,3

1,2

Genomsnittligt pris

501

489

441

393

Övriga världen

Volym (ton)

124 713

155 609

192 020

288 853

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

125

125

154

154

232

232

Marknadsandel (%)

1,3

1,8

2,1

3,0

Genomsnittligt pris (euro/ton)

732

667

568

469

| (37) | Rättelsen av siffrorna ovan inverkar inte på resultaten i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull. Under hela skadeundersökningsperioden var verkligen priset på importen från tredjeländer i genomsnitt alltid högre än unionsindustrins priser. Det enda exporterande land med lägre genomsnittliga priser än unionsindustrins var Vitryssland under undersökningsperioden som var samma år som importvolymerna från Vitryssland ökade snabbast. Kommissionens resultat i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därmed. |
| --- | --- |

(37)

Rättelsen av siffrorna ovan inverkar inte på resultaten i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull. Under hela skadeundersökningsperioden var verkligen priset på importen från tredjeländer i genomsnitt alltid högre än unionsindustrins priser. Det enda exporterande land med lägre genomsnittliga priser än unionsindustrins var Vitryssland under undersökningsperioden som var samma år som importvolymerna från Vitryssland ökade snabbast. Kommissionens resultat i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därmed.

| (38) | Vad gäller importen från tredjeländer instämde inte den vitryska exporterande tillverkaren med kommissionens slutsats att de enskilda marknadsandelarna i tredjeländer, med undantag av Ukrainas, hade ökat endast marginellt. Den vitryska exporterande tillverkaren stödde sin synpunkt på importstatistik för år 2016, vilket är en period som följer efter undersökningsperioden. Den visade dessutom på en påstådd diskrepans mellan de importsiffror som redovisas i tabell 6.3.3. i förordningen om provisorisk tull och tillgänglig statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(38)

Vad gäller importen från tredjeländer instämde inte den vitryska exporterande tillverkaren med kommissionens slutsats att de enskilda marknadsandelarna i tredjeländer, med undantag av Ukrainas, hade ökat endast marginellt. Den vitryska exporterande tillverkaren stödde sin synpunkt på importstatistik för år 2016, vilket är en period som följer efter undersökningsperioden. Den visade dessutom på en påstådd diskrepans mellan de importsiffror som redovisas i tabell 6.3.3. i förordningen om provisorisk tull och tillgänglig statistik från Eurostat.

| (39) | Som svar på detta påstående bör det först noteras att trenderna och uppgifterna efter undersökningsperioden normalt inte beaktas i analyserna av skada och orsakssamband. Medan kommissionen i skäl 111 i förordningen om provisorisk tull gick med på att samla in och se över vissa uppgifter efter undersökningsperioden, gjordes detta i samband med påståenden om effekterna av den så kallade momskarusellen, det påstådda efterföljande gapet mellan utbud och efterfrågan på den berörda produkten på marknaderna i Polen och de baltiska staterna och onormalt höga exportvolymer från Vitryssland under undersökningsperioden som var en följd av detta system. |
| --- | --- |

(39)

Som svar på detta påstående bör det först noteras att trenderna och uppgifterna efter undersökningsperioden normalt inte beaktas i analyserna av skada och orsakssamband. Medan kommissionen i skäl 111 i förordningen om provisorisk tull gick med på att samla in och se över vissa uppgifter efter undersökningsperioden, gjordes detta i samband med påståenden om effekterna av den så kallade momskarusellen, det påstådda efterföljande gapet mellan utbud och efterfrågan på den berörda produkten på marknaderna i Polen och de baltiska staterna och onormalt höga exportvolymer från Vitryssland under undersökningsperioden som var en följd av detta system.

| (40) | För det andra kan kommissionen inte grunda sin slutsats om effekterna av importen från tredje länder på importsiffror efter undersökningsperioden som lagts fram av den berörda parten, eftersom den endast bör analysera trender som observerades under undersökningsperioden (2012–2015), och om vilka den samlade in information under undersökningen. Som förklaras i skäl 39 i denna undersökning bedömde kommissionen begränsade uppgifter efter undersökningsperioden för att hantera en exceptionell situation, dvs. momskarusellen. Därför bekräftas slutsatserna i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull som avser förändringar i tredjeländers marknadsandelar under skadeundersökningsperioden som avslutas 2015. |
| --- | --- |

(40)

För det andra kan kommissionen inte grunda sin slutsats om effekterna av importen från tredje länder på importsiffror efter undersökningsperioden som lagts fram av den berörda parten, eftersom den endast bör analysera trender som observerades under undersökningsperioden (2012–2015), och om vilka den samlade in information under undersökningen. Som förklaras i skäl 39 i denna undersökning bedömde kommissionen begränsade uppgifter efter undersökningsperioden för att hantera en exceptionell situation, dvs. momskarusellen. Därför bekräftas slutsatserna i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull som avser förändringar i tredjeländers marknadsandelar under skadeundersökningsperioden som avslutas 2015.

| (41) | Även om importutvecklingen från tredjeländer efter undersökningsperioden beaktades skulle det inte ändra kommissionens slutsats om den potentiella inverkan av denna import på unionsindustrins situation, eftersom dessa priser förblev högre än priset på den vitryska importen. |
| --- | --- |

(41)

Även om importutvecklingen från tredjeländer efter undersökningsperioden beaktades skulle det inte ändra kommissionens slutsats om den potentiella inverkan av denna import på unionsindustrins situation, eftersom dessa priser förblev högre än priset på den vitryska importen.

| (42) | Slutligen, vad gäller den påstådda diskrepansen mellan de importsiffror som angavs i förordningen om provisorisk tull och Eurostats statistik bör det noteras att den senare också omfattar importvolymerna av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet som inte ingår i produktdefinitionen i detta förfarande och inte rapporterats i tabell 6.3.3 i förordningen om provisorisk tull (6). Med hänsyn till det ovanstående avvisades argumenten från den vitryska exporterande tillverkaren om inverkan av importen från tredjeländer. |
| --- | --- |

(42)

Slutligen, vad gäller den påstådda diskrepansen mellan de importsiffror som angavs i förordningen om provisorisk tull och Eurostats statistik bör det noteras att den senare också omfattar importvolymerna av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet som inte ingår i produktdefinitionen i detta förfarande och inte rapporterats i tabell 6.3.3 i förordningen om provisorisk tull (6). Med hänsyn till det ovanstående avvisades argumenten från den vitryska exporterande tillverkaren om inverkan av importen från tredjeländer.

6

| (43) | I frånvaro av övriga kommentarer beträffande importen från tredjeländer bekräftas slutsatserna i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(43)

I frånvaro av övriga kommentarer beträffande importen från tredjeländer bekräftas slutsatserna i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull.

2.4   Kostnadsutveckling

Kostnadsutveckling

| (44) | I frånvaro av kommentarer beträffande kostnadsutvecklingen bekräftas slutsatserna i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(44)

I frånvaro av kommentarer beträffande kostnadsutvecklingen bekräftas slutsatserna i skäl 105 i förordningen om provisorisk tull.

2.5   Effekter av den så kallade momskarusellen

Effekter av den så kallade momskarusellen

| (45) | Den vitryska exporterande tillverkaren upprepade i sin skrivelse de kommentarer som gjordes i det preliminära skedet av undersökningen när det gäller inverkan av den så kallade momskarusellen på en del av unionsmarknaden. Enligt den exporterande tillverkaren var detta system den främsta orsaken till vissa unionstillverkares ekonomiska svårigheter. Som ett resultat av detta bedrägeri gick två tillverkare i Lettland (i början av 2013) och Slovakien (i slutet av 2014) i konkurs och stoppade tillverkningen av den liknande produkten. En unionstillverkare i Polen stoppade dessutom tillverkningen av den liknande produkten under tre månader 2014 för att uppgradera sina maskiner. Alla dessa händelser påstås ha lett till bristande tillgång huvudsakligen på marknaderna i Polen och de baltiska länderna från 2013 och framåt. Detta påstådda gap skulle ha fyllts av den vitryska exporten. |
| --- | --- |

(45)

Den vitryska exporterande tillverkaren upprepade i sin skrivelse de kommentarer som gjordes i det preliminära skedet av undersökningen när det gäller inverkan av den så kallade momskarusellen på en del av unionsmarknaden. Enligt den exporterande tillverkaren var detta system den främsta orsaken till vissa unionstillverkares ekonomiska svårigheter. Som ett resultat av detta bedrägeri gick två tillverkare i Lettland (i början av 2013) och Slovakien (i slutet av 2014) i konkurs och stoppade tillverkningen av den liknande produkten. En unionstillverkare i Polen stoppade dessutom tillverkningen av den liknande produkten under tre månader 2014 för att uppgradera sina maskiner. Alla dessa händelser påstås ha lett till bristande tillgång huvudsakligen på marknaderna i Polen och de baltiska länderna från 2013 och framåt. Detta påstådda gap skulle ha fyllts av den vitryska exporten.

| (46) | Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade vidare att år 2015 (undersökningsperioden), på grund av momsbedrägeriet, var ett ”ovanligt år” i bemärkelsen höga exportvolymer av den berörda produkten till unionen, och att exportvolymerna började minska redan i slutet av undersökningsperioden och fortsatte att minska efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade vidare att år 2015 (undersökningsperioden), på grund av momsbedrägeriet, var ett ”ovanligt år” i bemärkelsen höga exportvolymer av den berörda produkten till unionen, och att exportvolymerna började minska redan i slutet av undersökningsperioden och fortsatte att minska efter undersökningsperioden.

| (47) | Som svar på dessa påståenden undersökte kommissionen först exportuppgifter från den vitryska statistiska myndigheten och noterade följande. Ökningen av exportvolymen från den exporterande tillverkaren till unionen korrelerade med minskningen av exportvolymen från den exporterande tillverkaren till den ryska marknaden. Som beskrivs i tabellen nedan minskade den vitryska exporterande tillverkaren mellan 2013 och 2015 sin försäljning till Ryssland avsevärt med omkring 370 000 ton och ökade sin försäljning på unionsmarknaden med ungefär samma volym, dvs. 380 000 ton. | 2012 | 2013 | 2014 | Undersöknings-perioden | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total exportförsäljning | 836 | 787 | 878 | 831 | 689 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 105 | 99 | 82 |
| Export till Ryssland | 545 | 591 | 474 | 221 | 157 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 108 | 87 | 41 | 29 |
| Total exportförsäljning till EU | 170 | 147 | 255 | 530 | 250 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 86 | 150 | 312 | 147 |
| Export till de baltiska staterna | 105 | 110 | 140 | 137 | 132 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 133 | 130 | 126 |
| Export till Polen | 2 | 5 | 50 | 150 | 15 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 250 | 2 500 | 7 500 | 750 |
| Export till övriga medlemstater | 63 | 32 | 65 | 243 | 103 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 51 | 103 | 386 | 163 |
| Källa: Utdrag från den vitryska statistiska myndigheten. |

(47)

Som svar på dessa påståenden undersökte kommissionen först exportuppgifter från den vitryska statistiska myndigheten och noterade följande. Ökningen av exportvolymen från den exporterande tillverkaren till unionen korrelerade med minskningen av exportvolymen från den exporterande tillverkaren till den ryska marknaden. Som beskrivs i tabellen nedan minskade den vitryska exporterande tillverkaren mellan 2013 och 2015 sin försäljning till Ryssland avsevärt med omkring 370 000 ton och ökade sin försäljning på unionsmarknaden med ungefär samma volym, dvs. 380 000 ton.

2012

2013

2014

Undersöknings-perioden

2016

Total exportförsäljning

836

787

878

831

689

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

105

105

99

99

82

82

Export till Ryssland

545

591

474

221

157

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

108

108

87

87

41

41

29

29

Total exportförsäljning till EU

170

147

255

530

250

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

86

86

150

150

312

312

147

147

Export till de baltiska staterna

105

110

140

137

132

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

133

133

130

130

126

126

Export till Polen

2

5

50

150

15

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

250

250

2 500

2 500

7 500

7 500

750

750

Export till övriga medlemstater

63

32

65

243

103

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

51

51

103

103

386

386

163

163

Källa: Utdrag från den vitryska statistiska myndigheten.

Källa:

| (48) | För det andra utvärderade kommissionen situationen på marknaden i Polen och de baltiska staterna. När det gäller 2013 ställdes marknaden i Polen och i de baltiska staterna inför en minskad produktion hos en polsk tillverkare och produktionsstopp hos en lettisk tillverkare. Från den 1 oktober 2013 tillämpade den polska regeringen dessutom omvänd betalningsskyldighet av mervärdesskatt för ett 40-tal produkter, från staket och rör till färdiga stålprodukter liksom armeringsjärn, för att på sätt hantera momskarusellen. Analysen av exportförsäljningen från Vitryssland till unionsmarknaden visade att den vitryska exporterande tillverkarens försäljning till Polen och de baltiska staterna förblev stabil, med omkring 110 000 ton jämfört med 2012. Därför fastställs att den vitryska exporterande tillverkaren inte drog fördel av det påstått minskade utbudet från unionstillverkningen under 2013 och att övriga unionstillverkare på marknaden kunde försörja marknaden antingen från lager eller genom att styra om exportförsäljningen till dessa marknader (7). |
| --- | --- |

(48)

För det andra utvärderade kommissionen situationen på marknaden i Polen och de baltiska staterna. När det gäller 2013 ställdes marknaden i Polen och i de baltiska staterna inför en minskad produktion hos en polsk tillverkare och produktionsstopp hos en lettisk tillverkare. Från den 1 oktober 2013 tillämpade den polska regeringen dessutom omvänd betalningsskyldighet av mervärdesskatt för ett 40-tal produkter, från staket och rör till färdiga stålprodukter liksom armeringsjärn, för att på sätt hantera momskarusellen. Analysen av exportförsäljningen från Vitryssland till unionsmarknaden visade att den vitryska exporterande tillverkarens försäljning till Polen och de baltiska staterna förblev stabil, med omkring 110 000 ton jämfört med 2012. Därför fastställs att den vitryska exporterande tillverkaren inte drog fördel av det påstått minskade utbudet från unionstillverkningen under 2013 och att övriga unionstillverkare på marknaden kunde försörja marknaden antingen från lager eller genom att styra om exportförsäljningen till dessa marknader (7).

7

| (49) | När det gäller 2014 stoppade en polsk tillverkare produktionen under ett kvartal för att uppgradera sina maskiner och en slovakisk tillverkare stoppade sin tillverkning i augusti 2014 (företaget begärdes i konkurs i februari 2015). Volymen som inte är tillgänglig som ett resultat av dessa händelser uppskattas till ungefär 133 000 ton. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller 2014 stoppade en polsk tillverkare produktionen under ett kvartal för att uppgradera sina maskiner och en slovakisk tillverkare stoppade sin tillverkning i augusti 2014 (företaget begärdes i konkurs i februari 2015). Volymen som inte är tillgänglig som ett resultat av dessa händelser uppskattas till ungefär 133 000 ton.

| (50) | Analysen av exportförsäljningen från Vitryssland till unionsmarknaden visade att den vitryska exporterande tillverkaren försäljning till Polen och de baltiska staterna ökade med omkring 75 000 ton. Den exporterande tillverkaren ökade också sin försäljning till andra unionsmarknader, t.ex. Tyskland, från minimala volymer till ungefär 120 000 ton. Därför avvisas argumentet enligt vilket den vitryska exporterande tillverkaren ökade sin försäljning till unionsmarknaden enbart på grund av den exceptionella marknadssituationen i Polen och de baltiska staterna, eftersom försäljningen också ökade (till och med snabbare) till andra delar av unionsmarknaden där inga exceptionella omständigheter förekom. |
| --- | --- |

(50)

Analysen av exportförsäljningen från Vitryssland till unionsmarknaden visade att den vitryska exporterande tillverkaren försäljning till Polen och de baltiska staterna ökade med omkring 75 000 ton. Den exporterande tillverkaren ökade också sin försäljning till andra unionsmarknader, t.ex. Tyskland, från minimala volymer till ungefär 120 000 ton. Därför avvisas argumentet enligt vilket den vitryska exporterande tillverkaren ökade sin försäljning till unionsmarknaden enbart på grund av den exceptionella marknadssituationen i Polen och de baltiska staterna, eftersom försäljningen också ökade (till och med snabbare) till andra delar av unionsmarknaden där inga exceptionella omständigheter förekom.

| (51) | När det gäller undersökningsperioden återkom den lettiska tillverkaren i mars 2015. Den polska tillverkningen var återigen normal. Det fanns följaktligen ingen exceptionell marknadssituation i dessa delar av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller undersökningsperioden återkom den lettiska tillverkaren i mars 2015. Den polska tillverkningen var återigen normal. Det fanns följaktligen ingen exceptionell marknadssituation i dessa delar av unionsmarknaden.

| (52) | Trots detta ökade den vitryska exporterande tillverkaren sin försäljning till Polen ytterligare och upprätthöll sin försäljning till de baltiska staterna jämfört med 2014. Den mest markanta ökningen ägde dessutom rum i andra delar av unionsmarknaden (huvudsakligen i Bulgarien, Nederländerna och Tyskland). |
| --- | --- |

(52)

Trots detta ökade den vitryska exporterande tillverkaren sin försäljning till Polen ytterligare och upprätthöll sin försäljning till de baltiska staterna jämfört med 2014. Den mest markanta ökningen ägde dessutom rum i andra delar av unionsmarknaden (huvudsakligen i Bulgarien, Nederländerna och Tyskland).

| (53) | Slutsatsen är därför att ökningen i den vitryska exporten till Europeiska unionen inte berodde på gapet mellan tillgång och efterfrågan på unionsmarknaden, men på den omriktade volymen som gått förlorad på den ryska marknaden. Påståendet om otillräcklig bedömning av konsekvenserna av momskarusellen i det preliminära beslutet är ogrundat och avvisades därför. |
| --- | --- |

(53)

Slutsatsen är därför att ökningen i den vitryska exporten till Europeiska unionen inte berodde på gapet mellan tillgång och efterfrågan på unionsmarknaden, men på den omriktade volymen som gått förlorad på den ryska marknaden. Påståendet om otillräcklig bedömning av konsekvenserna av momskarusellen i det preliminära beslutet är ogrundat och avvisades därför.

| (54) | I enlighet med skäl 111 i förordningen om provisorisk tull bedömde kommissionen importvolymen efter undersökningsperioden. Uppgifterna visade att importen från Vitryssland minskade något, men förblev väl över nivån för 2013 och mer eller mindre på samma nivå som 2014. Därför avvisas argumentet enligt vilket ökningen av import från Vitryssland var tillfällig och förklarades av en särskild marknadssituation på vissa segment i unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med skäl 111 i förordningen om provisorisk tull bedömde kommissionen importvolymen efter undersökningsperioden. Uppgifterna visade att importen från Vitryssland minskade något, men förblev väl över nivån för 2013 och mer eller mindre på samma nivå som 2014. Därför avvisas argumentet enligt vilket ökningen av import från Vitryssland var tillfällig och förklarades av en särskild marknadssituation på vissa segment i unionsmarknaden.

| (55) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande momskarusellen och utvecklingen efter undersökningsperioden bekräftas resultaten och slutsatserna i skälen 106–111 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(55)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande momskarusellen och utvecklingen efter undersökningsperioden bekräftas resultaten och slutsatserna i skälen 106–111 i förordningen om provisorisk tull.

3.   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (56) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att inget av de argument som framlagts av de berörda parterna efter det preliminära meddelandet av uppgifter kan ändra de preliminära slutsatser som fastställde ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden. Därmed bekräftas slutsatserna som anges i skälen 112–115 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(56)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att inget av de argument som framlagts av de berörda parterna efter det preliminära meddelandet av uppgifter kan ändra de preliminära slutsatser som fastställde ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden. Därmed bekräftas slutsatserna som anges i skälen 112–115 i förordningen om provisorisk tull.

| (57) | Kommissionen konstaterar att den enda andra faktor som kan ha inverkat på unionsindustrins situation var import från tredjeländer, vilket fastställs i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen drog dock slutsatsen att denna import inte kunde bryta orsakssambandet mellan vitrysk dumpad import och den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin, och att den dumpade importen från Vitryssland var den huvudsakliga skadeorsaken. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen konstaterar att den enda andra faktor som kan ha inverkat på unionsindustrins situation var import från tredjeländer, vilket fastställs i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen drog dock slutsatsen att denna import inte kunde bryta orsakssambandet mellan vitrysk dumpad import och den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin, och att den dumpade importen från Vitryssland var den huvudsakliga skadeorsaken.

| (58) | På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Vitryssland har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Vitryssland har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

G.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (59) | I frånvaro av kommentarer beträffande unionsindustrins intresse bekräftas slutsatserna i skälen 117–122 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(59)

I frånvaro av kommentarer beträffande unionsindustrins intresse bekräftas slutsatserna i skälen 117–122 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Användarnas och importörernas intresse

Användarnas och importörernas intresse

| (60) | Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade i sin inlaga att kommissionens bedömning av unionens intressen inte tog hänsyn till särskilda problem för importörer och användare som är etablerade i de baltiska staterna. Tillverkaren hävdade att Vitryssland av logistiska skäl (till exempel järnvägsförbindelser eller krav på certifikat) är den enda källan till armeringsjärn för dessa företag. |
| --- | --- |

(60)

Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade i sin inlaga att kommissionens bedömning av unionens intressen inte tog hänsyn till särskilda problem för importörer och användare som är etablerade i de baltiska staterna. Tillverkaren hävdade att Vitryssland av logistiska skäl (till exempel järnvägsförbindelser eller krav på certifikat) är den enda källan till armeringsjärn för dessa företag.

| (61) | I detta avseende bekräftade kommissionen att den enda samarbetsvilliga användaren i de baltiska staterna hade vissa tekniska problem med leveranser från unionstillverkare (av vilka ingen var belägen i de baltiska staterna). Å andra sidan har detta företag uppgett att inköp från Vitryssland skulle kunna ersättas, och under tiden efter undersökningsperioden faktiskt ersattes, med inköp från Ryssland och i viss utsträckning från Ukraina. |
| --- | --- |

(61)

I detta avseende bekräftade kommissionen att den enda samarbetsvilliga användaren i de baltiska staterna hade vissa tekniska problem med leveranser från unionstillverkare (av vilka ingen var belägen i de baltiska staterna). Å andra sidan har detta företag uppgett att inköp från Vitryssland skulle kunna ersättas, och under tiden efter undersökningsperioden faktiskt ersattes, med inköp från Ryssland och i viss utsträckning från Ukraina.

| (62) | Kommissionen mottog dessutom mycket lite samarbetsvilja hos de företag som är belägna i de baltiska staterna, vilket verkar tyda på att de inte upplever att de skulle påverkas negativt av eventuella antidumpningsåtgärder mot importen av den berörda produkten från Vitryssland. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen mottog dessutom mycket lite samarbetsvilja hos de företag som är belägna i de baltiska staterna, vilket verkar tyda på att de inte upplever att de skulle påverkas negativt av eventuella antidumpningsåtgärder mot importen av den berörda produkten från Vitryssland.

| (63) | I frånvaro av övriga kommentarer beträffande användarnas och importörernas intresse bekräftas slutsatserna i skälen 123–131 och 134 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(63)

I frånvaro av övriga kommentarer beträffande användarnas och importörernas intresse bekräftas slutsatserna i skälen 123–131 och 134 i förordningen om provisorisk tull.

3.   Potentiell absorption av tullar

Potentiell absorption av tullar

| (64) | I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet hävdade klaganden att den antidumpningstull som föreslås i det preliminära skedet (12,5 %) inte skulle vara tillräcklig, eftersom åtgärden lätt kan absorberas av den vitryska exporterande tillverkaren, som är ett statsägt företag, beläget i en icke marknadsekonomi med påstådd förmånlig tillgång till den subventionerade råvaran metallskrot. |
| --- | --- |

(64)

I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet hävdade klaganden att den antidumpningstull som föreslås i det preliminära skedet (12,5 %) inte skulle vara tillräcklig, eftersom åtgärden lätt kan absorberas av den vitryska exporterande tillverkaren, som är ett statsägt företag, beläget i en icke marknadsekonomi med påstådd förmånlig tillgång till den subventionerade råvaran metallskrot.

| (65) | Vad gäller detta påstående bör det betonas att den potentiella absorptionen endast kan vara föremål för en separat absorptionsundersökning på grundval av artikel 12 i grundförordningen och inte i förväg kan påverka nivån på antidumpningsåtgärder som infördes efter den ursprungliga undersökningen. Det tillgängliga bevismaterialet i denna undersökning ger inte stöd för påståendet att den vitryska tillverkaren skulle ha enkel åtkomst till en subventionerad råvara. I verkligheten konstaterade kommissionen att företaget köper större delen av sina råvaror från Ryssland och Ukraina, länder som anses vara marknadsekonomier. |
| --- | --- |

(65)

Vad gäller detta påstående bör det betonas att den potentiella absorptionen endast kan vara föremål för en separat absorptionsundersökning på grundval av artikel 12 i grundförordningen och inte i förväg kan påverka nivån på antidumpningsåtgärder som infördes efter den ursprungliga undersökningen. Det tillgängliga bevismaterialet i denna undersökning ger inte stöd för påståendet att den vitryska tillverkaren skulle ha enkel åtkomst till en subventionerad råvara. I verkligheten konstaterade kommissionen att företaget köper större delen av sina råvaror från Ryssland och Ukraina, länder som anses vara marknadsekonomier.

4.   Den strategiska vikten av samarbetet mellan EU och Vitryssland i stålsektorn

Den strategiska vikten av samarbetet mellan EU och Vitryssland i stålsektorn

| (66) | I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet hänvisade den exporterande tillverkaren i Vitryssland och de vitryska myndigheterna till den strategiska vikten av samarbetet med EU inom stålsektorn, och det faktum att åtgärderna kan inverka negativt på vitryska inköp av kapitalvaror, inrättandet av nätverk av närstående handelsföretag i unionen och samarbetet med europeiska finansinstitut. |
| --- | --- |

(66)

I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet hänvisade den exporterande tillverkaren i Vitryssland och de vitryska myndigheterna till den strategiska vikten av samarbetet med EU inom stålsektorn, och det faktum att åtgärderna kan inverka negativt på vitryska inköp av kapitalvaror, inrättandet av nätverk av närstående handelsföretag i unionen och samarbetet med europeiska finansinstitut.

| (67) | I sitt svar understryker kommissionen att åtgärdernas enda syfte är att återupprätta lika villkor på unionsmarknaden. De har inte ett straffande syfte. Om den exporterande tillverkaren kontinuerligt höjer sina priser så att dumpningen försvinner, kan den begära återbetalning och en interimsöversyn. Kommissionen anser därför inte att dessa överväganden är relevanta för bedömningen av unionens intresse. |
| --- | --- |

(67)

I sitt svar understryker kommissionen att åtgärdernas enda syfte är att återupprätta lika villkor på unionsmarknaden. De har inte ett straffande syfte. Om den exporterande tillverkaren kontinuerligt höjer sina priser så att dumpningen försvinner, kan den begära återbetalning och en interimsöversyn. Kommissionen anser därför inte att dessa överväganden är relevanta för bedömningen av unionens intresse.

5.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (68) | Sammanfattningsvis påvisar inget av de argument som framlagts av de berörda parterna att det finns övertygande skäl mot att införa åtgärder på import av den berörda produkten från Vitryssland. De eventuella negativa effekterna för de icke-närstående användarna och importörerna kan mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för de andra intressegrupperna. Slutsatserna i skälen 135–137 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därmed. |
| --- | --- |

(68)

Sammanfattningsvis påvisar inget av de argument som framlagts av de berörda parterna att det finns övertygande skäl mot att införa åtgärder på import av den berörda produkten från Vitryssland. De eventuella negativa effekterna för de icke-närstående användarna och importörerna kan mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för de andra intressegrupperna. Slutsatserna i skälen 135–137 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därmed.

H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

1.1   Målvinst

Målvinst

| (69) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände unionsindustrin mot den målvinst som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada enligt skäl 143 i förordningen om provisorisk tull. Samma påståenden upprepades efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(69)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände unionsindustrin mot den målvinst som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada enligt skäl 143 i förordningen om provisorisk tull. Samma påståenden upprepades efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.

| (70) | Målvinsten som användes vid beräkningen av den preliminära skademarginalen uppgick till 4,8 %. Denna siffra grundar sig på 2012 års vinstmarginal som konstaterats för en mycket likartad produkt, armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet, och som användes i ett antidumpningsförfarande nyligen beträffande import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Kina (8). |
| --- | --- |

(70)

Målvinsten som användes vid beräkningen av den preliminära skademarginalen uppgick till 4,8 %. Denna siffra grundar sig på 2012 års vinstmarginal som konstaterats för en mycket likartad produkt, armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet, och som användes i ett antidumpningsförfarande nyligen beträffande import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Kina (8).

8

| (71) | Klaganden bestred i sin inlaga användningen av samma målvinst som använts i undersökningen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet och hävdade att dessa två produkter och deras respektive marknader är olika. Klaganden föreslog att man skulle använda ett vinstmål som är ännu högre än vad som ursprungligen föreslagits i klagomålet, dvs. 16 % eller 17 %, vilket var den vinst som uppnåddes av unionstillverkarna under 2006 eller som anses vara ”önskvärt på lång sikt för en sund stålindustri” (9). |
| --- | --- |

(71)

Klaganden bestred i sin inlaga användningen av samma målvinst som använts i undersökningen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet och hävdade att dessa två produkter och deras respektive marknader är olika. Klaganden föreslog att man skulle använda ett vinstmål som är ännu högre än vad som ursprungligen föreslagits i klagomålet, dvs. 16 % eller 17 %, vilket var den vinst som uppnåddes av unionstillverkarna under 2006 eller som anses vara ”önskvärt på lång sikt för en sund stålindustri” (9).

9

| (72) | I detta sammanhang grundar sig det vinstmål som använts i dessa förfaranden, vilket kommissionen ansåg vara lämpligast, på den siffra som faktiskt uppnåtts 2012 (under skadeundersökningsperioden) av unionstillverkare av en mycket likartad produkt som tillverkats i stor utsträckning med samma produktionsmedel som den berörda produkten i denna undersökning. Det erinras också om att i klagomålet begärde Eurofer en målvinst på 9,9 % som användes i en undersökning av valstråd, en produkt som definitivt är mindre likartad än den berörda produkten än armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet. Slutligen är syftet med fastställandet av skademarginalen att undanröja den skada som vållats av den dumpade importen, men inte av andra faktorer som till exempel den ekonomiska krisen. Medan den vinst på 1,3 %, som var den enda vinst som unionsindustrin uppnådde under skadeundersökningsperioden (10), ansågs vara lämplig till följd av momskarusellen, verkar det mer välavvägt att använda den vinstmarginal som uppnåddes av industrin under samma period, som har kontrollerats och visat sig vara lämplig för en mycket likartad produkt i ett antidumpningsförfarande med huvudsakligen överlappande perioder. Därför avvisades unionsindustrins krav. |
| --- | --- |

(72)

I detta sammanhang grundar sig det vinstmål som använts i dessa förfaranden, vilket kommissionen ansåg vara lämpligast, på den siffra som faktiskt uppnåtts 2012 (under skadeundersökningsperioden) av unionstillverkare av en mycket likartad produkt som tillverkats i stor utsträckning med samma produktionsmedel som den berörda produkten i denna undersökning. Det erinras också om att i klagomålet begärde Eurofer en målvinst på 9,9 % som användes i en undersökning av valstråd, en produkt som definitivt är mindre likartad än den berörda produkten än armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet. Slutligen är syftet med fastställandet av skademarginalen att undanröja den skada som vållats av den dumpade importen, men inte av andra faktorer som till exempel den ekonomiska krisen. Medan den vinst på 1,3 %, som var den enda vinst som unionsindustrin uppnådde under skadeundersökningsperioden (10), ansågs vara lämplig till följd av momskarusellen, verkar det mer välavvägt att använda den vinstmarginal som uppnåddes av industrin under samma period, som har kontrollerats och visat sig vara lämplig för en mycket likartad produkt i ett antidumpningsförfarande med huvudsakligen överlappande perioder. Därför avvisades unionsindustrins krav.

10

1.2   Kostnader efter import

Kostnader efter import

| (73) | I den preliminära beräkningen av skademarginalen användes en justering på 2 % för kostnader efter import (11). I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet hävdade den vitryska exporterande tillverkaren att en högre siffra på 4–6 % bör användas i detta särskilda fall, eftersom denna justeringsnivå bättre skulle återspegla de faktiska kostnader efter import som importörer/användare måste täcka. |
| --- | --- |

(73)

I den preliminära beräkningen av skademarginalen användes en justering på 2 % för kostnader efter import (11). I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet hävdade den vitryska exporterande tillverkaren att en högre siffra på 4–6 % bör användas i detta särskilda fall, eftersom denna justeringsnivå bättre skulle återspegla de faktiska kostnader efter import som importörer/användare måste täcka.

11

| (74) | Som en följd av detta påstående granskade kommissionen mer i detalj strukturen för och storleken på de kostnader under och efter importen som deklarerats av de samarbetsvilliga importörer och användare som avses i skäl 6. |
| --- | --- |

(74)

Som en följd av detta påstående granskade kommissionen mer i detalj strukturen för och storleken på de kostnader under och efter importen som deklarerats av de samarbetsvilliga importörer och användare som avses i skäl 6.

| (75) | På grundval av resultaten från kontrollbesöken hos dessa företag finner kommissionen inte någon anledning att ändra justeringsnivån. De faktiska kostnaderna efter import för importören och en av användarna var (i genomsnitt för hela undersökningsperioden) under 2 %. Endast för ett företag (den tyska användaren) var kostnaderna efter importen högre än 2 %, inom det anförda intervallet 4–6 %. Detta företag hade dock icke standardiserade förfaranden för transporten efter import av den berörda produkten från företagets lagerlokaler till produktionsanläggningar. Dessa är inte standardiserade kostnader efter import, som är gemensamma för importörer, utan kostnader som är mycket specifika för detta företags verksamhet. Det bör understrykas att exportpriserna, för att beräkna skademarginalen, fastställs vid EU:s gräns (justerade för kostnader efter import) och jämförs med unionstillverkarnas priser fritt fabrik. Kostnaderna för transport av produkten till användarnas produktionsanläggningar är inte relevanta i detta sammanhang och beaktas därmed inte. På grundval av ovanstående bekräftade kommissionen de preliminära kostnaderna efter import på 2 % som rimliga. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(75)

På grundval av resultaten från kontrollbesöken hos dessa företag finner kommissionen inte någon anledning att ändra justeringsnivån. De faktiska kostnaderna efter import för importören och en av användarna var (i genomsnitt för hela undersökningsperioden) under 2 %. Endast för ett företag (den tyska användaren) var kostnaderna efter importen högre än 2 %, inom det anförda intervallet 4–6 %. Detta företag hade dock icke standardiserade förfaranden för transporten efter import av den berörda produkten från företagets lagerlokaler till produktionsanläggningar. Dessa är inte standardiserade kostnader efter import, som är gemensamma för importörer, utan kostnader som är mycket specifika för detta företags verksamhet. Det bör understrykas att exportpriserna, för att beräkna skademarginalen, fastställs vid EU:s gräns (justerade för kostnader efter import) och jämförs med unionstillverkarnas priser fritt fabrik. Kostnaderna för transport av produkten till användarnas produktionsanläggningar är inte relevanta i detta sammanhang och beaktas därmed inte. På grundval av ovanstående bekräftade kommissionen de preliminära kostnaderna efter import på 2 % som rimliga. Påståendet avvisades därför.

1.3   Andra frågor som rör beräkningen av skademarginalen

Andra frågor som rör beräkningen av skademarginalen

| (76) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter tog både klaganden och den vitryska exporterande tillverkaren upp flera mindre frågor avseende beräkningen av skademarginalen. |
| --- | --- |

(76)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter tog både klaganden och den vitryska exporterande tillverkaren upp flera mindre frågor avseende beräkningen av skademarginalen.

| (77) | Klaganden menade att inrättandet av cif-priset för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande inte bör grundas på internpriset till närstående importörer, men omräknas utifrån oberoende återförsäljning. Kommissionen bekräftar härmed att cif-priset som använts för beräkningen av prisunderskridandet och målprisunderskridandet i det preliminära skedet faktiskt baserades på oberoende återförsäljning. |
| --- | --- |

(77)

Klaganden menade att inrättandet av cif-priset för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande inte bör grundas på internpriset till närstående importörer, men omräknas utifrån oberoende återförsäljning. Kommissionen bekräftar härmed att cif-priset som använts för beräkningen av prisunderskridandet och målprisunderskridandet i det preliminära skedet faktiskt baserades på oberoende återförsäljning.

| (78) | Den klagande föreslog en ”alternativ” metod för kostnadsfördelning mellan olika produkttyper för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Detta förslag inkom dock efter införandet av provisoriska åtgärder när alla svar på frågeformuläret redan hade kontrollerats på plats och beräkningarna slutförts. Under alla omständigheter är kostnadsfördelning irrelevant för beräkningen av skademarginalen, eftersom skademarginalen grundades på priserna per produkttyp fritt fabrik, och inte på kostnader per produkttyp. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(78)

Den klagande föreslog en ”alternativ” metod för kostnadsfördelning mellan olika produkttyper för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Detta förslag inkom dock efter införandet av provisoriska åtgärder när alla svar på frågeformuläret redan hade kontrollerats på plats och beräkningarna slutförts. Under alla omständigheter är kostnadsfördelning irrelevant för beräkningen av skademarginalen, eftersom skademarginalen grundades på priserna per produkttyp fritt fabrik, och inte på kostnader per produkttyp. Påståendet avvisades därför.

| (79) | Klaganden föreslog också att basera nivån för skademarginalen, inte på uppgifter från hela undersökningsperioden, utan på ett visst kvartal av undersökningsperioden där marginalen skulle bli ”mer representativ”. Klaganden lade dock inte fram bevis för särskilda omständigheter i det här fallet som skulle motivera undantag från kommissionens standardförfarande att grunda skademarginalen på hela undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(79)

Klaganden föreslog också att basera nivån för skademarginalen, inte på uppgifter från hela undersökningsperioden, utan på ett visst kvartal av undersökningsperioden där marginalen skulle bli ”mer representativ”. Klaganden lade dock inte fram bevis för särskilda omständigheter i det här fallet som skulle motivera undantag från kommissionens standardförfarande att grunda skademarginalen på hela undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

| (80) | Kommissionen har beslutat iaktta försiktighet när det gäller beräkningen av skademarginalen. Med hänsyn till den bristande tillförlitligheten i vissa uppgifter av de anledningar som anges i skälen 19 till 23 och de särskilda omständigheterna i detta fall, har kommissionen reviderat beräkningen av nivån för undanröjande av skada genom att undanta uppgifter från den italienska tillverkaren i urvalet och begränsa beräkningen till försäljningen i Nederländerna, Tyskland, Polen och Litauen. Denna beräkning speglar den beräkning av prisunderskridande som omnämns i skäl 29 som ledde till en marginal för prisunderskridande på 2,8 %. På denna grundval fastställdes den reviderade skademarginalen till 10,6 %. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen har beslutat iaktta försiktighet när det gäller beräkningen av skademarginalen. Med hänsyn till den bristande tillförlitligheten i vissa uppgifter av de anledningar som anges i skälen 19 till 23 och de särskilda omständigheterna i detta fall, har kommissionen reviderat beräkningen av nivån för undanröjande av skada genom att undanta uppgifter från den italienska tillverkaren i urvalet och begränsa beräkningen till försäljningen i Nederländerna, Tyskland, Polen och Litauen. Denna beräkning speglar den beräkning av prisunderskridande som omnämns i skäl 29 som ledde till en marginal för prisunderskridande på 2,8 %. På denna grundval fastställdes den reviderade skademarginalen till 10,6 %.

| (81) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte klaganden den metod som kommissionen använt i detta fall, med hänvisning till att kommissionen de facto begränsat undersökningens räckvidd till en regional undersökning. Klaganden hävdade också att nivån för skadeundanröjande ovan inte skulle undanröja skadan för unionsindustrin som helhet. Klaganden noterade vidare att den vitryska dumpade importen ägde rum i 16 olika medlemsstater, dvs. många fler än dem som kommissionen använde för att fastställa skademarginalen. |
| --- | --- |

(81)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte klaganden den metod som kommissionen använt i detta fall, med hänvisning till att kommissionen de facto begränsat undersökningens räckvidd till en regional undersökning. Klaganden hävdade också att nivån för skadeundanröjande ovan inte skulle undanröja skadan för unionsindustrin som helhet. Klaganden noterade vidare att den vitryska dumpade importen ägde rum i 16 olika medlemsstater, dvs. många fler än dem som kommissionen använde för att fastställa skademarginalen.

| (82) | I detta avseende bör noteras att kommissionen faktiskt grundat sin skadeanalys på den övergripande situationen i unionsindustrin och dragit slutsatsen att ett uteslutande av Italien från bedömningen inte ändrar skadebilden. När det gäller nivån för undanröjande av skada, även om import från Vitryssland verkligen ägde rum i ett antal medlemsstater 13, grundade kommission beräkningen av undanröjande av skada på uppgifter som endast rörde företagen i urvalet, vilka sålde den liknande produkten i ett mer begränsat antal länder, vilket förklaras i skäl 29. Detta påverkar inte möjligheten för alla berörda parter att begära en interimsöversyn när resultaten av kartellundersökningen har slutförts och beroende på den situation som gäller vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(82)

I detta avseende bör noteras att kommissionen faktiskt grundat sin skadeanalys på den övergripande situationen i unionsindustrin och dragit slutsatsen att ett uteslutande av Italien från bedömningen inte ändrar skadebilden. När det gäller nivån för undanröjande av skada, även om import från Vitryssland verkligen ägde rum i ett antal medlemsstater 13, grundade kommission beräkningen av undanröjande av skada på uppgifter som endast rörde företagen i urvalet, vilka sålde den liknande produkten i ett mer begränsat antal länder, vilket förklaras i skäl 29. Detta påverkar inte möjligheten för alla berörda parter att begära en interimsöversyn när resultaten av kartellundersökningen har slutförts och beroende på den situation som gäller vid den tidpunkten.

1.4   Slutsats om nivån för undanröjande av skada

Slutsats om nivån för undanröjande av skada

| (83) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande nivån för undanröjande av skada, fastställs den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada till 10,6 %. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande nivån för undanröjande av skada, fastställs den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada till 10,6 %.

2.   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (84) | Med tanke på de slutsatser som nåtts beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse samt i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas på import av den berörda produkten på skademarginalens nivå i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(84)

Med tanke på de slutsatser som nåtts beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse samt i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas på import av den berörda produkten på skademarginalens nivå i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (85) | Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade den vitryska exporterande tillverkaren att omständigheterna i fallet motiverade införandet av åtgärder i form av en partiell tullbefrielse, dvs. att de första 200 000 ton som importeras skulle vara tullfria, och att åtgärdernas giltighetsperiod skulle begränsas till två år. |
| --- | --- |

(85)

Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade den vitryska exporterande tillverkaren att omständigheterna i fallet motiverade införandet av åtgärder i form av en partiell tullbefrielse, dvs. att de första 200 000 ton som importeras skulle vara tullfria, och att åtgärdernas giltighetsperiod skulle begränsas till två år.

| (86) | Det erinras om att dumpningen är ett resultat av prisdiskriminering och att lösningen därför bör bestå av antidumpningstullar eller ett prisåtagande. En tullfri kvot, som begärdes av den vitryska exportören, innehåller inga prisinslag som skulle åtgärda skadevållande dumpning och kan därför inte godtas. I detta fall finns heller ingen anledning att förkorta tillämpningsperioden för åtgärderna. Om omständigheterna skulle förändras har den vitryska tillverkaren möjlighet att begära en översyn av åtgärderna i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Påståendena avvisades därför. Det erinras också om att kommissionen får återuppta undersökningen om kartellundersökningen skulle ge orsak att ifrågasätta de definitiva resultat som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

(86)

Det erinras om att dumpningen är ett resultat av prisdiskriminering och att lösningen därför bör bestå av antidumpningstullar eller ett prisåtagande. En tullfri kvot, som begärdes av den vitryska exportören, innehåller inga prisinslag som skulle åtgärda skadevållande dumpning och kan därför inte godtas. I detta fall finns heller ingen anledning att förkorta tillämpningsperioden för åtgärderna. Om omständigheterna skulle förändras har den vitryska tillverkaren möjlighet att begära en översyn av åtgärderna i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Påståendena avvisades därför. Det erinras också om att kommissionen får återuppta undersökningen om kartellundersökningen skulle ge orsak att ifrågasätta de definitiva resultat som anges i denna förordning.

| (87) | På grundval av ovanstående fastställs de satser till vilka sådana tullar påförs enligt följande:








  Företag | Skademarginal
  (%) | Dumpningsmarginal
  (%) | Slutgiltig antidumpningstullsats
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMZ | 10,6 | 58,4 | 10,6 |
| Alla övriga företag | 10,6 | 58,4 | 10,6 |

(87)

På grundval av ovanstående fastställs de satser till vilka sådana tullar påförs enligt följande:

Företag

Skademarginal

(%)

Dumpningsmarginal

(%)

Slutgiltig antidumpningstullsats

(%)

BMZ

10,6

58,4

10,6

Alla övriga företag

10,6

58,4

10,6

3.   Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

| (88) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut. |
| --- | --- |

(88)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut.

| (89) | Kommittén som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen lämnade inget yttrande. |
| --- | --- |

(89)

Kommittén som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen lämnade inget yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, inte vidare bearbetade än smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen, och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen. Armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn eller stål omfattas inte. Andra långa produkter, såsom rundstänger, omfattas inte. Den berörda produkten med ursprung i Vitryssland klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 och ex 7214 99 95 (Taric-nummer: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1, ska vara 10,6 %.

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2303 ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT C 114, 31.3.2016, s. 3.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2303 av den 19 december 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland (EUT L 345, 20.12.2016, s. 4).

3

(4)  Dom i Extramet mot rådet, C-358/89, EU:C:1992:257, punkterna 17–20. Se också jämförelsevis domarna i Matra mot kommissionen, C-225/91, EU:C:1993:239, punkterna 40–47. Dom i RJB Mining mot kommissionen, T-156/98, EU:C:2001:29, punkterna 107–126. Dom i Secop mot kommissionen, T-79/14, EU:T:2016:118, punkterna 79–86.

4

Extramet

rådet

Matra

kommissionen

RJB Mining

kommissionen

Secop

kommissionen

(5)  Ärende 1742

5

(6)  Exportvolymer till Irland och Förenade kungariket omfattades inte.

6

(7)  
  Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych, Ernst & Young, Warszawa, mars 2014.

7

Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych

(8)  
  EUT L 204, 29.7.2016, s. 70.

8

(9)  Enligt en rapport från McKinsey överlämnad till OECD:s stålkommittés mötet i december 2013.

9

(10)  Vinsten under 2012. För övriga år under skadeundersökningsperioden, dvs. 2013–2015, gick unionstillverkarna med förlust.

10

(11)  Särskilda uppgifter som mottagits av de berörda parterna, bilaga 3.

11

---

BESLUT

| 17.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/21

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1020

av den 8 juni 2017

om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF får översändande av personuppgifter i enlighet med det beslutet inledas först när de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd i kapitel 6 i det beslutet har genomförts i den nationella lagstiftningen i de medlemsstater som deltar i översändandet. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF får översändande av personuppgifter i enlighet med det beslutet inledas först när de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd i kapitel 6 i det beslutet har genomförts i den nationella lagstiftningen i de medlemsstater som deltar i översändandet.

| (2) | I artikel 20 i rådets beslut 2008/616/RIF (3) föreskrivs det att kontrollen av att det villkor som avses i skäl 1 har uppfyllts med avseende på det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska göras på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär, ett utvärderingsbesök och en testkörning. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 20 i rådets beslut 2008/616/RIF (3) föreskrivs det att kontrollen av att det villkor som avses i skäl 1 har uppfyllts med avseende på det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska göras på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär, ett utvärderingsbesök och en testkörning.

| (3) | I enlighet med punkt 1.1 i kapitel 4 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av uppgifter och det ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela uppgifter i den relevanta uppgiftskategorin. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med punkt 1.1 i kapitel 4 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av uppgifter och det ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela uppgifter i den relevanta uppgiftskategorin.

| (4) | Kroatien har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av uppgifter ur fordonsregister. |
| --- | --- |

(4)

Kroatien har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av uppgifter ur fordonsregister.

| (5) | Kroatien har genomfört en framgångsrik testkörning med Nederländerna. |
| --- | --- |

(5)

Kroatien har genomfört en framgångsrik testkörning med Nederländerna.

| (6) | Ett utvärderingsbesök har gjorts i Kroatien och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Nederländernas och Rumäniens utvärderingsgrupp och vidarebefordrats till den berörda rådsarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(6)

Ett utvärderingsbesök har gjorts i Kroatien och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Nederländernas och Rumäniens utvärderingsgrupp och vidarebefordrats till den berörda rådsarbetsgruppen.

| (7) | En övergripande utvärderingsrapport, med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av uppgifter ur fordonsregister, har förelagts rådet. |
| --- | --- |

(7)

En övergripande utvärderingsrapport, med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av uppgifter ur fordonsregister, har förelagts rådet.

| (8) | Den 19 december 2016 konstaterade rådet, efter att ha noterat att alla medlemsstater som är bundna av beslut 2008/615/RIF är eniga, att Kroatien fullt ut hade genomfört de allmänna bestämmelserna om dataskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(8)

Den 19 december 2016 konstaterade rådet, efter att ha noterat att alla medlemsstater som är bundna av beslut 2008/615/RIF är eniga, att Kroatien fullt ut hade genomfört de allmänna bestämmelserna om dataskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF.

| (9) | För automatisk sökning av uppgifter ur fordonsregister bör Kroatien därför ha rätt att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(9)

För automatisk sökning av uppgifter ur fordonsregister bör Kroatien därför ha rätt att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF.

| (10) | I sin dom av den 22 september 2016 i de förenade målen C-14/15 och C-116/15 (4) fastslog Europeiska unionens domstol att kravet på enhällighet i artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF vid antagande av sådana åtgärder som krävs för att genomföra det beslutet är rättsstridigt. |
| --- | --- |

(10)

I sin dom av den 22 september 2016 i de förenade målen C-14/15 och C-116/15 (4) fastslog Europeiska unionens domstol att kravet på enhällighet i artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF vid antagande av sådana åtgärder som krävs för att genomföra det beslutet är rättsstridigt.

| (11) | Genom artikel 33 i beslut 2008/615/RIF tilldelas dock rådet genomförandebefogenheter för att kunna anta åtgärder som är nödvändiga för att genomföra det beslutet, särskilt vad gäller mottagandet och översändandet av personuppgifter i enlighet med det beslutet. |
| --- | --- |

(11)

Genom artikel 33 i beslut 2008/615/RIF tilldelas dock rådet genomförandebefogenheter för att kunna anta åtgärder som är nödvändiga för att genomföra det beslutet, särskilt vad gäller mottagandet och översändandet av personuppgifter i enlighet med det beslutet.

| (12) | Eftersom villkoren för att utlösa utövandet av sådana genomförandebefogenheter är uppfyllda, och förfarandet i detta sammanhang har iakttagits, bör ett genomförandebeslut antas med avseende på inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien i syfte att göra det möjligt för den medlemsstaten att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom villkoren för att utlösa utövandet av sådana genomförandebefogenheter är uppfyllda, och förfarandet i detta sammanhang har iakttagits, bör ett genomförandebeslut antas med avseende på inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien i syfte att göra det möjligt för den medlemsstaten att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF.

| (13) | Danmark är bundet av beslut 2008/615/RIF och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet, som genomför beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(13)

Danmark är bundet av beslut 2008/615/RIF och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet, som genomför beslut 2008/615/RIF.

| (14) | Förenade kungariket och Irland är bundna av beslut 2008/615/RIF och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet, som genomför beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(14)

Förenade kungariket och Irland är bundna av beslut 2008/615/RIF och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet, som genomför beslut 2008/615/RIF.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I syfte att göra automatiska sökningar av uppgifter ur fordonsregister har Kroatien rätt att ta emot och översända personuppgifter enligt artikel 12 i beslut 2008/615/RIF från och med den 18 juni 2017.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut ska tillämpas i enlighet med fördragen.

Utfärdat i Luxemburg den 8 juni 2017.

På rådets vägnar

U. REINSALU

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Yttrande av den 13 februari 2017 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

3

(4)  Domstolens dom av den 22 september 2016, parlamentet mot rådet, i de förenade målen C-14/15 och C-116/15, ECLI:EU:C:2016:715.

4

---

| 17.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 155/23

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/1021

av den 10 januari 2017

om det statliga stöd SA.44727 2016/C (f.d. 2016/N) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Arevakoncernen

[delgivet med nr C(2016) 9029]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med ovannämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Efter förhandskontakter lämnade de franska myndigheterna den 29 april 2016 in en anmälan till kommissionen om ett omstruktureringsstöd till förmån för Arevakoncernen i form av två kapitaltillskott från den franska staten. Frankrike har lämnat kompletterande upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 27 maj och den 6 juli 2016. |
| --- | --- |

(1)

Efter förhandskontakter lämnade de franska myndigheterna den 29 april 2016 in en anmälan till kommissionen om ett omstruktureringsstöd till förmån för Arevakoncernen i form av två kapitaltillskott från den franska staten. Frankrike har lämnat kompletterande upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 27 maj och den 6 juli 2016.

| (2) | Genom en skrivelse av den 19 juli 2016 informerade kommissionen de franska myndigheterna om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) i fråga om stödet. De franska myndigheterna överlämnade sina synpunkter på kommissionens beslut genom en skrivelse den 12 september 2016. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 19 juli 2016 informerade kommissionen de franska myndigheterna om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) i fråga om stödet. De franska myndigheterna överlämnade sina synpunkter på kommissionens beslut genom en skrivelse den 12 september 2016.

EUF-fördraget

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) den 19 augusti 2016. Kommissionen har uppmanat berörda tredje parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) den 19 augusti 2016. Kommissionen har uppmanat berörda tredje parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

beslutet om att inleda förfarandet

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (4) | Kommissionen har mottagit synpunkter inom den fastställda tidsfristen från följande berörda parter: Urenco, Teollisuuden Voima Oyj (nedan kallat TVO), Siemens, Arevakoncernen samt en tredje part som vill vara anonym. Den har översänt dessa synpunkter till de franska myndigheterna som har getts tillfälle att bemöta dem och deras kommentarer mottogs i en skrivelse av den 18 oktober 2016. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit synpunkter inom den fastställda tidsfristen från följande berörda parter: Urenco, Teollisuuden Voima Oyj (nedan kallat TVO), Siemens, Arevakoncernen samt en tredje part som vill vara anonym. Den har översänt dessa synpunkter till de franska myndigheterna som har getts tillfälle att bemöta dem och deras kommentarer mottogs i en skrivelse av den 18 oktober 2016.

TVO

| (5) | De franska myndigheterna har överlämnat en rad kompletterande synpunkter till kommissionen den 30 november och den 7, 12, 21 och 22 december 2016. |
| --- | --- |

(5)

De franska myndigheterna har överlämnat en rad kompletterande synpunkter till kommissionen den 30 november och den 7, 12, 21 och 22 december 2016.

| (6) | Parallellt med förfarandet om omstruktureringsstödet lämnade de franska myndigheterna den 27 juli 2016 in en anmälan till kommissionen om ett undsättningsstöd på 3,3 miljarder euro i form av två lån till Arevakoncernen, ett som skulle beviljas moderföretaget Areva SA (nedan kallat Areva SA) på 2 miljarder euro och ett till det helägda dotterföretaget Nouvel Areva (nedan kallat Nouvel Areva) (3) på 1,3 miljarder euro. Lånen ska omvandlas till kapital i de båda enheterna i samband med de kapitaltillskott som omfattas av det här beslutet. Anmälan om undsättningsstödet, med registreringsnummer SA.46077, omfattas av ett särskilt beslut. |
| --- | --- |

(6)

Parallellt med förfarandet om omstruktureringsstödet lämnade de franska myndigheterna den 27 juli 2016 in en anmälan till kommissionen om ett undsättningsstöd på 3,3 miljarder euro i form av två lån till Arevakoncernen, ett som skulle beviljas moderföretaget Areva SA (nedan kallat Areva SA) på 2 miljarder euro och ett till det helägda dotterföretaget Nouvel Areva (nedan kallat Nouvel Areva) (3) på 1,3 miljarder euro. Lånen ska omvandlas till kapital i de båda enheterna i samband med de kapitaltillskott som omfattas av det här beslutet. Anmälan om undsättningsstödet, med registreringsnummer SA.46077, omfattas av ett särskilt beslut.

Areva SA

Nouvel Areva

3

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

2.1   Stödmottagare och bakgrund

Stödmottagare och bakgrund

2.1.1   Presentation av Arevakoncernen

Presentation av Arevakoncernen

| (7) | Arevakoncernen är börsnoterad och kontrolleras direkt eller indirekt av den franska staten till 86,52 procent. Moderföretaget Areva SA ägs direkt av den franska staten till 28,83 % och indirekt genom franska atomenergikommissionen (nedan kallad CEA) och Bpifrance Participations, som innehar 54,37 % respektive 3,32 % av Areva SA. Areva SA äger olika dotterföretag i Arevakoncernen med de kontrollerande andelar som visas i figur 2. |
| --- | --- |

(7)

Arevakoncernen är börsnoterad och kontrolleras direkt eller indirekt av den franska staten till 86,52 procent. Moderföretaget Areva SA ägs direkt av den franska staten till 28,83 % och indirekt genom franska atomenergikommissionen (nedan kallad CEA) och Bpifrance Participations, som innehar 54,37 % respektive 3,32 % av Areva SA. Areva SA äger olika dotterföretag i Arevakoncernen med de kontrollerande andelar som visas i figur 2.

CEA

| (8) | Arevakoncernen bedriver verksamhet inom alla delar av kärnteknikmarknaden inom ramen för fyra affärsområden:






  a) | utvinning (undersökning, utveckling, exploatering och omstrukturering av utvinningsprojekt), vilket motsvarar 18 % av koncernens omsättning 2015, |
| --- | --- | --- |

(8)

Arevakoncernen bedriver verksamhet inom alla delar av kärnteknikmarknaden inom ramen för fyra affärsområden:

a)

utvinning (undersökning, utveckling, exploatering och omstrukturering av utvinningsprojekt), vilket motsvarar 18 % av koncernens omsättning 2015,

| b) | den tidigare delen av kärnbränslecykeln (konvertering och anrikning av uran, utformning och framställning av kärnbränsle), vilket motsvarade 28 % av omsättningen 2015, |
| --- | --- |

b)

den tidigare delen av kärnbränslecykeln (konvertering och anrikning av uran, utformning och framställning av kärnbränsle), vilket motsvarade 28 % av omsättningen 2015,

| c) | den senare delen av kärnbränslecykeln (hantering av använt kärnbränsle och återvinning i form av MOX-bränsle (4), kärnteknisk logistik, avveckling och tjänster), vilket motsvarar 19 % av omsättningen 2015, |
| --- | --- |

c)

den senare delen av kärnbränslecykeln (hantering av använt kärnbränsle och återvinning i form av MOX-bränsle (4), kärnteknisk logistik, avveckling och tjänster), vilket motsvarar 19 % av omsättningen 2015,

4

| d) | reaktorer och tillhörande tjänster (utformning, tillverkning och underhåll av kärnreaktorer, däribland kärnreaktorer för fartygsmotorer och andra sekundära verksamheter, såsom mätningar av kärntekniska data), vilket motsvarar 34 % av omsättningen 2015. |
| --- | --- |

d)

reaktorer och tillhörande tjänster (utformning, tillverkning och underhåll av kärnreaktorer, däribland kärnreaktorer för fartygsmotorer och andra sekundära verksamheter, såsom mätningar av kärntekniska data), vilket motsvarar 34 % av omsättningen 2015.

| (9) | En annan verksamhet, som inte är lika omfattande och som håller på att rationaliseras, gäller förnybar energi. Den verksamheten motsvarade mindre än 1 % av Arevakoncernens omsättning 2015. |
| --- | --- |

(9)

En annan verksamhet, som inte är lika omfattande och som håller på att rationaliseras, gäller förnybar energi. Den verksamheten motsvarade mindre än 1 % av Arevakoncernens omsättning 2015.

| (10) | Schematiskt sett motsvarar dessa fyra områden två stora, separata och kompletterande verksamheter: i) förvaltningen av kärnbränslecykeln, som innefattar utvinning och cykelns tidigare och senare del, och ii) reaktorverksamhet. Den första av dessa verksamheter utvecklades av Cogema och den andra utvecklades av Framatome innan de båda företagen slogs ihop 2001 och bildade Arevakoncernen.

  Figur 1


  Schematisk bild av Arevakoncernens verksamhet




  Fabrication de MOX
  Aval
  Amont
  Conversion de l’uranium naturel en hexafluorure d’uranium
  Extraction et traitement du minerai d’uranium
  Recherche de nou-veaux gisement d’uranium
  Démantèlement des sites nucléaires
  Gestion du combustible usé
  Fabrication de combustible UO2
  Mines
  Réacteurs
  LES MÉTIERS DU GROUPE
  Les activités du Groupe Areva dans le secteur de l’énergie nucléaire s’articulent autour de quatre grands domaines:
  Transport de matières nucléaires (uranium, combustible usé, déchets)
  Conception et fabrication d’emballages
  Services logistiques
  Valorisation des sites et des installations en fin d’exploitation
  Service et solutions d’entreposage
  Traitement et recyclage du combustible usé
  Areva NP
  Enrichissement de l’uranium naturel (procédé de centrifugation)
  Enrichissement
  Extraction uranium
  Post exploitation
  Chimie de l’uranium |
| --- | --- |

(10)

Schematiskt sett motsvarar dessa fyra områden två stora, separata och kompletterande verksamheter: i) förvaltningen av kärnbränslecykeln, som innefattar utvinning och cykelns tidigare och senare del, och ii) reaktorverksamhet. Den första av dessa verksamheter utvecklades av Cogema och den andra utvecklades av Framatome innan de båda företagen slogs ihop 2001 och bildade Arevakoncernen.

Figur 1

Figur 1

Schematisk bild av Arevakoncernens verksamhet

Schematisk bild av Arevakoncernens verksamhet

Fabrication de MOX

Aval

Amont

Conversion de l’uranium naturel en hexafluorure d’uranium

Extraction et traitement du minerai d’uranium

Recherche de nou-veaux gisement d’uranium

Démantèlement des sites nucléaires

Gestion du combustible usé

Fabrication de combustible UO2

Mines

Réacteurs

LES MÉTIERS DU GROUPE

Les activités du Groupe Areva dans le secteur de l’énergie nucléaire s’articulent autour de quatre grands domaines:

Transport de matières nucléaires (uranium, combustible usé, déchets)

Conception et fabrication d’emballages

Services logistiques

Valorisation des sites et des installations en fin d’exploitation

Service et solutions d’entreposage

Traitement et recyclage du combustible usé

Areva NP

Enrichissement de l’uranium naturel (procédé de centrifugation)

Enrichissement

Extraction uranium

Post exploitation

Chimie de l’uranium

| (11) | Skillnaden mellan dessa två stora grupper finns kvar i Arevakoncernens organisation, vilket framgår av figur 2. Reaktorverksamheten bedrivs alltså inom dotterföretaget Areva Nuclear Power (nedan kallat Areva NP) (och i Société Technique pour l'Energie Atomique (nedan kallat Areva TA) i fråga om fartygsmotorer), medan verksamhet som berör kärnbränslecykeln är fördelad mellan Areva Nuclear Cycle (nedan kallat Areva NC) för den tidigare och senare delen av cykeln och dotterföretaget Areva Mines för utvinningsverksamheten. Trots kopplingen till kärnbränslecykeln ligger monteringen av kärnbränsleaggregat hos Areva NP eftersom det finns stora synergieffekter mellan utvecklingen av bränsleaggregat och av reaktorer (5).

  Figur 2


  Förenklat organisationsschema för koncernen den 31 december 2014 |
| --- | --- |

(11)

Skillnaden mellan dessa två stora grupper finns kvar i Arevakoncernens organisation, vilket framgår av figur 2. Reaktorverksamheten bedrivs alltså inom dotterföretaget Areva Nuclear Power (nedan kallat Areva NP) (och i Société Technique pour l'Energie Atomique (nedan kallat Areva TA) i fråga om fartygsmotorer), medan verksamhet som berör kärnbränslecykeln är fördelad mellan Areva Nuclear Cycle (nedan kallat Areva NC) för den tidigare och senare delen av cykeln och dotterföretaget Areva Mines för utvinningsverksamheten. Trots kopplingen till kärnbränslecykeln ligger monteringen av kärnbränsleaggregat hos Areva NP eftersom det finns stora synergieffekter mellan utvecklingen av bränsleaggregat och av reaktorer (5).

Areva NP

Areva TA

Areva NC

5

Figur 2

Figur 2

Förenklat organisationsschema för koncernen den 31 december 2014

Förenklat organisationsschema för koncernen den 31 december 2014

| (12) | Den 31 december 2015 hade Arevakoncernen 39 537 anställda. År 2015 uppgick koncernens totala omsättning till 8,2 miljoner euro, jämfört med 8,3 miljarder euro 2014. Genom att IFRS 5 tillämpades på den verksamhet som ska avyttras eller läggas ned (6) var emellertid Arenakoncernens offentliggjorda omsättning 4,2 miljarder euro. |
| --- | --- |

(12)

Den 31 december 2015 hade Arevakoncernen 39 537 anställda. År 2015 uppgick koncernens totala omsättning till 8,2 miljoner euro, jämfört med 8,3 miljarder euro 2014. Genom att IFRS 5 tillämpades på den verksamhet som ska avyttras eller läggas ned (6) var emellertid Arenakoncernens offentliggjorda omsättning 4,2 miljarder euro.

6

2.1.2   Arevakoncernens svårigheter

Arevakoncernens svårigheter

| (13) | Arenakoncernens svårigheter beror framför allt på effekterna av den kraftiga nedgången på kärnkraftsmarknaden och den ekonomiska och finansiella konjunkturnedgången sedan 2008. Dessutom har Arevagruppen drabbats av stora förluster i ett begränsat antal industriella projekt. Slutligen har koncernens lönsamhet försämrats efter vissa förvärv och utveckling av viss verksamhet. |
| --- | --- |

(13)

Arenakoncernens svårigheter beror framför allt på effekterna av den kraftiga nedgången på kärnkraftsmarknaden och den ekonomiska och finansiella konjunkturnedgången sedan 2008. Dessutom har Arevagruppen drabbats av stora förluster i ett begränsat antal industriella projekt. Slutligen har koncernens lönsamhet försämrats efter vissa förvärv och utveckling av viss verksamhet.

| (14) | I det första fallet bidrog olyckan i Fukushima 2011 till en snabb konjunkturnedgång på kärnenergimarknaden. Sedan dess har ett antal reaktorer stängts och länder som Tyskland och Schweiz har beslutat sig för att avveckla kärnkraften. Projekt för nya anläggningar, t.ex. i Kina, har också skjutits på framtiden. Därför har både bränslemarknaden och reaktormarknaden påverkats, vilket har lett till sämre resultat för Arevakoncernen. |
| --- | --- |

(14)

I det första fallet bidrog olyckan i Fukushima 2011 till en snabb konjunkturnedgång på kärnenergimarknaden. Sedan dess har ett antal reaktorer stängts och länder som Tyskland och Schweiz har beslutat sig för att avveckla kärnkraften. Projekt för nya anläggningar, t.ex. i Kina, har också skjutits på framtiden. Därför har både bränslemarknaden och reaktormarknaden påverkats, vilket har lett till sämre resultat för Arevakoncernen.

| (15) | Möjligheterna till långfristig finansiering har också minskat till följd av finanskrisen 2008 och de nya normerna för tillsyn, vilket har gjort det ännu mer komplicerat att finansiera så kapitalintensiva projekt som kärnkraftverk. |
| --- | --- |

(15)

Möjligheterna till långfristig finansiering har också minskat till följd av finanskrisen 2008 och de nya normerna för tillsyn, vilket har gjort det ännu mer komplicerat att finansiera så kapitalintensiva projekt som kärnkraftverk.

| (16) | Den minskning på marknaden och den överskottskapacitet som detta ledde till inträffade dessutom samtidigt som Arevakoncernen beslutade att genomföra investeringar i modernisering, vilket ledde till högre driftskostnader. Detta påverkade koncernens kassaflöde direkt och den tvingades låna för att finansiera verksamheten på kort sikt. Med hänsyn till de försämrade marknadsutsikterna måste Arevakoncernen dessutom skriva ned sina tillgångar. |
| --- | --- |

(16)

Den minskning på marknaden och den överskottskapacitet som detta ledde till inträffade dessutom samtidigt som Arevakoncernen beslutade att genomföra investeringar i modernisering, vilket ledde till högre driftskostnader. Detta påverkade koncernens kassaflöde direkt och den tvingades låna för att finansiera verksamheten på kort sikt. Med hänsyn till de försämrade marknadsutsikterna måste Arevakoncernen dessutom skriva ned sina tillgångar.

| (17) | När det gäller den andra faktorn har Arevakoncernen gjort stora ackumulerade förluster inom ett antal industriella projekt, främst uppförandet av ett kärnkraftverk av den senaste generationen i Olkiluoto i Finland (nedan kallat OL3-projektet) för kunden TVO. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller den andra faktorn har Arevakoncernen gjort stora ackumulerade förluster inom ett antal industriella projekt, främst uppförandet av ett kärnkraftverk av den senaste generationen i Olkiluoto i Finland (nedan kallat OL3-projektet) för kunden TVO.

OL3-projektet

| (18) | Projektet genomförs av ett konsortium (nedan kallat konsortiet) som bildades 2003 av Arenakoncernen via Areva NP och dess dotterföretag Areva GmbH (nedan kallat Areva GmbH) och Siemens. Totalt har bygget försenats med ungefär nio år och de motsvarande extrakostnaderna för Arevakoncernen vid en avvecklingsförlust beräknas till 5,5 miljarder euro (7). Arevakoncernen har via moderföretaget Areva SA ställt ut en säkerhet för lån till förmån för kunden TVO. De franska myndigheterna undersöker fortfarande om denna säkerhet är giltig och vad den omfattar. |
| --- | --- |

(18)

Projektet genomförs av ett konsortium (nedan kallat konsortiet) som bildades 2003 av Arenakoncernen via Areva NP och dess dotterföretag Areva GmbH (nedan kallat Areva GmbH) och Siemens. Totalt har bygget försenats med ungefär nio år och de motsvarande extrakostnaderna för Arevakoncernen vid en avvecklingsförlust beräknas till 5,5 miljarder euro (7). Arevakoncernen har via moderföretaget Areva SA ställt ut en säkerhet för lån till förmån för kunden TVO. De franska myndigheterna undersöker fortfarande om denna säkerhet är giltig och vad den omfattar.

konsortiet

Areva GmbH

7

| (19) | OL3-projektet ingår i ett stort förlikningsförfarande mellan konsortiet och TVO där båda parterna anser att den andra parten har orsakat de stora förseningarna och extrakostnaderna för bygget. Parterna kräver varandra på flera miljarder euro som kompensation. [...] (*1). |
| --- | --- |

(19)

OL3-projektet ingår i ett stort förlikningsförfarande mellan konsortiet och TVO där båda parterna anser att den andra parten har orsakat de stora förseningarna och extrakostnaderna för bygget. Parterna kräver varandra på flera miljarder euro som kompensation. [...] (*1).

*1

| (20) | Konsortiet och TVO hade börjat förhandla om ett globalt avtal för att fastställa ett nytt preliminärt leveransdatum (8) [...] för att avsluta förlikningsförfarandet [...] (9).[...]. |
| --- | --- |

(20)

Konsortiet och TVO hade börjat förhandla om ett globalt avtal för att fastställa ett nytt preliminärt leveransdatum (8) [...] för att avsluta förlikningsförfarandet [...] (9).[...].

8

9

| (21) | De franska myndigheterna har också lämnat upplysningar om förlusterna i samband med RJH-projektet (Jules Horowitz-reaktorn – ett projekt för att uppföra en forskningsreaktor vid franska atomenergikommissionens center i Cadarache) och [...] (uppgradering av reaktorn [...] vid kärnkraftverket [...]), som hittills har lett till förluster på hundratals miljoner euro. |
| --- | --- |

(21)

De franska myndigheterna har också lämnat upplysningar om förlusterna i samband med RJH-projektet (Jules Horowitz-reaktorn – ett projekt för att uppföra en forskningsreaktor vid franska atomenergikommissionens center i Cadarache) och [...] (uppgradering av reaktorn [...] vid kärnkraftverket [...]), som hittills har lett till förluster på hundratals miljoner euro.

| (22) | När det slutligen gäller den tredje faktorn har Arevakoncernens ekonomi också försämrats genom olönsamma förvärv och utvecklingsprojekt, framför allt inom utvinning (förvärvet av företaget Uramin har t.ex. lett till förluster på nästan [...] euro) och förnybar energi. |
| --- | --- |

(22)

När det slutligen gäller den tredje faktorn har Arevakoncernens ekonomi också försämrats genom olönsamma förvärv och utvecklingsprojekt, framför allt inom utvinning (förvärvet av företaget Uramin har t.ex. lett till förluster på nästan [...] euro) och förnybar energi.

| (23) | Allt detta har inneburit att Arevakoncernen har gjort stora förluster på sammanlagt mer än 9 miljarder euro under räkenskapsåren 2011–2015. För att finansiera dessa förluster och de investeringar som krävs för att modernisera koncernens industriella verktyg (10) har Arevakoncernen lånat såväl av banker (nedan kallad bankskulden) som på kapitalmarknaderna (nedan kallad obligationsskulden). Efter att ha utnyttjat nya kreditfaciliteter i början av 2016 uppgick koncernens skuld den 5 januari 2016 till 9,4 miljarder euro (11), varav 6,0 miljarder euro i obligationsskuld. |
| --- | --- |

(23)

Allt detta har inneburit att Arevakoncernen har gjort stora förluster på sammanlagt mer än 9 miljarder euro under räkenskapsåren 2011–2015. För att finansiera dessa förluster och de investeringar som krävs för att modernisera koncernens industriella verktyg (10) har Arevakoncernen lånat såväl av banker (nedan kallad bankskulden) som på kapitalmarknaderna (nedan kallad obligationsskulden). Efter att ha utnyttjat nya kreditfaciliteter i början av 2016 uppgick koncernens skuld den 5 januari 2016 till 9,4 miljarder euro (11), varav 6,0 miljarder euro i obligationsskuld.

10

bankskulden

obligationsskulden

11

| (24) | När det gäller Arevakoncernens långsiktiga lönsamhet kommer koncernen i sin nuvarande kapitalstruktur inte att kunna att betala dessa skulder, varför de franska myndigheterna har inlett en omfattande omstrukturering. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller Arevakoncernens långsiktiga lönsamhet kommer koncernen i sin nuvarande kapitalstruktur inte att kunna att betala dessa skulder, varför de franska myndigheterna har inlett en omfattande omstrukturering.

2.2   Arevakoncernens omstruktureringsplan

Arevakoncernens omstruktureringsplan

| (25) | I sin anmälan av den 29 april 2016 lade de franska myndigheterna fram en omstruktureringsplan som omfattar perioden november 2014–december 2019 (nedan kallad omstruktureringsperioden) och som syftar till att återställa Arevakoncernens konkurrenskraft och sanera deras ekonomiska struktur. Enligt planen ska Arevakoncernen koncentrera sig på verksamhet inom kärnbränslecykeln. Detta ska åtföljas av en industriell omstrukturering genom en plan för att stärka prestandan och konkurrenskraften. Bl.a. planeras besparingar i verksamheten på cirka 500 miljoner euro per år fram till 2018. Dessutom ska en omfattande ekonomisk omstrukturering ske, framför allt genom kapitaltillskott till Arevakoncernen. |
| --- | --- |

(25)

I sin anmälan av den 29 april 2016 lade de franska myndigheterna fram en omstruktureringsplan som omfattar perioden november 2014–december 2019 (nedan kallad omstruktureringsperioden) och som syftar till att återställa Arevakoncernens konkurrenskraft och sanera deras ekonomiska struktur. Enligt planen ska Arevakoncernen koncentrera sig på verksamhet inom kärnbränslecykeln. Detta ska åtföljas av en industriell omstrukturering genom en plan för att stärka prestandan och konkurrenskraften. Bl.a. planeras besparingar i verksamheten på cirka 500 miljoner euro per år fram till 2018. Dessutom ska en omfattande ekonomisk omstrukturering ske, framför allt genom kapitaltillskott till Arevakoncernen.

omstruktureringsperioden

2.2.1   Koncentrering på verksamheterna inom kärnbränslecykeln

Koncentrering på verksamheterna inom kärnbränslecykeln

| (26) | Koncentreringen på verksamheterna inom kärnbränslecykeln bygger på i) avyttring av de andra verksamheterna inom Arevakoncernen, ii) bildande av en ny juridisk enhet, Nouvel Areva, som ska förvärva verksamheterna i kärnbränslecykeln och iii) isolering av vissa befintliga skulder till det nuvarande moderföretaget Areva SA. |
| --- | --- |

(26)

Koncentreringen på verksamheterna inom kärnbränslecykeln bygger på i) avyttring av de andra verksamheterna inom Arevakoncernen, ii) bildande av en ny juridisk enhet, Nouvel Areva, som ska förvärva verksamheterna i kärnbränslecykeln och iii) isolering av vissa befintliga skulder till det nuvarande moderföretaget Areva SA.

2.2.1.1   Avyttringar som Arevakoncernen planerar eller har genomfört

Avyttringar som Arevakoncernen planerar eller har genomfört

| (27) | Följande dotterföretag och verksamheter berörs:






  a) | Den verksamhet som i dag bedrivs av Areva NP, dotterföretag som ägs till 100 % av Areva SA. |
| --- | --- | --- |

(27)

Följande dotterföretag och verksamheter berörs:

a)

Den verksamhet som i dag bedrivs av Areva NP, dotterföretag som ägs till 100 % av Areva SA.

| b) | Areva TA, som ägs direkt eller indirekt till 83,58 % av Areva SA. Med hänsyn till den känsliga verksamhet som Areva TA bedriver inom området för kärndrift ska Arevakoncernens andelar i företaget avyttras till ett konsortium av offentliga ägare (franska staten, franska atomenergikommissionen och det franska försvarsföretaget DCNS). Avyttringsavtalet undertecknades av parterna vid transaktionen den 15 december 2016. Areva TA avyttras utan dotterföretaget Elta, som omfattas av en separat försäljning. |
| --- | --- |

b)

Areva TA, som ägs direkt eller indirekt till 83,58 % av Areva SA. Med hänsyn till den känsliga verksamhet som Areva TA bedriver inom området för kärndrift ska Arevakoncernens andelar i företaget avyttras till ett konsortium av offentliga ägare (franska staten, franska atomenergikommissionen och det franska försvarsföretaget DCNS). Avyttringsavtalet undertecknades av parterna vid transaktionen den 15 december 2016. Areva TA avyttras utan dotterföretaget Elta, som omfattas av en separat försäljning.

| c) | Canberra, som Arevakoncernen äger till 100 %: avyttringen av detta dotterföretag genomfördes den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

c)

Canberra, som Arevakoncernen äger till 100 %: avyttringen av detta dotterföretag genomfördes den 1 juli 2016.

| d) | Andra avyttringar av mindre betydelse, t.ex. dotterföretaget Elta (som innehas till 66 % av Areva TA och till 34 % av Areva SA) som är specialiserat på elektroniksystem för rymdindustrin, [...]. |
| --- | --- |

d)

Andra avyttringar av mindre betydelse, t.ex. dotterföretaget Elta (som innehas till 66 % av Areva TA och till 34 % av Areva SA) som är specialiserat på elektroniksystem för rymdindustrin, [...].

| (28) | Dessutom har Arevakoncernen för avsikt att på kort eller medellång sikt i stort sett helt avsluta sin verksamhet inom förnybar energi och energilagring. Företaget Adwen, som är specialiserat på vindkraft till havs, har avyttrats till den spanska Gamesakoncernen. Inom flytande vindkraft, [...]. Inom biomassa, [...]. Arevakoncernen beslutade 2014 att gradvis upphöra med sin verksamhet inom koncentrerad solenergi i takt med att pågående projekt avslutades. Slutligen ska Arevakoncernen behålla ett minoritetsägande i ett företag som utvecklar elektrolysteknik för energilagring och en liten FoU-verksamhet inom flödesbatterier och bränsleceller för vätgas. |
| --- | --- |

(28)

Dessutom har Arevakoncernen för avsikt att på kort eller medellång sikt i stort sett helt avsluta sin verksamhet inom förnybar energi och energilagring. Företaget Adwen, som är specialiserat på vindkraft till havs, har avyttrats till den spanska Gamesakoncernen. Inom flytande vindkraft, [...]. Inom biomassa, [...]. Arevakoncernen beslutade 2014 att gradvis upphöra med sin verksamhet inom koncentrerad solenergi i takt med att pågående projekt avslutades. Slutligen ska Arevakoncernen behålla ett minoritetsägande i ett företag som utvecklar elektrolysteknik för energilagring och en liten FoU-verksamhet inom flödesbatterier och bränsleceller för vätgas.

| (29) | Avyttringen av de verksamheter som Areva NP har bedrivit hittills sker enligt särskilda bestämmelser och omfattas av vissa villkor som anges i avtalet om avyttring av aktier (”share purchase agreement”, nedan kallat avtalet om aktieköp) som tecknades mellan EDF och Arevakoncernen den 15 november 2016. |
| --- | --- |

(29)

Avyttringen av de verksamheter som Areva NP har bedrivit hittills sker enligt särskilda bestämmelser och omfattas av vissa villkor som anges i avtalet om avyttring av aktier (”share purchase agreement”, nedan kallat avtalet om aktieköp) som tecknades mellan EDF och Arevakoncernen den 15 november 2016.

avtalet om aktieköp

| (30) | För det första ska EDF enligt avtalet skyddas mot ett antal risker som i dag är kopplade till Areva NP. Det gäller framför allt genomförandet av OL3-projektet, men även avvikelser som har upptäckts i tillverkningskontrollen av utrustning som har producerats av Areva NP vid anläggningar som Le Creusot, Jeumont och Saint-Marcel (nedan kallade komponentavtalen). För att göra detta har Areva och EDF valt att bilda ett dotterföretag underifrån (”drop down”) genom att föra över Areva NP:s huvudverksamhet till en ny enhet (nedan kallad Nouvel Areva NP) före avyttringen till EDF. Det gamla Areva NP – och därmed även moderföretaget Areva SA – kommer att behålla den verksamhet som rör genomförandet av OL3-projektet [...] (12). |
| --- | --- |

(30)

För det första ska EDF enligt avtalet skyddas mot ett antal risker som i dag är kopplade till Areva NP. Det gäller framför allt genomförandet av OL3-projektet, men även avvikelser som har upptäckts i tillverkningskontrollen av utrustning som har producerats av Areva NP vid anläggningar som Le Creusot, Jeumont och Saint-Marcel (nedan kallade komponentavtalen). För att göra detta har Areva och EDF valt att bilda ett dotterföretag underifrån (”drop down”) genom att föra över Areva NP:s huvudverksamhet till en ny enhet (nedan kallad Nouvel Areva NP) före avyttringen till EDF. Det gamla Areva NP – och därmed även moderföretaget Areva SA – kommer att behålla den verksamhet som rör genomförandet av OL3-projektet [...] (12).

komponentavtalen

Nouvel Areva NP

12

| (31) | Försäljningen kommer dessutom endast att genomföras om ett visst antal villkor är uppfyllda. Bland annat krävs att [...] projektet Flamanville 3 inte uppvisar några avvikelser som leder till att det blir avsevärt mycket dyrare att genomföra projektet eller att det uppstår kraftiga förseningar. [...] kärl omfattas [...] av ett särskilt valideringsprogram efter upptäckten 2014 av avvikande värden i de försök som utförts på en motsvarande anläggning vid Flamanville 3 och som ledde till en högre kolkoncentration än väntat (nedan kallat kolsegregation). Arevakoncernen och EDF har föreslagit kompletterande åtgärder (nedan kallat justeringsprogrammet) för att ge ytterligare garantier och visa att kärlet är tillförlitligt och säkert trots problemet med kolsegregation. Anpassningarna har validerats av kärnsäkerhetsmyndigheten (Autorité de Sûreté Nucléaire nedan kallad ASN) (13). De tester som ingick i justeringsprogrammet genomfördes fram till utgången av 2016. Den 16 december 2016 skickade Arevakoncernen och EDF en slutrapport om testerna till ASN som angav att den behövde fem månader för att analysera resultatet och offentliggöra sina slutsatser. |
| --- | --- |

(31)

Försäljningen kommer dessutom endast att genomföras om ett visst antal villkor är uppfyllda. Bland annat krävs att [...] projektet Flamanville 3 inte uppvisar några avvikelser som leder till att det blir avsevärt mycket dyrare att genomföra projektet eller att det uppstår kraftiga förseningar. [...] kärl omfattas [...] av ett särskilt valideringsprogram efter upptäckten 2014 av avvikande värden i de försök som utförts på en motsvarande anläggning vid Flamanville 3 och som ledde till en högre kolkoncentration än väntat (nedan kallat kolsegregation). Arevakoncernen och EDF har föreslagit kompletterande åtgärder (nedan kallat justeringsprogrammet) för att ge ytterligare garantier och visa att kärlet är tillförlitligt och säkert trots problemet med kolsegregation. Anpassningarna har validerats av kärnsäkerhetsmyndigheten (Autorité de Sûreté Nucléaire nedan kallad ASN) (13). De tester som ingick i justeringsprogrammet genomfördes fram till utgången av 2016. Den 16 december 2016 skickade Arevakoncernen och EDF en slutrapport om testerna till ASN som angav att den behövde fem månader för att analysera resultatet och offentliggöra sina slutsatser.

kolsegregation

justeringsprogrammet

Autorité de Sûreté Nucléaire

ASN

13

| (32) | Enligt den ursprungliga tidsplanen skulle Nouvel Areva behålla en strategisk ägarandel på 15 % i Nouvel Areva NP. Som svar på de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med sitt granskningsförfarande åtog sig de franska myndigheterna emellertid att Arevakoncernen skulle avyttra hela reaktorverksamheten, vilket innebär att Areva SA och Nouvel Areva inte längre kommer att ha någon kapitalmässig koppling till Nouvel Areva NP när den omstruktureringsplan som har anmälts till kommissionen är genomförd. |
| --- | --- |

(32)

Enligt den ursprungliga tidsplanen skulle Nouvel Areva behålla en strategisk ägarandel på 15 % i Nouvel Areva NP. Som svar på de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med sitt granskningsförfarande åtog sig de franska myndigheterna emellertid att Arevakoncernen skulle avyttra hela reaktorverksamheten, vilket innebär att Areva SA och Nouvel Areva inte längre kommer att ha någon kapitalmässig koppling till Nouvel Areva NP när den omstruktureringsplan som har anmälts till kommissionen är genomförd.

2.2.1.2   Överföring av verksamhet inom kärnbränslecykeln till dotterföretag

Överföring av verksamhet inom kärnbränslecykeln till dotterföretag

| (33) | Arevakoncernen har bildat företaget Nouvel Areva som i dag ägs till 100 % av Areva SA och som ska omfatta






  a) | Arevakoncernens samtliga tillgångar i kärnbränslecykeln i fråga om utvinning, kemisk behandling, anrikning, avveckling, återvinning och teknik inom cykeln, inklusive Areva NC:s och Areva Mines värdepapper, utom de tillgångar som ska avyttras, |
| --- | --- | --- |

(33)

Arevakoncernen har bildat företaget Nouvel Areva som i dag ägs till 100 % av Areva SA och som ska omfatta

a)

Arevakoncernens samtliga tillgångar i kärnbränslecykeln i fråga om utvinning, kemisk behandling, anrikning, avveckling, återvinning och teknik inom cykeln, inklusive Areva NC:s och Areva Mines värdepapper, utom de tillgångar som ska avyttras,

| b) | obligationsemissioner och koncerninterna skulder. |
| --- | --- |

b)

obligationsemissioner och koncerninterna skulder.

| (34) | Den 30 augusti 2016 undertecknades avtalet om en partiell överföring av tillgångar från Areva SA till Nouvel Areva och den 27 september 2016 hade samtycke inhämtats från alla obligationshavare som överförts till Nouvel Areva. Bildandet av Nouvel Areva godkändes vid en extra bolagsstämma i Areva SA den 3 november 2016. |
| --- | --- |

(34)

Den 30 augusti 2016 undertecknades avtalet om en partiell överföring av tillgångar från Areva SA till Nouvel Areva och den 27 september 2016 hade samtycke inhämtats från alla obligationshavare som överförts till Nouvel Areva. Bildandet av Nouvel Areva godkändes vid en extra bolagsstämma i Areva SA den 3 november 2016.

| (35) | Den nya enheten ska få ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro från den franska staten och ett visst antal andra investerare. Den franska staten ska skjuta till 2,5 miljarder euro och andra investerare ska bidra med 500 miljoner euro. Före transaktionen värderades aktierna i Nouvel Areva till 2 miljarder euro, varför kapitalet i enheten kommer att ha följande fördelning efter transaktionen: 40 % för Areva SA, 50 % för den franska staten direkt och 10 % för övriga investerare. |
| --- | --- |

(35)

Den nya enheten ska få ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro från den franska staten och ett visst antal andra investerare. Den franska staten ska skjuta till 2,5 miljarder euro och andra investerare ska bidra med 500 miljoner euro. Före transaktionen värderades aktierna i Nouvel Areva till 2 miljarder euro, varför kapitalet i enheten kommer att ha följande fördelning efter transaktionen: 40 % för Areva SA, 50 % för den franska staten direkt och 10 % för övriga investerare.

2.2.1.3   Isolering av vissa av Arevakoncernens skulder

Isolering av vissa av Arevakoncernens skulder

| (36) | Enligt omstruktureringen ska riskerna i samband med OL3-projektet och [...] täckas direkt eller via Areva NP av det nuvarande moderföretaget, Areva SA. Dessutom ska Areva SA behålla det banklån som Arevakoncernen har tecknat och upphöra med sin huvudverksamhet genom Nouvel Areva NP:s avyttringstransaktioner och överföringen till dotterföretag av verksamheten inom kärnbränslecykeln. |
| --- | --- |

(36)

Enligt omstruktureringen ska riskerna i samband med OL3-projektet och [...] täckas direkt eller via Areva NP av det nuvarande moderföretaget, Areva SA. Dessutom ska Areva SA behålla det banklån som Arevakoncernen har tecknat och upphöra med sin huvudverksamhet genom Nouvel Areva NP:s avyttringstransaktioner och överföringen till dotterföretag av verksamheten inom kärnbränslecykeln.

2.2.2   Planen för prestanda och konkurrenskraft

Planen för prestanda och konkurrenskraft

| (37) | För att förbättra sin konkurrenskraft och operativa prestanda när Arevakoncernen på nytt har koncentrerat verksamheten på kärnbränslecykeln, har koncernen inlett genomförandet av en plan för prestanda och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(37)

För att förbättra sin konkurrenskraft och operativa prestanda när Arevakoncernen på nytt har koncentrerat verksamheten på kärnbränslecykeln, har koncernen inlett genomförandet av en plan för prestanda och konkurrenskraft.

| (38) | Den kommer att kräva stora insatser, men kommer att ge besparingar på 500 miljoner euro per år inom Nouvel Areva. |
| --- | --- |

(38)

Den kommer att kräva stora insatser, men kommer att ge besparingar på 500 miljoner euro per år inom Nouvel Areva.

| (39) | Planen för prestanda och konkurrenskraft bygger på fyra delar: i) selektiva inköp, ii) förbättrat utnyttjande av säljkåren, iii) höjd produktivitet (bl.a. genom en plan för frivillig avgång), och iv) kontroll av löneutvecklingen. De första åtgärderna vidtogs 2015 och planen kommer att genomföras fram till 2018. |
| --- | --- |

(39)

Planen för prestanda och konkurrenskraft bygger på fyra delar: i) selektiva inköp, ii) förbättrat utnyttjande av säljkåren, iii) höjd produktivitet (bl.a. genom en plan för frivillig avgång), och iv) kontroll av löneutvecklingen. De första åtgärderna vidtogs 2015 och planen kommer att genomföras fram till 2018.

2.2.3   Den finansiella omstruktureringen

Den finansiella omstruktureringen

| (40) | Arevakoncernens finansiella struktur är mycket ohållbar och måste omstruktureras. |
| --- | --- |

(40)

Arevakoncernens finansiella struktur är mycket ohållbar och måste omstruktureras.

| (41) | Intäkterna från försäljningen av de olika dotterföretag som anges i skälen 27 och 28 är en första källa till finansiering av Arevakoncernens likviditetsbehov. |
| --- | --- |

(41)

Intäkterna från försäljningen av de olika dotterföretag som anges i skälen 27 och 28 är en första källa till finansiering av Arevakoncernens likviditetsbehov.

| (42) | Arevakoncernen kommer också att använda intern finansiering till ett belopp av ungefär [0–2 miljarder] euro, fördelat mellan en strukturell sänkning med [0–1 miljarder] euro av tröskelvärdet för likviditet och diverse avyttringar av fordringar på [0–1 miljarder] euro. Dessa transaktioner beskrivs närmare i skäl 321. |
| --- | --- |

(42)

Arevakoncernen kommer också att använda intern finansiering till ett belopp av ungefär [0–2 miljarder] euro, fördelat mellan en strukturell sänkning med [0–1 miljarder] euro av tröskelvärdet för likviditet och diverse avyttringar av fordringar på [0–1 miljarder] euro. Dessa transaktioner beskrivs närmare i skäl 321.

| (43) | Det har dock visat sig att dessa resurser inte räcker för att täcka Arevakoncernens skulder. De franska myndigheterna har beräknat att Arevakoncernen behöver ett eget kapital på 5 miljarder euro. Enligt Arevakoncernens omstruktureringsplan ska det därför göras ett kapitaltillskott på 5 miljarder euro som ska fördelas enligt följande:






  a) | 3 miljarder euro till Nouvel Areva, som ska tecknas enligt de villkor som beskrivs i skäl 35. Detta belopp har beräknats med hänsyn till två mål: Dels att säkerställa Nouvel Arevas likviditetsbehov fram till och med 2019, dels att göra det möjligt för Nouvel Areva att i slutet av omstruktureringsperioden uppnå en skuldsättningsgrad som är förenlig med en riskprofil med hög kreditvärdighet (”investment grade”) så att företaget kan refinansieras på marknaden [...] (14). |
| --- | --- | --- |

(43)

Det har dock visat sig att dessa resurser inte räcker för att täcka Arevakoncernens skulder. De franska myndigheterna har beräknat att Arevakoncernen behöver ett eget kapital på 5 miljarder euro. Enligt Arevakoncernens omstruktureringsplan ska det därför göras ett kapitaltillskott på 5 miljarder euro som ska fördelas enligt följande:

a)

3 miljarder euro till Nouvel Areva, som ska tecknas enligt de villkor som beskrivs i skäl 35. Detta belopp har beräknats med hänsyn till två mål: Dels att säkerställa Nouvel Arevas likviditetsbehov fram till och med 2019, dels att göra det möjligt för Nouvel Areva att i slutet av omstruktureringsperioden uppnå en skuldsättningsgrad som är förenlig med en riskprofil med hög kreditvärdighet (”investment grade”) så att företaget kan refinansieras på marknaden [...] (14).

14

| b) | 2 miljarder euro till Areva SA, som i sin helhet ska tecknas av den franska staten för att täcka kostnaderna för den återstående verksamheten i den här enheten (dvs. huvudsakligen kostnaderna för OL3-projektet, [...] och återbetalningen av Arevakoncernens banklån (15)). |
| --- | --- |

b)

2 miljarder euro till Areva SA, som i sin helhet ska tecknas av den franska staten för att täcka kostnaderna för den återstående verksamheten i den här enheten (dvs. huvudsakligen kostnaderna för OL3-projektet, [...] och återbetalningen av Arevakoncernens banklån (15)).

15

2.3   Anmält stöd

Anmält stöd

| (44) | Den 29 april 2016 anmälde de franska myndigheterna som enda stöd till omstruktureringen att den hade för avsikt att teckna sig för kapitaltillskotten till Areva SA respektive Nouvel Areva, till ett sammanlagt belopp av 4,5 miljarder euro. Detta stöd ska finansieras genom den franska statens egna medel. |
| --- | --- |

(44)

Den 29 april 2016 anmälde de franska myndigheterna som enda stöd till omstruktureringen att den hade för avsikt att teckna sig för kapitaltillskotten till Areva SA respektive Nouvel Areva, till ett sammanlagt belopp av 4,5 miljarder euro. Detta stöd ska finansieras genom den franska statens egna medel.

| (45) | Omstruktureringsstödens förenlighet ska granskas utifrån riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (16) (nedan kallade riktlinjerna). Efter den inledande granskningen uttryckte kommissionen tvivel på att detta stöd var förenligt med riktlinjerna. |
| --- | --- |

(45)

Omstruktureringsstödens förenlighet ska granskas utifrån riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (16) (nedan kallade riktlinjerna). Efter den inledande granskningen uttryckte kommissionen tvivel på att detta stöd var förenligt med riktlinjerna.

16

riktlinjerna

2.4   Angivande av skälen till att förfarandet inleddes

Angivande av skälen till att förfarandet inleddes

2.4.1   Tvivel på planen för återställande av den långsiktiga lönsamheten i den omstrukturerade Arevakoncernen

Tvivel på planen för återställande av den långsiktiga lönsamheten i den omstrukturerade Arevakoncernen

| (46) | Kommissionen tvivlade på att de underliggande antagandena bakom planen för återställande av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen är realistiska. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen tvivlade på att de underliggande antagandena bakom planen för återställande av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen är realistiska.

| (47) | Därför konstaterade kommissionen att grundscenariot för Nouvel Areva inte innehöll någon tydlig kartläggning av hur verksamheten inom kärnbränslecykeln och synergieffekterna skulle påverkas av de olika avyttringar som skulle ske inom ramen för omstruktureringen (i första hand för Nouvel Areva NP). Detta stred mot de franska myndigheternas påstående att avyttringarna skulle försämra den omstrukturerade Arevakoncernens konkurrenskraft och alltså i själva verket var kompenserande åtgärder. |
| --- | --- |

(47)

Därför konstaterade kommissionen att grundscenariot för Nouvel Areva inte innehöll någon tydlig kartläggning av hur verksamheten inom kärnbränslecykeln och synergieffekterna skulle påverkas av de olika avyttringar som skulle ske inom ramen för omstruktureringen (i första hand för Nouvel Areva NP). Detta stred mot de franska myndigheternas påstående att avyttringarna skulle försämra den omstrukturerade Arevakoncernens konkurrenskraft och alltså i själva verket var kompenserande åtgärder.

| (48) | Kommissionen menade också att det försämrade scenariot inte innehöll någon känslighetsanalys som tydligt visade och rangordnade de viktigaste riskfaktorer som kan påverka Arevakoncernen. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen menade också att det försämrade scenariot inte innehöll någon känslighetsanalys som tydligt visade och rangordnade de viktigaste riskfaktorer som kan påverka Arevakoncernen.

| (49) | Inte heller var kommissionen säker på att Nouvel Areva skulle kunna återställa den långsiktiga lönsamheten i ett försämrat scenario, eftersom det kommer att finnas ett finansieringsunderskott [...] i sådant fall. |
| --- | --- |

(49)

Inte heller var kommissionen säker på att Nouvel Areva skulle kunna återställa den långsiktiga lönsamheten i ett försämrat scenario, eftersom det kommer att finnas ett finansieringsunderskott [...] i sådant fall.

| (50) | När det gäller Areva SA var de franska myndigheternas prognoser beroende av alltför många osäkra faktorer, bl.a. om beloppen vid en överföring till ett dotterföretag som bildas genom dropdown-metoden. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller Areva SA var de franska myndigheternas prognoser beroende av alltför många osäkra faktorer, bl.a. om beloppen vid en överföring till ett dotterföretag som bildas genom dropdown-metoden.

2.4.2   Tvivel på stödets proportionerlighet

Tvivel på stödets proportionerlighet

| (51) | Med hänsyn till de upplysningar som de franska myndigheterna har lämnat konstaterade kommissionen att principen om en rättvis fördelning av ansvar verkade ha följts, förutsatt att det förtydligades hur de befintliga minoritetsägarna skulle behandlas. |
| --- | --- |

(51)

Med hänsyn till de upplysningar som de franska myndigheterna har lämnat konstaterade kommissionen att principen om en rättvis fördelning av ansvar verkade ha följts, förutsatt att det förtydligades hur de befintliga minoritetsägarna skulle behandlas.

| (52) | Däremot tvivlade kommissionen på Arevakoncernens eget bidrag till kostnaderna för omstruktureringen. Enligt de prognoser som de franska myndigheterna hade överlämnat verkade Arevakoncernen i princip kunna finansiera sina omstruktureringskostnader till mer än 50 %. Trots detta verkade koncernens eget bidrag uppgå till ett belopp på [9–11 miljarder] euro, vilket är större än det beräknade finansieringsbehovet på [8–9 miljarder] euro, utan att denna skillnad förklaras tillfredsställande. Dessutom verkade flera av de transaktioner som skulle generera det egna bidraget, t.ex. de olika avyttringar som planerades, eller bidraget från andra investerare till kapitaltillskottet till Nouvel Areva, vara alltför osäkra för att kunna betraktas som ”reella och faktiska”. |
| --- | --- |

(52)

Däremot tvivlade kommissionen på Arevakoncernens eget bidrag till kostnaderna för omstruktureringen. Enligt de prognoser som de franska myndigheterna hade överlämnat verkade Arevakoncernen i princip kunna finansiera sina omstruktureringskostnader till mer än 50 %. Trots detta verkade koncernens eget bidrag uppgå till ett belopp på [9–11 miljarder] euro, vilket är större än det beräknade finansieringsbehovet på [8–9 miljarder] euro, utan att denna skillnad förklaras tillfredsställande. Dessutom verkade flera av de transaktioner som skulle generera det egna bidraget, t.ex. de olika avyttringar som planerades, eller bidraget från andra investerare till kapitaltillskottet till Nouvel Areva, vara alltför osäkra för att kunna betraktas som ”reella och faktiska”.

2.4.3   Tvivel på åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen

Tvivel på åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen

| (53) | Kommissionen erkände att Arevakoncernens olika fullständiga eller partiella avyttringar hade lett till att koncernens omfattning hade minskat betydligt – med omkring 50 % om man tittar på parametrar som koncernens omsättning eller antalet anställda. Det var dock inte lika tydligt hur avyttringarna påverkade konkurrenskraften. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen erkände att Arevakoncernens olika fullständiga eller partiella avyttringar hade lett till att koncernens omfattning hade minskat betydligt – med omkring 50 % om man tittar på parametrar som koncernens omsättning eller antalet anställda. Det var dock inte lika tydligt hur avyttringarna påverkade konkurrenskraften.

| (54) | Kommissionen ansåg att det inte gick att likställa samtliga avyttringar. Avyttringen av förhållandevis små dotterföretag som Areva TA eller Canberra verkade inte stå i proportion till storleken på det föreslagna stödet. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen ansåg att det inte gick att likställa samtliga avyttringar. Avyttringen av förhållandevis små dotterföretag som Areva TA eller Canberra verkade inte stå i proportion till storleken på det föreslagna stödet.

| (55) | Därmed återstod den partiella avyttringen av Nouvel Areva NP, vars storlek visserligen verkade stå i proportion till stödet, men som inte direkt verkade gälla de marknader där Arevakoncernen skulle bibehålla en betydande ställning efter omstruktureringen. Kommissionen ifrågasatte därför de båda antaganden som de franska myndigheterna utgick från för att bekräfta att åtgärden ökade konkurrensen: för det första att det fanns stora synergieffekter mellan reaktorverksamheten och verksamheten inom kärnbränslecykeln, som skulle innebära att det var en fördel att vara en integrerad koncern på kärnenergimarknaderna, för det andra att Arevakoncernen skulle förlora fördelarna med dessa synergieffekter genom avyttringen av dotterföretaget Nouvel Areva NP. |
| --- | --- |

(55)

Därmed återstod den partiella avyttringen av Nouvel Areva NP, vars storlek visserligen verkade stå i proportion till stödet, men som inte direkt verkade gälla de marknader där Arevakoncernen skulle bibehålla en betydande ställning efter omstruktureringen. Kommissionen ifrågasatte därför de båda antaganden som de franska myndigheterna utgick från för att bekräfta att åtgärden ökade konkurrensen: för det första att det fanns stora synergieffekter mellan reaktorverksamheten och verksamheten inom kärnbränslecykeln, som skulle innebära att det var en fördel att vara en integrerad koncern på kärnenergimarknaderna, för det andra att Arevakoncernen skulle förlora fördelarna med dessa synergieffekter genom avyttringen av dotterföretaget Nouvel Areva NP.

| (56) | När det framför allt gäller det andra antagandet konstaterade kommissionen att EDF och Arevakoncernen genom sitt avtal den 20 juli 2015 via avtalsbestämmelser verkar ha återupprättat de tidigare strukturellt baserade synergieffekterna. |
| --- | --- |

(56)

När det framför allt gäller det andra antagandet konstaterade kommissionen att EDF och Arevakoncernen genom sitt avtal den 20 juli 2015 via avtalsbestämmelser verkar ha återupprättat de tidigare strukturellt baserade synergieffekterna.

| (57) | Kommissionen tvivlade därför på att avyttringen av Nouvel Areva NP skulle få de angivna effekterna för Arevakoncernens konkurrenskraft på dess marknader efter omstruktureringen och tvivlade därmed också på att denna kompensationsåtgärd var tillräcklig. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen tvivlade därför på att avyttringen av Nouvel Areva NP skulle få de angivna effekterna för Arevakoncernens konkurrenskraft på dess marknader efter omstruktureringen och tvivlade därmed också på att denna kompensationsåtgärd var tillräcklig.

| (58) | Avslutningsvis var kommissionen förvånad över att de franska myndigheterna vägrade att göra det åtagande som föreskrivs i riktlinjerna, om att omstruktureringsstödet inte skulle användas för att förvärva aktier. Därför uppmanade kommissionen de franska myndigheterna att inkludera sådana transaktioner i omstruktureringsplanen om de visade sig vara absolut nödvändiga för att återställa Arevakoncernens långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(58)

Avslutningsvis var kommissionen förvånad över att de franska myndigheterna vägrade att göra det åtagande som föreskrivs i riktlinjerna, om att omstruktureringsstödet inte skulle användas för att förvärva aktier. Därför uppmanade kommissionen de franska myndigheterna att inkludera sådana transaktioner i omstruktureringsplanen om de visade sig vara absolut nödvändiga för att återställa Arevakoncernens långsiktiga lönsamhet.

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA TREDJE PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA TREDJE PARTER

3.1   Arevakoncernen

Arevakoncernen

| (59) | Arevakoncernen ställer sig helt och hållet bakom de franska myndigheternas svar av den 12 september 2016, som koncernen för övrigt hade varit med om att utarbeta. |
| --- | --- |

(59)

Arevakoncernen ställer sig helt och hållet bakom de franska myndigheternas svar av den 12 september 2016, som koncernen för övrigt hade varit med om att utarbeta.

| (60) | När det gäller kommissionens tvivel understryker Arevakoncernen i princip följande punkter:






  a) | Arevakoncernen är säker på att den långsiktiga lönsamheten kan återställas i den omstrukturerade Arevakoncernen, tack vare moderniserade industriella tillgångar och den väntade ökade efterfrågan på energi. |
| --- | --- | --- |

(60)

När det gäller kommissionens tvivel understryker Arevakoncernen i princip följande punkter:

a)

Arevakoncernen är säker på att den långsiktiga lönsamheten kan återställas i den omstrukturerade Arevakoncernen, tack vare moderniserade industriella tillgångar och den väntade ökade efterfrågan på energi.

| b) | Avyttringen av Nouvel Areva NP till EDF är en tillräcklig kompensationsåtgärd. Den kommer att försämra den omstrukturerade Arevakoncernens konkurrenskraft avsevärt: utöver en minskning med 50 % av koncernens omsättning kommer denna transaktion att leda till i) att koncernen lämnar ett stort antal marknader (framför allt uppförande och underhåll av kärnreaktorer och tillverkning av monterade bränsleaggregat) och ii) förlorade synergieffekter, framför allt genom att möjligheter till kostnadsdelning försvinner (t.ex. inom kommersiella områden, montering av aggregat samt forskning och utveckling och teknisk konstruktion), |
| --- | --- |

b)

Avyttringen av Nouvel Areva NP till EDF är en tillräcklig kompensationsåtgärd. Den kommer att försämra den omstrukturerade Arevakoncernens konkurrenskraft avsevärt: utöver en minskning med 50 % av koncernens omsättning kommer denna transaktion att leda till i) att koncernen lämnar ett stort antal marknader (framför allt uppförande och underhåll av kärnreaktorer och tillverkning av monterade bränsleaggregat) och ii) förlorade synergieffekter, framför allt genom att möjligheter till kostnadsdelning försvinner (t.ex. inom kommersiella områden, montering av aggregat samt forskning och utveckling och teknisk konstruktion),

| c) | förbudet mot förvärv av aktier är inte en lämplig kompensationsåtgärd. Areva anser att de måste få genomföra [...] under den kommande perioden eller upprätta partnerskap. |
| --- | --- |

c)

förbudet mot förvärv av aktier är inte en lämplig kompensationsåtgärd. Areva anser att de måste få genomföra [...] under den kommande perioden eller upprätta partnerskap.

| (61) | Dessutom hävdar Arevakoncernen att omstruktureringsstödet är strategiskt viktigt för kärnkraftsområdet och den europeiska ekonomin: koncernen är en direkt källa till sysselsättning, en nyckelaktör för underhåll av kärnkraftverk i flera segment av värdekedjan, en avgörande aktör för den europeiska atomdrivna flottans funktion. |
| --- | --- |

(61)

Dessutom hävdar Arevakoncernen att omstruktureringsstödet är strategiskt viktigt för kärnkraftsområdet och den europeiska ekonomin: koncernen är en direkt källa till sysselsättning, en nyckelaktör för underhåll av kärnkraftverk i flera segment av värdekedjan, en avgörande aktör för den europeiska atomdrivna flottans funktion.

| (62) | Arevakoncernen understryker slutligen att omstruktureringsplanen har gjort goda framsteg med i) avyttringarna av Canberra (slutförd) och Arevakoncernens aktier i Adwen (option utnyttjad), och ii) samtycket från obligationshavarna till den partiella överföringen av tillgångar från Areva SA till Nouvel Areva och den samtidiga överföringen av obligationsskulden till Nouvel Areva. Dessutom medför godkännandet av Hinkley Point C-projektet utvecklingsmöjligheter som ger goda förutsättningar för att genomföra planen. |
| --- | --- |

(62)

Arevakoncernen understryker slutligen att omstruktureringsplanen har gjort goda framsteg med i) avyttringarna av Canberra (slutförd) och Arevakoncernens aktier i Adwen (option utnyttjad), och ii) samtycket från obligationshavarna till den partiella överföringen av tillgångar från Areva SA till Nouvel Areva och den samtidiga överföringen av obligationsskulden till Nouvel Areva. Dessutom medför godkännandet av Hinkley Point C-projektet utvecklingsmöjligheter som ger goda förutsättningar för att genomföra planen.

3.2   Urenco

Urenco

| (63) | Företaget Urenco har upprättats genom ett politiskt samarbete mellan Tyskland, Nederländerna och Storbritannien. Det bildades 1970 och är i huvudsak verksamt inom segmentet för anrikning av uran. Företaget har anläggningar i de tre ursprungsländerna och i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(63)

Företaget Urenco har upprättats genom ett politiskt samarbete mellan Tyskland, Nederländerna och Storbritannien. Det bildades 1970 och är i huvudsak verksamt inom segmentet för anrikning av uran. Företaget har anläggningar i de tre ursprungsländerna och i Förenta staterna.

| (64) | Efter att ha beskrivit värdekedjan för kärnbränsle utvecklar Urenco sitt resonemang utifrån tre punkter: För det första kommer stödet att förstärka Arevakoncernen avsevärt. För det andra kommer stödets snedvridande effekter framför allt att påverka anrikningsmarknaden, vilket kommer att skada Urenco och andra konkurrenter inom det segmentet. För det tredje är de konkurrensåtgärder som de franska myndigheterna föreslår otillräckliga och bör förstärkas. |
| --- | --- |

(64)

Efter att ha beskrivit värdekedjan för kärnbränsle utvecklar Urenco sitt resonemang utifrån tre punkter: För det första kommer stödet att förstärka Arevakoncernen avsevärt. För det andra kommer stödets snedvridande effekter framför allt att påverka anrikningsmarknaden, vilket kommer att skada Urenco och andra konkurrenter inom det segmentet. För det tredje är de konkurrensåtgärder som de franska myndigheterna föreslår otillräckliga och bör förstärkas.

| (65) | Angående den första punkten konstaterar Urenco att omstruktureringsplanen inte omfattar någon kapacitetsminskning i någon av Arevakoncernens verksamheter, trots koncernens ekonomiska svårigheter och den överkapacitet som råder på de marknader där koncernen är verksam. Nouvel Areva kommer att ha tillgång till samma tillgångar som det gamla företaget för kärnbränslecykeln, vilket ger koncernen en idealisk utgångspunkt för att upprätthålla en stark ställning på dessa marknader. |
| --- | --- |

(65)

Angående den första punkten konstaterar Urenco att omstruktureringsplanen inte omfattar någon kapacitetsminskning i någon av Arevakoncernens verksamheter, trots koncernens ekonomiska svårigheter och den överkapacitet som råder på de marknader där koncernen är verksam. Nouvel Areva kommer att ha tillgång till samma tillgångar som det gamla företaget för kärnbränslecykeln, vilket ger koncernen en idealisk utgångspunkt för att upprätthålla en stark ställning på dessa marknader.

| (66) | Detta blir ännu tydligare då statens ingripande bidrar till att sanera balansräkningen i de nybildade enheterna och göra rent hus med den tidigare illa skötta förvaltningen. Nouvel Areva NP:s och Nouvel Arevas manöverutrymme återställs därmed i form av nya investeringar, tillgång till finansiering och förhandlingsstyrka. Nouvel Arevas konkurrenter måste däremot stå för hela kostnaden för sina tidigare investeringar och kan enbart förlita sig på de egna vinsterna för sin utveckling. |
| --- | --- |

(66)

Detta blir ännu tydligare då statens ingripande bidrar till att sanera balansräkningen i de nybildade enheterna och göra rent hus med den tidigare illa skötta förvaltningen. Nouvel Areva NP:s och Nouvel Arevas manöverutrymme återställs därmed i form av nya investeringar, tillgång till finansiering och förhandlingsstyrka. Nouvel Arevas konkurrenter måste däremot stå för hela kostnaden för sina tidigare investeringar och kan enbart förlita sig på de egna vinsterna för sin utveckling.

| (67) | När det gäller den andra punkten anser Urenco att snedvridningen av konkurrensen kommer att få en varaktig effekt inom anrikningssegmentet, där det råder överkapacitet och finns ett begränsat antal mycket kapitalintensiva projekt. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller den andra punkten anser Urenco att snedvridningen av konkurrensen kommer att få en varaktig effekt inom anrikningssegmentet, där det råder överkapacitet och finns ett begränsat antal mycket kapitalintensiva projekt.

| (68) | Enligt Urenco är den globala anrikningskapaciteten betydligt större än efterfrågan [...]. Överkapaciteten blir ännu mer skadlig eftersom en del av ökningen i efterfrågan sker i länder som Kina och Ryssland, som till stor del är stängda för aktörer från väst. EDF:s kärnkraftspark utgör en betydande andel av den efterfrågan som aktörer från väst har tillgång till. Därför är det mycket viktigt att de stärkta banden mellan EDF och Arevakoncernen inte minskar Urencos tillgång till EDF. |
| --- | --- |

(68)

Enligt Urenco är den globala anrikningskapaciteten betydligt större än efterfrågan [...]. Överkapaciteten blir ännu mer skadlig eftersom en del av ökningen i efterfrågan sker i länder som Kina och Ryssland, som till stor del är stängda för aktörer från väst. EDF:s kärnkraftspark utgör en betydande andel av den efterfrågan som aktörer från väst har tillgång till. Därför är det mycket viktigt att de stärkta banden mellan EDF och Arevakoncernen inte minskar Urencos tillgång till EDF.

| (69) | Det stöd som granskas för närvarande gör det också möjligt för Arevakoncernen att bibehålla sin verksamhet inom området för MOX-bränsle, trots att detta bränsle inte är lika konkurrenskraftigt som anrikat naturligt uran. Utan statligt stöd skulle denna verksamhet ha försvunnit eller minskat i storlek, vilket skulle ha frigjort marknader för Arevakoncernens konkurrenter (framför allt hos EDF vars efterfrågan kan tillgodoses till [0–25] % med MOX-bränsle). |
| --- | --- |

(69)

Det stöd som granskas för närvarande gör det också möjligt för Arevakoncernen att bibehålla sin verksamhet inom området för MOX-bränsle, trots att detta bränsle inte är lika konkurrenskraftigt som anrikat naturligt uran. Utan statligt stöd skulle denna verksamhet ha försvunnit eller minskat i storlek, vilket skulle ha frigjort marknader för Arevakoncernens konkurrenter (framför allt hos EDF vars efterfrågan kan tillgodoses till [0–25] % med MOX-bränsle).

| (70) | Nouvel Arevas sanerade balansräkning kommer också att ge företaget utvecklingsmöjligheter inom handeln med anrikningstjänster, som kräver stort ekonomiskt manöverutrymme. Denna marknad [...] kan bidra till att stärka Nouvel Areva i förhållande till konkurrenterna, som inte får något stöd och vars finansiella struktur avspeglar de mycket kapitalintensiva projekten inom sektorn och inte tillåter sådant risktagande. |
| --- | --- |

(70)

Nouvel Arevas sanerade balansräkning kommer också att ge företaget utvecklingsmöjligheter inom handeln med anrikningstjänster, som kräver stort ekonomiskt manöverutrymme. Denna marknad [...] kan bidra till att stärka Nouvel Areva i förhållande till konkurrenterna, som inte får något stöd och vars finansiella struktur avspeglar de mycket kapitalintensiva projekten inom sektorn och inte tillåter sådant risktagande.

| (71) | Slutligen anser Urenco att Nouvel Areva kommer att fortsätta att ha fördelar av den vertikala integrationen på marknaderna inom kärnbränslecykeln. |
| --- | --- |

(71)

Slutligen anser Urenco att Nouvel Areva kommer att fortsätta att ha fördelar av den vertikala integrationen på marknaderna inom kärnbränslecykeln.

| (72) | När det gäller den tredje punkten understryker Urenco att konkurrensåtgärderna måste vidtas inom de marknader där Arevakoncernen kommer att bedriva verksamhet efter omstruktureringen, framför allt eftersom dessa marknader (utvinning, konvertering och anrikning) har överskottskapacitet för närvarande. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller den tredje punkten understryker Urenco att konkurrensåtgärderna måste vidtas inom de marknader där Arevakoncernen kommer att bedriva verksamhet efter omstruktureringen, framför allt eftersom dessa marknader (utvinning, konvertering och anrikning) har överskottskapacitet för närvarande.

| (73) | Urenco håller inte med de franska myndigheterna om att avskiljningen av reaktorverksamheten ger förlorade synergieffekter som kommer att påverka kärnbränsleverksamheten. Det finns flera icke integrerade aktörer som ändå är lönsamma (t.ex. Urenco, Cameco, KAP), vilket visar att synergieffekterna kanske inte har så stor betydelse. Dessutom påverkar synergieffekterna enbart leverans av bränsle till nya reaktorer, [...]. |
| --- | --- |

(73)

Urenco håller inte med de franska myndigheterna om att avskiljningen av reaktorverksamheten ger förlorade synergieffekter som kommer att påverka kärnbränsleverksamheten. Det finns flera icke integrerade aktörer som ändå är lönsamma (t.ex. Urenco, Cameco, KAP), vilket visar att synergieffekterna kanske inte har så stor betydelse. Dessutom påverkar synergieffekterna enbart leverans av bränsle till nya reaktorer, [...].

| (74) | Det strategiska partnerskapet mellan EDF och Nouvel Areva kommer för övrigt att återskapa eventuella förlorade synergieffekter. Nouvel Areva kommer att behålla ett strategiskt ägande i sitt gemensamma dotterföretag med EDF, vilket kommer att kräva en viss grad av samordning mellan de båda koncernerna och kan motivera EDF att ge Nouvel Areva förmånlig behandling. För övrigt har koncernerna samma ägare, dvs. den franska staten. Dessutom håller ett utökat samarbete på att byggas upp, vilket kommissionen också påpekade i sitt beslut om att inleda förfarandet. Nackdelarna med den avskaffade integrationen kommer i första hand att drabba Nouvel Areva NP, som kommer att tvingas skapa en ny säljkår för att sälja monterade bränsleaggregat, medan Nouvel Areva kommer att ha kvar fördelarna av integreringen inom kärnbränslecykeln. |
| --- | --- |

(74)

Det strategiska partnerskapet mellan EDF och Nouvel Areva kommer för övrigt att återskapa eventuella förlorade synergieffekter. Nouvel Areva kommer att behålla ett strategiskt ägande i sitt gemensamma dotterföretag med EDF, vilket kommer att kräva en viss grad av samordning mellan de båda koncernerna och kan motivera EDF att ge Nouvel Areva förmånlig behandling. För övrigt har koncernerna samma ägare, dvs. den franska staten. Dessutom håller ett utökat samarbete på att byggas upp, vilket kommissionen också påpekade i sitt beslut om att inleda förfarandet. Nackdelarna med den avskaffade integrationen kommer i första hand att drabba Nouvel Areva NP, som kommer att tvingas skapa en ny säljkår för att sälja monterade bränsleaggregat, medan Nouvel Areva kommer att ha kvar fördelarna av integreringen inom kärnbränslecykeln.

| (75) | Därför föreslår Urenco följande konkurrensåtgärder:






  a) | Det bör göras ett åtagande om att EDF ska bibehålla en försörjningspolicy som är öppen för alla aktörer inom kärnbränslecykeln. |
| --- | --- | --- |

(75)

Därför föreslår Urenco följande konkurrensåtgärder:

a)

Det bör göras ett åtagande om att EDF ska bibehålla en försörjningspolicy som är öppen för alla aktörer inom kärnbränslecykeln.

| b) | Det statliga stödet får inte förbättra dotterföretaget Nouvel Arevas ställning på ett oproportionerligt sätt inom anrikningsverksamheten. Det bör säkerställas att det finns vissa vattentäta skott mellan kapitaltillskottet och detta dotterföretag (t.ex. på ett sådant sätt att skulder i samband med uppförandet av anläggningen Georges Besse II endast betalas genom verksamhetens eget kassaflöde). |
| --- | --- |

b)

Det statliga stödet får inte förbättra dotterföretaget Nouvel Arevas ställning på ett oproportionerligt sätt inom anrikningsverksamheten. Det bör säkerställas att det finns vissa vattentäta skott mellan kapitaltillskottet och detta dotterföretag (t.ex. på ett sådant sätt att skulder i samband med uppförandet av anläggningen Georges Besse II endast betalas genom verksamhetens eget kassaflöde).

| c) | Det bör åtminstone vara förbjudet för Nouvel Areva att höja kapaciteten i anläggningen Georges Besse II under omstruktureringsperioden. Detta bör dock inte befria Arevakoncernen från dess skyldigheter [...] inom ramen för [...] (17). |
| --- | --- |

c)

Det bör åtminstone vara förbjudet för Nouvel Areva att höja kapaciteten i anläggningen Georges Besse II under omstruktureringsperioden. Detta bör dock inte befria Arevakoncernen från dess skyldigheter [...] inom ramen för [...] (17).

17

| d) | Nouvel Areva bör minska sin kapacitet inom området för MOX-bränsle och inte använda sin nya likviditet för att utöka sin handel med anrikningstjänster. |
| --- | --- |

d)

Nouvel Areva bör minska sin kapacitet inom området för MOX-bränsle och inte använda sin nya likviditet för att utöka sin handel med anrikningstjänster.

| (76) | Urenco vill också att de franska myndigheterna ska undersöka andra konkurrensåtgärder som omfattar samtliga segment, t.ex. försäljning av en verksamhet till en ny aktör, för att minska de synergieffekter som Nouvel Arevas integrering får för kärnbränslecykeln. Slutligen betonar Urenco vikten av att respektera förbudet mot förvärv av företag under omstruktureringsperioden, om det inte går att visa att förvärvet är absolut nödvändigt för att återställa Arevakoncernens lönsamhet. |
| --- | --- |

(76)

Urenco vill också att de franska myndigheterna ska undersöka andra konkurrensåtgärder som omfattar samtliga segment, t.ex. försäljning av en verksamhet till en ny aktör, för att minska de synergieffekter som Nouvel Arevas integrering får för kärnbränslecykeln. Slutligen betonar Urenco vikten av att respektera förbudet mot förvärv av företag under omstruktureringsperioden, om det inte går att visa att förvärvet är absolut nödvändigt för att återställa Arevakoncernens lönsamhet.

3.3   TVO

TVO

| (77) | TVO är ett finländskt elproduktionsbolag som bildades 1969 och ägs av två andra finländska elbolag och av industriföretag. TVO är den framtida ägaren av OL3, ett kärnkraftverk som baseras på europeisk tryckvattenreaktorteknik (nedan kallad EPR) och som fortfarande är under uppförande. Avtalet om uppförandet av detta kärnkraftverk [...] slöts med konsortiet den 18 december 2003. Ursprungligen skulle anläggningen vara färdigställd den 30 april 2009. Efter en mängd förseningar meddelar konsortiet nu att anläggningen kommer att bli klar i december 2018. |
| --- | --- |

(77)

TVO är ett finländskt elproduktionsbolag som bildades 1969 och ägs av två andra finländska elbolag och av industriföretag. TVO är den framtida ägaren av OL3, ett kärnkraftverk som baseras på europeisk tryckvattenreaktorteknik (nedan kallad EPR) och som fortfarande är under uppförande. Avtalet om uppförandet av detta kärnkraftverk [...] slöts med konsortiet den 18 december 2003. Ursprungligen skulle anläggningen vara färdigställd den 30 april 2009. Efter en mängd förseningar meddelar konsortiet nu att anläggningen kommer att bli klar i december 2018.

EPR

| (78) | TVO betonar OL3-reaktorns betydelse för den finländska och europeiska energisektorn. När OL3 har tagits i drift kommer den att bidra med 9 % av den totala elproduktionen i Finland fram till 2020 och motsvara 14 % av den totala efterfrågan på el, vilket kommer att öka Finlands energioberoende. OL3 är också ett föregångsprojekt som förebådar kärnkraftsindustrins renässans. |
| --- | --- |

(78)

TVO betonar OL3-reaktorns betydelse för den finländska och europeiska energisektorn. När OL3 har tagits i drift kommer den att bidra med 9 % av den totala elproduktionen i Finland fram till 2020 och motsvara 14 % av den totala efterfrågan på el, vilket kommer att öka Finlands energioberoende. OL3 är också ett föregångsprojekt som förebådar kärnkraftsindustrins renässans.

| (79) | OL3-projektet är nu i slutfasen. Den yttre konstruktionen är nästan klar, men det pågår fortfarande byggnads- och installationsarbeten inuti kärnkraftverket, framför allt på reaktordelen. Ungefär 2 400 arbetare deltar i bygget av anläggningen. TVO understryker att OL3-projektet nu går in i den kritiska driftsättningsprocessen, som kommer att avslutas på den preliminära leveransdagen. Konsortiet måste stödja denna process fortlöpande med sin kännedom och sakkunskap om EPR. |
| --- | --- |

(79)

OL3-projektet är nu i slutfasen. Den yttre konstruktionen är nästan klar, men det pågår fortfarande byggnads- och installationsarbeten inuti kärnkraftverket, framför allt på reaktordelen. Ungefär 2 400 arbetare deltar i bygget av anläggningen. TVO understryker att OL3-projektet nu går in i den kritiska driftsättningsprocessen, som kommer att avslutas på den preliminära leveransdagen. Konsortiet måste stödja denna process fortlöpande med sin kännedom och sakkunskap om EPR.

| (80) | TVO nämner också förlikningsförfarandet mot konsortiet. I dagsläget återkräver konsortiet ett sammanlagt belopp på ungefär [0–5 miljarder] euro, medan det belopp som TVO kräver tillbaka för sina egna kostnader och förluster uppgår till [0–5 miljarder] euro enligt TVO:s senaste beräkningar. Totalt uppgår de belopp som de båda parterna kräver tillbaka inom ramen för förlikningsförfarandet alltså till ungefär [0–10 miljarder] euro. |
| --- | --- |

(80)

TVO nämner också förlikningsförfarandet mot konsortiet. I dagsläget återkräver konsortiet ett sammanlagt belopp på ungefär [0–5 miljarder] euro, medan det belopp som TVO kräver tillbaka för sina egna kostnader och förluster uppgår till [0–5 miljarder] euro enligt TVO:s senaste beräkningar. Totalt uppgår de belopp som de båda parterna kräver tillbaka inom ramen för förlikningsförfarandet alltså till ungefär [0–10 miljarder] euro.

| (81) | Därefter beskriver TVO sin uppfattning av Arevakoncernens omstruktureringsplan, utifrån ”plan B”, dvs. att Nouvel Areva NP överförs till EDF efter det att OL3-projektet och de resurser som krävs för att slutföra det har isolerats, samtidigt som komponentavtal och en del av Arevakoncernens skuld får ligga kvar i denna ”avvecklingsenhet”. |
| --- | --- |

(81)

Därefter beskriver TVO sin uppfattning av Arevakoncernens omstruktureringsplan, utifrån ”plan B”, dvs. att Nouvel Areva NP överförs till EDF efter det att OL3-projektet och de resurser som krävs för att slutföra det har isolerats, samtidigt som komponentavtal och en del av Arevakoncernens skuld får ligga kvar i denna ”avvecklingsenhet”.

| (82) | Rent allmänt stöder TVO förslaget om att den franska staten ska göra ett kapitaltillskott till Arevakoncernen, men uttrycker vissa farhågor om omstruktureringens eventuella negativa konsekvenser för OL3-projektet. Framför allt undrar TVO om avvecklingsenheten, där OL3-projektet ska ligga isolerat, kommer att kunna bibehålla de resurser som krävs för att slutföra projektet framgångsrikt. Avvecklingsenheten kommer att ha begränsade ekonomiska resurser för att hantera skulder som kan komma att bli stora och är svåra att kvantifiera i det här skedet. |
| --- | --- |

(82)

Rent allmänt stöder TVO förslaget om att den franska staten ska göra ett kapitaltillskott till Arevakoncernen, men uttrycker vissa farhågor om omstruktureringens eventuella negativa konsekvenser för OL3-projektet. Framför allt undrar TVO om avvecklingsenheten, där OL3-projektet ska ligga isolerat, kommer att kunna bibehålla de resurser som krävs för att slutföra projektet framgångsrikt. Avvecklingsenheten kommer att ha begränsade ekonomiska resurser för att hantera skulder som kan komma att bli stora och är svåra att kvantifiera i det här skedet.

| (83) | Avvecklingsenhetens ekonomiska resurser kommer att bestå av 2 miljarder euro i kapitaltillskott, 2,5 miljarder euro i vinst från försäljningen av Nouvel Areva NP till EDF, resterande vinster från försäljningen av Arevas icke-strategiska verksamheter samt återstoden av det pris som TVO ska betala till Arevakoncernen för färdigställandet av OL3-projektet. På motsvarande sätt beräknas avvecklingsenhetens kostnader bestå av kostnader för att slutföra OL3-projektet och för åtföljande garantier, avbetalning av bankskulden på 3,4 miljarder euro, eventuella garantier till EDF för avtal om kärnkraftverk som genomgår en komponentgranskning, andra garantier i samband med försäljningen av icke-strategiska tillgångar och, om TVO vinner det pågående förlikningsförfarandet, ett belopp som kan uppgå till [0–5 miljarder] euro. |
| --- | --- |

(83)

Avvecklingsenhetens ekonomiska resurser kommer att bestå av 2 miljarder euro i kapitaltillskott, 2,5 miljarder euro i vinst från försäljningen av Nouvel Areva NP till EDF, resterande vinster från försäljningen av Arevas icke-strategiska verksamheter samt återstoden av det pris som TVO ska betala till Arevakoncernen för färdigställandet av OL3-projektet. På motsvarande sätt beräknas avvecklingsenhetens kostnader bestå av kostnader för att slutföra OL3-projektet och för åtföljande garantier, avbetalning av bankskulden på 3,4 miljarder euro, eventuella garantier till EDF för avtal om kärnkraftverk som genomgår en komponentgranskning, andra garantier i samband med försäljningen av icke-strategiska tillgångar och, om TVO vinner det pågående förlikningsförfarandet, ett belopp som kan uppgå till [0–5 miljarder] euro.

| (84) | Därför ifrågasätter TVO den omstrukturerade Arevakoncernens förmåga att hantera riskerna med OL3-projektet, framför allt kostnaderna för att slutföra det. TVO beskriver också hur detta påverkar analysen av omstruktureringsstödet i förhållande till riktlinjerna, framför allt vad gäller frågan om stödet bidrar till ett mål av allmänt intresse, återställande av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen och principen om att stöd bara får beviljas en enda gång. |
| --- | --- |

(84)

Därför ifrågasätter TVO den omstrukturerade Arevakoncernens förmåga att hantera riskerna med OL3-projektet, framför allt kostnaderna för att slutföra det. TVO beskriver också hur detta påverkar analysen av omstruktureringsstödet i förhållande till riktlinjerna, framför allt vad gäller frågan om stödet bidrar till ett mål av allmänt intresse, återställande av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen och principen om att stöd bara får beviljas en enda gång.

| (85) | När det för det första gäller målet av allmänt intresse ställer TVO sig bakom Frankrikes argument om att stödet bidrar till målen för Euratomfördraget, framför allt dem som anges i artikel 2 d. TVO understryker dock att man också måste bedöma artikel 2 b och c i fördraget. När det gäller artikel 2 c bidrar stödet till att OL3-projektet kan slutföras. Detta projekt är viktigt för utvecklingen av den europeiska energisektorn och för de nordiska ländernas försörjningstrygghet. När det gäller artikel 2 b innebär målet med kärnsäkerhet, så som det beskrivs i artikel 11 i konventionen om kärnsäkerhet, att ”[v]arje fördragsslutande part skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att kvalificerad personal i tillräckligt antal samt med lämplig utbildning, övning och återkommande övning finns tillgänglig för alla säkerhetsanknutna verksamheter vid eller för varje kärnenergianläggning under hela dess livstid”. Eftersom TVO:s kapacitet i huvudsak är begränsad till driften av kärnkraftverk, är TVO beroende av konsortiets sakkunskap för att garantera säkerheten i verksamheten i OL3-projektet. Varje omstruktureringsplan som innebär att OL3-projektet isoleras i en avvecklingsenhet riskerar emellertid att leda till att Arevakoncernen inte avsätter tillräckligt mycket kvalificerad personal för OL3-projektet. Dessutom finns det risk för en förlust av backofficetjänster hos Arevakoncernen i Frankrike och Tyskland, förlust av Arevakoncernens tekniska infrastruktur och eventuella problem med underleverantörer till projektet. |
| --- | --- |

(85)

När det för det första gäller målet av allmänt intresse ställer TVO sig bakom Frankrikes argument om att stödet bidrar till målen för Euratomfördraget, framför allt dem som anges i artikel 2 d. TVO understryker dock att man också måste bedöma artikel 2 b och c i fördraget. När det gäller artikel 2 c bidrar stödet till att OL3-projektet kan slutföras. Detta projekt är viktigt för utvecklingen av den europeiska energisektorn och för de nordiska ländernas försörjningstrygghet. När det gäller artikel 2 b innebär målet med kärnsäkerhet, så som det beskrivs i artikel 11 i konventionen om kärnsäkerhet, att ”[v]arje fördragsslutande part skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att kvalificerad personal i tillräckligt antal samt med lämplig utbildning, övning och återkommande övning finns tillgänglig för alla säkerhetsanknutna verksamheter vid eller för varje kärnenergianläggning under hela dess livstid”. Eftersom TVO:s kapacitet i huvudsak är begränsad till driften av kärnkraftverk, är TVO beroende av konsortiets sakkunskap för att garantera säkerheten i verksamheten i OL3-projektet. Varje omstruktureringsplan som innebär att OL3-projektet isoleras i en avvecklingsenhet riskerar emellertid att leda till att Arevakoncernen inte avsätter tillräckligt mycket kvalificerad personal för OL3-projektet. Dessutom finns det risk för en förlust av backofficetjänster hos Arevakoncernen i Frankrike och Tyskland, förlust av Arevakoncernens tekniska infrastruktur och eventuella problem med underleverantörer till projektet.

| (86) | När det för det andra gäller återställande av den långsiktiga lönsamheten hos Arevakoncernen tvivlar TVO på att kapitaltillskottet till Areva SA är tillräckligt och att antagandena bakom omstruktureringsplanen är realistiska, Därmed tvivlar TVO även på att stödet kommer att kunna säkerställa den långsiktiga lönsamheten hos Areva SA. |
| --- | --- |

(86)

När det för det andra gäller återställande av den långsiktiga lönsamheten hos Arevakoncernen tvivlar TVO på att kapitaltillskottet till Areva SA är tillräckligt och att antagandena bakom omstruktureringsplanen är realistiska, Därmed tvivlar TVO även på att stödet kommer att kunna säkerställa den långsiktiga lönsamheten hos Areva SA.

| (87) | När det för det tredje gäller principen om att stöd bara får beviljas en enda gång, kan det komma att uppstå ytterligare skyldigheter i form av skadestånd, om omstruktureringsplanen inte garanterar att Arevakoncernen kan överta skyldigheterna att slutföra OL3-projektet. Det skulle i sådant fall inte vara möjligt att bevilja ett nytt statligt stöd, på grund av principen om att stöd bara får beviljas en enda gång. |
| --- | --- |

(87)

När det för det tredje gäller principen om att stöd bara får beviljas en enda gång, kan det komma att uppstå ytterligare skyldigheter i form av skadestånd, om omstruktureringsplanen inte garanterar att Arevakoncernen kan överta skyldigheterna att slutföra OL3-projektet. Det skulle i sådant fall inte vara möjligt att bevilja ett nytt statligt stöd, på grund av principen om att stöd bara får beviljas en enda gång.

| (88) | För att undanröja dessa tvivel och farhågor kräver TVO att omstruktureringsplanen ska omfatta






  a) | operativa åtgärder för att säkerställa att tillräckliga personalresurser, tekniska resurser och finansiella resurser fortfarande är tillgängliga och avsätts för att garantera att OL3-projektet slutförs inom de angivna tidsfristerna och med den prestanda som garanteras i det ursprungliga avtalet om uppförandet, och för att täcka andra potentiella kostnader såväl under som efter garantiperioden, |
| --- | --- | --- |

(88)

För att undanröja dessa tvivel och farhågor kräver TVO att omstruktureringsplanen ska omfatta

a)

operativa åtgärder för att säkerställa att tillräckliga personalresurser, tekniska resurser och finansiella resurser fortfarande är tillgängliga och avsätts för att garantera att OL3-projektet slutförs inom de angivna tidsfristerna och med den prestanda som garanteras i det ursprungliga avtalet om uppförandet, och för att täcka andra potentiella kostnader såväl under som efter garantiperioden,

| b) | tillräckliga finansiella resurser som beviljas den enhet som ska omfatta OL3-projektet och som helt och hållet är avsatta för just detta projekt, för att täcka återstående fullgörandekostnader och andra skyldigheter till följd av de olika avtalen mellan Arevakoncernen och TVO. |
| --- | --- |

b)

tillräckliga finansiella resurser som beviljas den enhet som ska omfatta OL3-projektet och som helt och hållet är avsatta för just detta projekt, för att täcka återstående fullgörandekostnader och andra skyldigheter till följd av de olika avtalen mellan Arevakoncernen och TVO.

3.4   Siemens

Siemens

| (89) | Siemens är partner i konsortiet för OL3-projektet tillsammans med två företag i Arevakoncernen (Areva GmbH och Areva NP). Arevakoncernen ansvarar för en av de viktigaste delarna av projektet, men medlemmarna i konsortiet är solidariskt ansvariga gentemot kunden TVO för att slutföra projektet. |
| --- | --- |

(89)

Siemens är partner i konsortiet för OL3-projektet tillsammans med två företag i Arevakoncernen (Areva GmbH och Areva NP). Arevakoncernen ansvarar för en av de viktigaste delarna av projektet, men medlemmarna i konsortiet är solidariskt ansvariga gentemot kunden TVO för att slutföra projektet.

| (90) | Även om Siemenskoncernen helt och hållet stöder den franska statens ingripande till förmån för Arevakoncernen har den vissa reservationer på olika nivåer. |
| --- | --- |

(90)

Även om Siemenskoncernen helt och hållet stöder den franska statens ingripande till förmån för Arevakoncernen har den vissa reservationer på olika nivåer.

| (91) | För det första ifrågasätter Siemens om stödet är tillräckligt för att täcka Areva SA:s åtaganden och risker:






  a) | Siemens värderar Arenakoncernens exponering för OL3-projektet till mellan [0–5 miljarder] och [0–5 miljarder] euro i grundscenariot, medan exponeringen i ett försämrat scenario, däribland i) [...] och ii) [...], skulle kunna uppgå till [...] euro. |
| --- | --- | --- |

(91)

För det första ifrågasätter Siemens om stödet är tillräckligt för att täcka Areva SA:s åtaganden och risker:

a)

Siemens värderar Arenakoncernens exponering för OL3-projektet till mellan [0–5 miljarder] och [0–5 miljarder] euro i grundscenariot, medan exponeringen i ett försämrat scenario, däribland i) [...] och ii) [...], skulle kunna uppgå till [...] euro.

| b) | Siemens betonar att Areva SA har ytterligare skulder, bl.a. vissa bankskulder, som uppgår till 3,4 miljarder euro. |
| --- | --- |

b)

Siemens betonar att Areva SA har ytterligare skulder, bl.a. vissa bankskulder, som uppgår till 3,4 miljarder euro.

| (92) | Siemens undrar också om den enhet som ska ansvara för OL3-projektet kommer att ha tillräckliga rättsliga, personalmässiga, finansiella och operativa resurser för att kunna slutföra projektet, om verksamheterna och de operativa medlen i uppförandet ska överföras till Nouvel Areva NP, som ska avyttras till EDF. Det är så gott som oundvikligt att genomförandet av en del av projektet måste ske utanför Nouvel Areva NP, vilket kan [...]. |
| --- | --- |

(92)

Siemens undrar också om den enhet som ska ansvara för OL3-projektet kommer att ha tillräckliga rättsliga, personalmässiga, finansiella och operativa resurser för att kunna slutföra projektet, om verksamheterna och de operativa medlen i uppförandet ska överföras till Nouvel Areva NP, som ska avyttras till EDF. Det är så gott som oundvikligt att genomförandet av en del av projektet måste ske utanför Nouvel Areva NP, vilket kan [...].

| (93) | Slutligen är Siemens oroat över att TVO kan komma att blockera [...] i fråga om den del av Arevakoncernens omstrukturering som syftar till att isolera OL3 i en särskild enhet [...]. |
| --- | --- |

(93)

Slutligen är Siemens oroat över att TVO kan komma att blockera [...] i fråga om den del av Arevakoncernens omstrukturering som syftar till att isolera OL3 i en särskild enhet [...].

| (94) | Siemens menar att dessa risker kan täckas med kompletterande mekanismer, t.ex. i) ytterligare finansiella medel som betalas ut av den franska staten, ii) en statlig garanti för alla ytterligare skulder i samband med OL3-projektet, eller iii) ett åtagande från den franska staten om att finansiera alla ytterligare kapitalbehov i samband med projektet. |
| --- | --- |

(94)

Siemens menar att dessa risker kan täckas med kompletterande mekanismer, t.ex. i) ytterligare finansiella medel som betalas ut av den franska staten, ii) en statlig garanti för alla ytterligare skulder i samband med OL3-projektet, eller iii) ett åtagande från den franska staten om att finansiera alla ytterligare kapitalbehov i samband med projektet.

| (95) | Med tanke på det solidariska ansvaret mellan Siemens och Arevakoncernen inom ramen för konsortiet oroar sig Siemens för att de ska få ansvaret för de finansiella kostnader som Arevakoncernen inte kan täcka, vilket Siemens anser skulle strida mot principen om ansvarsfördelning enligt riktlinjerna. |
| --- | --- |

(95)

Med tanke på det solidariska ansvaret mellan Siemens och Arevakoncernen inom ramen för konsortiet oroar sig Siemens för att de ska få ansvaret för de finansiella kostnader som Arevakoncernen inte kan täcka, vilket Siemens anser skulle strida mot principen om ansvarsfördelning enligt riktlinjerna.

3.5   Tredje part som vill vara anonym

Tredje part som vill vara anonym

| (96) | Slutligen har en tredje part som vill vara anonym uppmärksammat kommissionen på att det stöd som är under granskning kommer att snedvrida konkurrensen. Enligt denna part kommer inte bara Nouvel Areva utan även Nouvel Areva NP att gå stärkta ur omstruktureringen tack vare det statliga ingripandet. |
| --- | --- |

(96)

Slutligen har en tredje part som vill vara anonym uppmärksammat kommissionen på att det stöd som är under granskning kommer att snedvrida konkurrensen. Enligt denna part kommer inte bara Nouvel Areva utan även Nouvel Areva NP att gå stärkta ur omstruktureringen tack vare det statliga ingripandet.

| (97) | De företag som får statligt stöd får en kraftig fördel i konkurrensen på kärnkraftsområdet, som präglas av intensiv konkurrens och kräver allt större garantier. |
| --- | --- |

(97)

De företag som får statligt stöd får en kraftig fördel i konkurrensen på kärnkraftsområdet, som präglas av intensiv konkurrens och kräver allt större garantier.

| (98) | Slutligen anser den tredje parten att det framtida samarbetet mellan Nouvel Areva och Nouvel Areva NP kommer att återskapa kraftfulla synergieffekter som kommer att bidra till en snedvriden konkurrens. |
| --- | --- |

(98)

Slutligen anser den tredje parten att det framtida samarbetet mellan Nouvel Areva och Nouvel Areva NP kommer att återskapa kraftfulla synergieffekter som kommer att bidra till en snedvriden konkurrens.

4.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

| (99) | Frankrike ger sina kommentarer i fyra delar som motsvarar de viktigaste tvivel som kommissionen lyfte upp i sitt beslut om att inleda förfarandet. Till att börja med vill Frankrike visa att den enda åtgärd som kan vara statligt stöd är kapitaltillskottet till Areva SA och Nouvel Areva. Därefter besvarar Frankrike kommissionens tvivel på att de underliggande antagandena för affärsplanen är realistiska, att stödbeloppet är proportionerligt och på de föreslagna konkurrensåtgärderna. |
| --- | --- |

(99)

Frankrike ger sina kommentarer i fyra delar som motsvarar de viktigaste tvivel som kommissionen lyfte upp i sitt beslut om att inleda förfarandet. Till att börja med vill Frankrike visa att den enda åtgärd som kan vara statligt stöd är kapitaltillskottet till Areva SA och Nouvel Areva. Därefter besvarar Frankrike kommissionens tvivel på att de underliggande antagandena för affärsplanen är realistiska, att stödbeloppet är proportionerligt och på de föreslagna konkurrensåtgärderna.

4.1   Endast kapitaltillskottet kan vara statligt stöd

Endast kapitaltillskottet kan vara statligt stöd

| (100) | De franska myndigheterna hävdar att möjligheten att Arevakoncernen ger tredje parter statligt stöd genom att sälja sina dotterföretag till ett för lågt pris i) inte är relevant i detta förfarande och ii) verkar vara fullständigt teoretiskt eftersom Arevakoncernen är motiverad att få så stor avkastning som möjligt på avyttringarna. Dessutom får Arevakoncernen inget stöd genom avyttringarna av Nouvel Areva NP och Areva TA, som visserligen betalas med statliga medel, men som sker till marknadspris. |
| --- | --- |

(100)

De franska myndigheterna hävdar att möjligheten att Arevakoncernen ger tredje parter statligt stöd genom att sälja sina dotterföretag till ett för lågt pris i) inte är relevant i detta förfarande och ii) verkar vara fullständigt teoretiskt eftersom Arevakoncernen är motiverad att få så stor avkastning som möjligt på avyttringarna. Dessutom får Arevakoncernen inget stöd genom avyttringarna av Nouvel Areva NP och Areva TA, som visserligen betalas med statliga medel, men som sker till marknadspris.

| (101) | Vad gäller Nouvel Areva NP förklarar de franska myndigheterna att det har införts en särskild styrningsmetod i EDF för att garantera att EDF:s intressen bevakas. Styrningen innebär att det har inrättats en särskild arbetsgrupp bestående av oberoende tjänstemän för förvärvet av Nouvel Areva NP. Gruppen ska kontrollera att transaktionen är förenlig med EDF:s samhällsintresse och avge ett oberoende yttrande till EDF:s styrelse. Staten har ingen företrädare i arbetsgruppen. Gruppen har bl.a. beställt en värderingsundersökning från banken Société Générale och EDF:s slutliga beslut om förvärvet baseras på gruppens arbete. |
| --- | --- |

(101)

Vad gäller Nouvel Areva NP förklarar de franska myndigheterna att det har införts en särskild styrningsmetod i EDF för att garantera att EDF:s intressen bevakas. Styrningen innebär att det har inrättats en särskild arbetsgrupp bestående av oberoende tjänstemän för förvärvet av Nouvel Areva NP. Gruppen ska kontrollera att transaktionen är förenlig med EDF:s samhällsintresse och avge ett oberoende yttrande till EDF:s styrelse. Staten har ingen företrädare i arbetsgruppen. Gruppen har bl.a. beställt en värderingsundersökning från banken Société Générale och EDF:s slutliga beslut om förvärvet baseras på gruppens arbete.

| (102) | De franska myndigheterna förklarade också att de slutligen valde metoden med att bilda dropdown-dotterföretag för att genomföra EDF:s förvärv av Arevakoncernens reaktorverksamhet. Enligt de franska myndigheterna påverkar dessa nya villkor för avyttringen inte den värdering som parterna och deras styrelser gjorde på grundval av den föregående avyttringsplanen: 2,5 miljarder euro för 100 % av eget kapital. Oberoende av de rättsliga villkoren för avyttringen kommer den ekonomiska verkligheten att vara oförändrad för EDF, som ska förvärva Areva NP:s tidigare verksamhet utan att överta risken i samband med OL3-projektet. EDF kommer också att vara skyddat mot riskerna i samband med komponentavtalen. Dessa risker beaktades visserligen inte vid värderingen i januari 2016, men den skyddsmekanism som parterna har kommit fram till innebär att värderingen inte ändras nämnvärt. |
| --- | --- |

(102)

De franska myndigheterna förklarade också att de slutligen valde metoden med att bilda dropdown-dotterföretag för att genomföra EDF:s förvärv av Arevakoncernens reaktorverksamhet. Enligt de franska myndigheterna påverkar dessa nya villkor för avyttringen inte den värdering som parterna och deras styrelser gjorde på grundval av den föregående avyttringsplanen: 2,5 miljarder euro för 100 % av eget kapital. Oberoende av de rättsliga villkoren för avyttringen kommer den ekonomiska verkligheten att vara oförändrad för EDF, som ska förvärva Areva NP:s tidigare verksamhet utan att överta risken i samband med OL3-projektet. EDF kommer också att vara skyddat mot riskerna i samband med komponentavtalen. Dessa risker beaktades visserligen inte vid värderingen i januari 2016, men den skyddsmekanism som parterna har kommit fram till innebär att värderingen inte ändras nämnvärt.

| (103) | Vad gäller Areva TA gjordes värderingen i två steg, enligt de senaste marknadsmetoderna: i) mellan januari och maj 2016 lämnade Arevakoncernen ekonomiska, operativa, rättsliga och skattemässiga upplysningar till konsortiet av köpare och anordnade flera arbetsmöten med ledningen för Areva TA, ii) därefter fick konsortiet tillgång till ett ”data room” och kunde kommunicera med ledningen för Areva TA genom frågor och svar. I detta sammanhang har Arevakoncernen och köparen fått stöd av tolv rättsliga rådgivare, banktjänstemän och specialister på due diligence-granskning. |
| --- | --- |

(103)

Vad gäller Areva TA gjordes värderingen i två steg, enligt de senaste marknadsmetoderna: i) mellan januari och maj 2016 lämnade Arevakoncernen ekonomiska, operativa, rättsliga och skattemässiga upplysningar till konsortiet av köpare och anordnade flera arbetsmöten med ledningen för Areva TA, ii) därefter fick konsortiet tillgång till ett ”data room” och kunde kommunicera med ledningen för Areva TA genom frågor och svar. I detta sammanhang har Arevakoncernen och köparen fått stöd av tolv rättsliga rådgivare, banktjänstemän och specialister på due diligence-granskning.

| (104) | Den 18 augusti 2016 lämnade det förvärvande konsortium som beskrivs i skäl 27 ett anbud där Areva TA:s värdepapper värderas till [0–2 miljarder] euro. Värderingen baseras på nuvärdemetoden och har tillämpats på en affärsplan som har utarbetats baserat på validerade antaganden av köparen. Detta pris bibehölls i det försäljningsavtal som undertecknades den 15 december 2016. |
| --- | --- |

(104)

Den 18 augusti 2016 lämnade det förvärvande konsortium som beskrivs i skäl 27 ett anbud där Areva TA:s värdepapper värderas till [0–2 miljarder] euro. Värderingen baseras på nuvärdemetoden och har tillämpats på en affärsplan som har utarbetats baserat på validerade antaganden av köparen. Detta pris bibehölls i det försäljningsavtal som undertecknades den 15 december 2016.

| (105) | Därför anser de franska myndigheterna att den slutliga värderingen bygger på allmänt erkända metoder och att den due diligence som krävs har tillämpats. |
| --- | --- |

(105)

Därför anser de franska myndigheterna att den slutliga värderingen bygger på allmänt erkända metoder och att den due diligence som krävs har tillämpats.

4.2   Arevakoncernen genomför en omstruktureringsplan som återställer dess långsiktiga lönsamhet

Arevakoncernen genomför en omstruktureringsplan som återställer dess långsiktiga lönsamhet

| (106) | För det första presenterar de franska myndigheterna en uppdaterad finansieringsbana för Nouvel Areva. Banan bygger på ytterst försiktiga antaganden: i) priset på uran har sänkts, [...], ii) prognoserna för utvinningsverksamheten har skrivits ned, iii) hänsyn har tagits till en ytterligare risk på [...], iv) planen för att sänka kostnaderna för anrikning och konvertering har skärpts ytterligare, v) kostnaderna i samband med bildandet av dropdown-dotterföretag har stabiliserats på [200–900 miljoner] euro för perioden 2016–2025. Även i scenariot med försämrade utsikter har antagandena skrivits ned enligt ett liknande resonemang. |
| --- | --- |

(106)

För det första presenterar de franska myndigheterna en uppdaterad finansieringsbana för Nouvel Areva. Banan bygger på ytterst försiktiga antaganden: i) priset på uran har sänkts, [...], ii) prognoserna för utvinningsverksamheten har skrivits ned, iii) hänsyn har tagits till en ytterligare risk på [...], iv) planen för att sänka kostnaderna för anrikning och konvertering har skärpts ytterligare, v) kostnaderna i samband med bildandet av dropdown-dotterföretag har stabiliserats på [200–900 miljoner] euro för perioden 2016–2025. Även i scenariot med försämrade utsikter har antagandena skrivits ned enligt ett liknande resonemang.

| (107) | Därefter bemöter de franska myndigheterna kommissionens tvivel på planen för att återställa lönsamheten. |
| --- | --- |

(107)

Därefter bemöter de franska myndigheterna kommissionens tvivel på planen för att återställa lönsamheten.

4.2.1   Nouvel Arevas affärsplan tar hänsyn till effekterna av de planerade avyttringarna

Nouvel Arevas affärsplan tar hänsyn till effekterna av de planerade avyttringarna

| (108) | De franska myndigheterna hävdar att förlusten av synergieffekter framför allt kommer att göra sig gällande efter den period som Arevakoncernens finansieringsbanor avser (2016–2025), på grund av de långa cyklerna inom kärnindustrin. Nouvel Areva har en välfylld orderstock för de fem till tio kommande åren, vilket skapar en viss tröghet i utvecklingen av företagets marknadsandelar. Detta är dock en egenskap som alla kärnbränsleleverantörer delar. Leveransavtal gäller i allmänhet i många år, oftast fem till tio år beroende på typen av material (obearbetat, konverterat eller anrikat uran) och kund. Däremot kommer de olika planerade avyttringarna, och framför allt avyttringen av Nouvel Areva NP, att försämra Nouvel Arevas konkurrenskraft på längre sikt. |
| --- | --- |

(108)

De franska myndigheterna hävdar att förlusten av synergieffekter framför allt kommer att göra sig gällande efter den period som Arevakoncernens finansieringsbanor avser (2016–2025), på grund av de långa cyklerna inom kärnindustrin. Nouvel Areva har en välfylld orderstock för de fem till tio kommande åren, vilket skapar en viss tröghet i utvecklingen av företagets marknadsandelar. Detta är dock en egenskap som alla kärnbränsleleverantörer delar. Leveransavtal gäller i allmänhet i många år, oftast fem till tio år beroende på typen av material (obearbetat, konverterat eller anrikat uran) och kund. Däremot kommer de olika planerade avyttringarna, och framför allt avyttringen av Nouvel Areva NP, att försämra Nouvel Arevas konkurrenskraft på längre sikt.

| (109) | Dessutom ska Arevakoncernen genomföra en plan för prestanda och konkurrenskraft som är avsedd att dämpa de mer kortsiktiga effekterna på koncernens kostnadsstruktur av avyttringen av Nouvel Areva NP. Vad gäller avmassifieringen av inköp syftar den berörda planen just till att skapa vinster inom detta område för att kompensera den förlorade köpvolymen efter avyttringen av Nouvel Areva NP. I den försämrade finansieringsbanan förutsätts dock att målen för planen endast uppnås till [50–100] %, vilket skulle betyda en märkbar negativ effekt. |
| --- | --- |

(109)

Dessutom ska Arevakoncernen genomföra en plan för prestanda och konkurrenskraft som är avsedd att dämpa de mer kortsiktiga effekterna på koncernens kostnadsstruktur av avyttringen av Nouvel Areva NP. Vad gäller avmassifieringen av inköp syftar den berörda planen just till att skapa vinster inom detta område för att kompensera den förlorade köpvolymen efter avyttringen av Nouvel Areva NP. I den försämrade finansieringsbanan förutsätts dock att målen för planen endast uppnås till [50–100] %, vilket skulle betyda en märkbar negativ effekt.

4.2.2   Analys av riskkänsligheten och riskminskningsstrategin

Analys av riskkänsligheten och riskminskningsstrategin

| (110) | De franska myndigheterna och Arevakoncernen har identifierat de viktigaste riskfaktorerna för Nouvel Arevas framtid. Grundscenariot är i sig mycket försiktigt och det är mycket osannolikt att samtliga hypotetiska försämringar skulle uppstå samtidigt. |
| --- | --- |

(110)

De franska myndigheterna och Arevakoncernen har identifierat de viktigaste riskfaktorerna för Nouvel Arevas framtid. Grundscenariot är i sig mycket försiktigt och det är mycket osannolikt att samtliga hypotetiska försämringar skulle uppstå samtidigt.

| (111) | Den första av dessa faktorer är växelkursen mellan euro och US-dollar. [...]. Exponeringarna analyseras varje månad och kurssäkringar tecknas för att täcka en minimiandel av den kommande valutaväxlingen. Viss verksamhet, t.ex. utvinning, har delvis ett naturligt skydd mot denna risk: 50 % av Nouvel Arevas utvinning kommer ske i Kanada, vars valuta är knuten till US-dollarn. |
| --- | --- |

(111)

Den första av dessa faktorer är växelkursen mellan euro och US-dollar. [...]. Exponeringarna analyseras varje månad och kurssäkringar tecknas för att täcka en minimiandel av den kommande valutaväxlingen. Viss verksamhet, t.ex. utvinning, har delvis ett naturligt skydd mot denna risk: 50 % av Nouvel Arevas utvinning kommer ske i Kanada, vars valuta är knuten till US-dollarn.

| (112) | Den andra risken gäller [...]. I ett försämrat scenario skulle detta påverka det operativa kassaflödet med ungefär [0–100 miljoner] euro under perioden 2016–2025. De franska myndigheterna förklarar att Arevakoncernen redan har vidtagit ett antal åtgärder för att optimera och sänka kostnaderna i syfte att begränsa effekterna av den här risken: det handlar om operativa förbättringar som syftar till [...]. Dessa förbättringar ingår i planen för prestanda och konkurrenskraft, som löper till 2018, [...] kan undersökas efter 2018 om risken materialiseras. |
| --- | --- |

(112)

Den andra risken gäller [...]. I ett försämrat scenario skulle detta påverka det operativa kassaflödet med ungefär [0–100 miljoner] euro under perioden 2016–2025. De franska myndigheterna förklarar att Arevakoncernen redan har vidtagit ett antal åtgärder för att optimera och sänka kostnaderna i syfte att begränsa effekterna av den här risken: det handlar om operativa förbättringar som syftar till [...]. Dessa förbättringar ingår i planen för prestanda och konkurrenskraft, som löper till 2018, [...] kan undersökas efter 2018 om risken materialiseras.

| (113) | Den tredje identifierade risken rör följderna av ett eventuellt stopp för [...]. De franska myndigheterna anser att denna risk inte är särskilt sannolik, eftersom [...]. Ett stopp för [...] skulle emellertid skada Nouvel Arevas intäkter. |
| --- | --- |

(113)

Den tredje identifierade risken rör följderna av ett eventuellt stopp för [...]. De franska myndigheterna anser att denna risk inte är särskilt sannolik, eftersom [...]. Ett stopp för [...] skulle emellertid skada Nouvel Arevas intäkter.

| (114) | Slutligen tar finansieringsbanorna för Nouvel Areva hänsyn till ett visst antal oförutsedda händelser [...], som varierar i storlek beroende på om de inträffar i grundscenariot eller i ett försämrat scenario. Under de sämre förutsättningarna skulle dessa oförutsedda händelser uppgå till ett belopp av [1–2 miljarder] euro under perioden 2016–2025, dvs. [0–1 miljarder] euro mer än i grundscenariot. De franska myndigheterna anger att följande korrigerande åtgärder kan vidtas: kompletterande kommersiella åtgärder eller produktivitetsåtgärder (t.ex. optimering av inköp och sänkning av lönekostnader), eller en anpassning av investeringsplanen [...]. |
| --- | --- |

(114)

Slutligen tar finansieringsbanorna för Nouvel Areva hänsyn till ett visst antal oförutsedda händelser [...], som varierar i storlek beroende på om de inträffar i grundscenariot eller i ett försämrat scenario. Under de sämre förutsättningarna skulle dessa oförutsedda händelser uppgå till ett belopp av [1–2 miljarder] euro under perioden 2016–2025, dvs. [0–1 miljarder] euro mer än i grundscenariot. De franska myndigheterna anger att följande korrigerande åtgärder kan vidtas: kompletterande kommersiella åtgärder eller produktivitetsåtgärder (t.ex. optimering av inköp och sänkning av lönekostnader), eller en anpassning av investeringsplanen [...].

4.2.3   Nouvel Areva kommer att kunna refinansieras på marknaderna för perioden 2015–2025

Nouvel Areva kommer att kunna refinansieras på marknaderna för perioden 2015–2025

| (115) | Som svar på de tvivel kommissionen uttryckte i skäl 151 i beslutet om att inleda förfarandet förklarar de franska myndigheterna att i grundscenariot kommer Nouvel Arevas finansieringsbehov att uppstå [...]. Vid den tidpunkten ska Nouvel Areva dock enligt planen ha återupprättat tillräckligt goda finansiella förhållanden för att kunna vända sig till obligationsmarknaderna utan att företaget riskerar att förlora sin höga kreditvärdighet (”investment grade”). |
| --- | --- |

(115)

Som svar på de tvivel kommissionen uttryckte i skäl 151 i beslutet om att inleda förfarandet förklarar de franska myndigheterna att i grundscenariot kommer Nouvel Arevas finansieringsbehov att uppstå [...]. Vid den tidpunkten ska Nouvel Areva dock enligt planen ha återupprättat tillräckligt goda finansiella förhållanden för att kunna vända sig till obligationsmarknaderna utan att företaget riskerar att förlora sin höga kreditvärdighet (”investment grade”).

| (116) | I ett försämrat scenario kommer Nouvel Areva däremot att ha ett finansieringsbehov på [...]. De franska myndigheterna förklarar emellertid att Nouvel Areva kommer att kunna förena [...] utan att detta äventyrar möjligheten att återställa företagets lönsamhet [...]. |
| --- | --- |

(116)

I ett försämrat scenario kommer Nouvel Areva däremot att ha ett finansieringsbehov på [...]. De franska myndigheterna förklarar emellertid att Nouvel Areva kommer att kunna förena [...] utan att detta äventyrar möjligheten att återställa företagets lönsamhet [...].

4.2.4   Areva SA kommer att ha tillgång till resurser som gör att företaget kan täcka sina finansiella behov för perioden 2016–2025

Areva SA kommer att ha tillgång till resurser som gör att företaget kan täcka sina finansiella behov för perioden 2016–2025

| (117) | De franska myndigheterna har gjort ett åtagande om att Areva SA endast ska bedriva den verksamhet som specifikt anges i den omstruktureringsplan som har anmälts till kommissionen. De anser att detta kommer att ge Areva SA tillräckliga resurser för att kunna täcka företagets finansiella behov. |
| --- | --- |

(117)

De franska myndigheterna har gjort ett åtagande om att Areva SA endast ska bedriva den verksamhet som specifikt anges i den omstruktureringsplan som har anmälts till kommissionen. De anser att detta kommer att ge Areva SA tillräckliga resurser för att kunna täcka företagets finansiella behov.

| (118) | De franska myndigheterna bekräftar sina antaganden om kostnaderna för att slutföra OL3-projektet under perioden 2017–2025. Prognoserna utmynnar i ett negativt kassaflöde på [0–2 miljarder] euro under den berörda perioden. [...]. |
| --- | --- |

(118)

De franska myndigheterna bekräftar sina antaganden om kostnaderna för att slutföra OL3-projektet under perioden 2017–2025. Prognoserna utmynnar i ett negativt kassaflöde på [0–2 miljarder] euro under den berörda perioden. [...].

| (119) | Utifrån dessa antaganden uppvisar Areva SA:s affärsplan ett likviditetsöverskott på [0–500 miljoner] euro vid periodens slut i grundscenariot och på [0–100 miljoner] euro i det försämrade scenariot. [...]. |
| --- | --- |

(119)

Utifrån dessa antaganden uppvisar Areva SA:s affärsplan ett likviditetsöverskott på [0–500 miljoner] euro vid periodens slut i grundscenariot och på [0–100 miljoner] euro i det försämrade scenariot. [...].

4.3   Stödåtgärden är proportionerlig och begränsad till vad som är absolut nödvändigt

Stödåtgärden är proportionerlig och begränsad till vad som är absolut nödvändigt

4.3.1   Principen om rättvis fördelning är uppfylld i förhållande till minoritetsägarna

Principen om rättvis fördelning är uppfylld i förhållande till minoritetsägarna

| (120) | För det första påpekas att det redan har gjorts stora avsättningar för förluster och nedskrivningar och att aktiekursen ligger på en historiskt låg nivå. Minoritetsägarna har alltså till stor del tagit på sig ansvaret för den gamla styrningen, i proportion till sitt ägande. |
| --- | --- |

(120)

För det första påpekas att det redan har gjorts stora avsättningar för förluster och nedskrivningar och att aktiekursen ligger på en historiskt låg nivå. Minoritetsägarna har alltså till stor del tagit på sig ansvaret för den gamla styrningen, i proportion till sitt ägande.

| (121) | För det andra förväntar sig de franska myndigheterna att finansmarknadsmyndigheten (nedan kallad AMF) kommer att ålägga staten att lägga ett offentligt bud om inlösen. Det pris som föreslås för aktieägarna kommer att kontrolleras noggrant av AMF som kommer att försäkra sig om att en värderingsmetod som omfattar flera kriterier kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

(121)

För det andra förväntar sig de franska myndigheterna att finansmarknadsmyndigheten (nedan kallad AMF) kommer att ålägga staten att lägga ett offentligt bud om inlösen. Det pris som föreslås för aktieägarna kommer att kontrolleras noggrant av AMF som kommer att försäkra sig om att en värderingsmetod som omfattar flera kriterier kommer att tillämpas.

AMF

4.3.2   Arevakoncernen kommer att ge ett reellt och faktiskt eget bidrag på en tillfredsställande nivå

Arevakoncernen kommer att ge ett reellt och faktiskt eget bidrag på en tillfredsställande nivå

| (122) | Vad gäller det eventuella likviditetsöverskott som nämns i skäl 172 i beslutet om att inleda förfarandet anser de franska myndigheterna att det faktum att de likvida medel som mobiliseras för att genomföra omstruktureringsplanen är större än kostnaderna för omstruktureringen inte i sig innebär att stödbeloppet inte är begränsat till vad som är absolut nödvändigt. Riktlinjerna sätter ett golv för det egna bidraget men anger varken något tak eller något matematiskt förhållande mellan beloppet för det statliga stödet och beloppet för omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(122)

Vad gäller det eventuella likviditetsöverskott som nämns i skäl 172 i beslutet om att inleda förfarandet anser de franska myndigheterna att det faktum att de likvida medel som mobiliseras för att genomföra omstruktureringsplanen är större än kostnaderna för omstruktureringen inte i sig innebär att stödbeloppet inte är begränsat till vad som är absolut nödvändigt. Riktlinjerna sätter ett golv för det egna bidraget men anger varken något tak eller något matematiskt förhållande mellan beloppet för det statliga stödet och beloppet för omstruktureringskostnaderna.

| (123) | De franska myndigheterna anser med andra ord att det måste göras en tydlig åtskillnad mellan dessa två separata rättsliga kriterier, dvs. dels den finansiering som krävs enligt finansieringsbanorna för att återställa lönsamheten, och dels begränsningen av det statliga stödet till vad som är absolut nödvändigt genom ett betydande eget bidrag till omstruktureringskostnaderna. Denna tolkning illustreras av kommissionens beslutspraxis (18), där den tidigare har godkänt att det egna bidraget överskrider omstruktureringskostnaderna utan att detta likviditetsöverskott har betytt att det statliga stödet gick utöver vad som var absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(123)

De franska myndigheterna anser med andra ord att det måste göras en tydlig åtskillnad mellan dessa två separata rättsliga kriterier, dvs. dels den finansiering som krävs enligt finansieringsbanorna för att återställa lönsamheten, och dels begränsningen av det statliga stödet till vad som är absolut nödvändigt genom ett betydande eget bidrag till omstruktureringskostnaderna. Denna tolkning illustreras av kommissionens beslutspraxis (18), där den tidigare har godkänt att det egna bidraget överskrider omstruktureringskostnaderna utan att detta likviditetsöverskott har betytt att det statliga stödet gick utöver vad som var absolut nödvändigt.

18

| (124) | Slutligen hävdar de franska myndigheterna att Arevakoncernen måste ha en likviditetsbuffert om det försämrade scenariot skulle materialiseras. |
| --- | --- |

(124)

Slutligen hävdar de franska myndigheterna att Arevakoncernen måste ha en likviditetsbuffert om det försämrade scenariot skulle materialiseras.

| (125) | I fråga om kommissionens tvivel på att Arevakoncernens eget bidrag var reellt och faktiskt, gör de franska myndigheterna ett antal förtydliganden och påpekar att kommissionen enligt sin beslutspraxis har godkänt att framtida försäljningar av tillgångar får redovisas som eget bidrag, förutsatt att deras marknadsvärde har bedömts av en oberoende expert (19). |
| --- | --- |

(125)

I fråga om kommissionens tvivel på att Arevakoncernens eget bidrag var reellt och faktiskt, gör de franska myndigheterna ett antal förtydliganden och påpekar att kommissionen enligt sin beslutspraxis har godkänt att framtida försäljningar av tillgångar får redovisas som eget bidrag, förutsatt att deras marknadsvärde har bedömts av en oberoende expert (19).

19

| (126) | När det gäller avyttringen av Nouvel Areva NP påminner de franska myndigheterna om att det har gjorts oberoende värderingar, som översändes till kommissionen i samband med anmälan. Frankrike betonar också de omständigheter som gör det möjligt att fastställa att avyttringen av Nouvel Areva NP är reell och faktisk: för det första EDF:s avtal om att köpa Nouvel Areva NP:s aktier, som undertecknades den 15 november 2016, för det andra innebär de suspensiva villkoren för avyttringen inte att den är osäker. När det gäller ASN:s slutsatser om justeringsprogrammet för reaktorkärlet i Flamanville 3 är de franska myndigheterna därför säkra på att alla tester i det programmet har genomförts utan att påvisa några brister för EDF och Arevagruppen. Förhandlingarna med TVO hotar för övrigt [...] inte avyttringen av Nouvel Areva NP, utan påverkar enbart tidplanen för den. |
| --- | --- |

(126)

När det gäller avyttringen av Nouvel Areva NP påminner de franska myndigheterna om att det har gjorts oberoende värderingar, som översändes till kommissionen i samband med anmälan. Frankrike betonar också de omständigheter som gör det möjligt att fastställa att avyttringen av Nouvel Areva NP är reell och faktisk: för det första EDF:s avtal om att köpa Nouvel Areva NP:s aktier, som undertecknades den 15 november 2016, för det andra innebär de suspensiva villkoren för avyttringen inte att den är osäker. När det gäller ASN:s slutsatser om justeringsprogrammet för reaktorkärlet i Flamanville 3 är de franska myndigheterna därför säkra på att alla tester i det programmet har genomförts utan att påvisa några brister för EDF och Arevagruppen. Förhandlingarna med TVO hotar för övrigt [...] inte avyttringen av Nouvel Areva NP, utan påverkar enbart tidplanen för den.

| (127) | När det gäller avyttringen av Canberra påpekar de franska myndigheterna att den blev klar den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(127)

När det gäller avyttringen av Canberra påpekar de franska myndigheterna att den blev klar den 1 juli 2016.

| (128) | Avyttringen av Areva TA håller på att slutföras, vilket framgår av de upplysningar som beskrivs i skälen 103–105 i det här beslutet. |
| --- | --- |

(128)

Avyttringen av Areva TA håller på att slutföras, vilket framgår av de upplysningar som beskrivs i skälen 103–105 i det här beslutet.

| (129) | När det gäller dotterföretaget Elta kom det in ett unilateralt köpelöfte från ECA-gruppen den 4 augusti 2016 och försäljningen genomfördes den 1 december 2016 till ett pris av [0–10 miljoner] euro. |
| --- | --- |

(129)

När det gäller dotterföretaget Elta kom det in ett unilateralt köpelöfte från ECA-gruppen den 4 augusti 2016 och försäljningen genomfördes den 1 december 2016 till ett pris av [0–10 miljoner] euro.

| (130) | Arevakoncernens ägande i dotterföretaget Adwen ska avyttras i sin helhet och ett lägsta belopp på 60 miljoner euro har säkrats hos Gamesakoncernen. Den faktiska avyttringen ska göras i början av januari 2017. |
| --- | --- |

(130)

Arevakoncernens ägande i dotterföretaget Adwen ska avyttras i sin helhet och ett lägsta belopp på 60 miljoner euro har säkrats hos Gamesakoncernen. Den faktiska avyttringen ska göras i början av januari 2017.

| (131) | Avyttringarna [...] kommer däremot inte att ske före [...]. |
| --- | --- |

(131)

Avyttringarna [...] kommer däremot inte att ske före [...].

| (132) | När det slutligen gäller andra investerares deltagande i kapitaltillskottet till Nouvel Areva anger de franska myndigheterna att de har tagit emot intresseanmälningar från [...] de japanska koncernerna JNFL och MHI [...]. Förhandlingsläget är följande. MHI- och JNFL-koncernerna har lagt ett fast bud [...] vardera om 5 % av kapitalet i Nouvel Areva, som värderas till 250 miljoner euro. [...]. |
| --- | --- |

(132)

När det slutligen gäller andra investerares deltagande i kapitaltillskottet till Nouvel Areva anger de franska myndigheterna att de har tagit emot intresseanmälningar från [...] de japanska koncernerna JNFL och MHI [...]. Förhandlingsläget är följande. MHI- och JNFL-koncernerna har lagt ett fast bud [...] vardera om 5 % av kapitalet i Nouvel Areva, som värderas till 250 miljoner euro. [...].

4.4   Arevakoncernen föreslår åtgärder för att minimera snedvridningar av konkurrensen

Arevakoncernen föreslår åtgärder för att minimera snedvridningar av konkurrensen

| (133) | Enligt de franska myndigheterna är avyttringen av Nouvel Areva NP en särskilt betydelsefull kompensationsåtgärd eftersom den kommer att leda till att Arevakoncernen helt enkelt drar sig ur ett stort antal marknader, där EDF-koncernen hädanefter kommer att bidra till konkurrensen. Genom avyttringen av Nouvel Areva NP gör Arevakoncernen sig av med en tredjedel av sina tillgångar och ungefär halva sin omsättning. Dessutom gör koncernen sig av med alla fördelar med den integrerade modell som har utvecklats under de senaste femton åren och gör därmed en mycket kraftig strategisk omläggning. Dessutom går Arevakoncernen miste om det positiva kassaflöde som Nouvel Areva NP kommer att generera under perioden. |
| --- | --- |

(133)

Enligt de franska myndigheterna är avyttringen av Nouvel Areva NP en särskilt betydelsefull kompensationsåtgärd eftersom den kommer att leda till att Arevakoncernen helt enkelt drar sig ur ett stort antal marknader, där EDF-koncernen hädanefter kommer att bidra till konkurrensen. Genom avyttringen av Nouvel Areva NP gör Arevakoncernen sig av med en tredjedel av sina tillgångar och ungefär halva sin omsättning. Dessutom gör koncernen sig av med alla fördelar med den integrerade modell som har utvecklats under de senaste femton åren och gör därmed en mycket kraftig strategisk omläggning. Dessutom går Arevakoncernen miste om det positiva kassaflöde som Nouvel Areva NP kommer att generera under perioden.

| (134) | Till stöd för detta resonemang gör de franska myndigheterna en detaljerad genomgång av de olika punkter som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(134)

Till stöd för detta resonemang gör de franska myndigheterna en detaljerad genomgång av de olika punkter som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet.

4.4.1   Kvantifiering av kompensationsåtgärderna

Kvantifiering av kompensationsåtgärderna

| (135) | De franska myndigheterna påminner om följande: ”Åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen bör vara inriktade både på överdrivet risktagande och möjliga snedvridningar på de marknader där stödmottagaren är verksam”, med hänsyn till ”den berörda marknadens särdrag” (20). |
| --- | --- |

(135)

De franska myndigheterna påminner om följande: ”Åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen bör vara inriktade både på överdrivet risktagande och möjliga snedvridningar på de marknader där stödmottagaren är verksam”, med hänsyn till ”den berörda marknadens särdrag” (20).

möjliga

den berörda marknadens särdrag

20

| (136) | Myndigheterna menar att det inte föreligger någon som helst risk för överdrivet risktagande eftersom Arevakoncernens befintliga aktieägare, främst staten, har täckt de tidigare förlusterna genom avsättningar och nedskrivningar av tillgångar. När det gäller den berörda marknadens särdrag kommer det statliga stödet snarare att upprätthålla den verkliga konkurrensen i stället för att begränsa den, eftersom de flesta marknader som Nouvel Areva kommer att bedriva verksamhet inom har en oligopolstruktur som skulle förvärras om en aktör försvann. |
| --- | --- |

(136)

Myndigheterna menar att det inte föreligger någon som helst risk för överdrivet risktagande eftersom Arevakoncernens befintliga aktieägare, främst staten, har täckt de tidigare förlusterna genom avsättningar och nedskrivningar av tillgångar. När det gäller den berörda marknadens särdrag kommer det statliga stödet snarare att upprätthålla den verkliga konkurrensen i stället för att begränsa den, eftersom de flesta marknader som Nouvel Areva kommer att bedriva verksamhet inom har en oligopolstruktur som skulle förvärras om en aktör försvann.

| (137) | De franska myndigheterna anser att en jämförelse med situationen på marknaden i ett kontrafaktiskt scenario utan stöd tydligt visar att det bara går att upprätthålla en effektiv konkurrens på marknaderna om Arevakoncernen bevaras. |
| --- | --- |

(137)

De franska myndigheterna anser att en jämförelse med situationen på marknaden i ett kontrafaktiskt scenario utan stöd tydligt visar att det bara går att upprätthålla en effektiv konkurrens på marknaderna om Arevakoncernen bevaras.

| (138) | Avyttringen av Nouvel Areva NP är därför tillräcklig som kompensationsåtgärd, framför allt eftersom den innebär att Arevakoncernen förlorar synergieffekter på kort sikt och på medellång sikt går miste om de mycket lukrativa utvecklingsmöjligheter som beskrivs i avsnitt 4.4.2. |
| --- | --- |

(138)

Avyttringen av Nouvel Areva NP är därför tillräcklig som kompensationsåtgärd, framför allt eftersom den innebär att Arevakoncernen förlorar synergieffekter på kort sikt och på medellång sikt går miste om de mycket lukrativa utvecklingsmöjligheter som beskrivs i avsnitt 4.4.2.

4.4.2   Avyttringen av Nouvel Areva NP kommer permanent att påverka all verksamhet i Nouvel Areva negativt

Avyttringen av Nouvel Areva NP kommer permanent att påverka all verksamhet i Nouvel Areva negativt

4.4.2.1   Verksamhet i den tidigare delen av cykeln

Verksamhet i den tidigare delen av cykeln

| (139) | Den integrerade Arevakoncernen hade tillgång till en integrerad sälj- och marknadsföringskår som sålde obearbetat uran, konverteringstjänster, anrikningstjänster, konstruktion och tillverkning av monterade bränsleaggregat och alla möjliga kombinationer av dessa produkter och tjänster. Möjligheten att integrera försäljningen av monterade bränsleaggregat i den tidigare delen av cykeln gav Arevakoncernen en stor fördel såväl informationsmässigt som kommersiellt. Elproducenter brukar i allmänhet ha en enda inköpare för försörjning av monterade bränsleaggregat. Eftersom det är förhållandevis låg utbytbarhet mellan monterade bränsleaggregat är leverantören av sådana aggregat en oumbärlig partner för elproducenten, vilket inte är fallet för en leverantör i tidigare marknadsled, där produkterna och tjänsterna är utbytbara. |
| --- | --- |

(139)

Den integrerade Arevakoncernen hade tillgång till en integrerad sälj- och marknadsföringskår som sålde obearbetat uran, konverteringstjänster, anrikningstjänster, konstruktion och tillverkning av monterade bränsleaggregat och alla möjliga kombinationer av dessa produkter och tjänster. Möjligheten att integrera försäljningen av monterade bränsleaggregat i den tidigare delen av cykeln gav Arevakoncernen en stor fördel såväl informationsmässigt som kommersiellt. Elproducenter brukar i allmänhet ha en enda inköpare för försörjning av monterade bränsleaggregat. Eftersom det är förhållandevis låg utbytbarhet mellan monterade bränsleaggregat är leverantören av sådana aggregat en oumbärlig partner för elproducenten, vilket inte är fallet för en leverantör i tidigare marknadsled, där produkterna och tjänsterna är utbytbara.

| (140) | Som exempel nämner de franska myndigheterna en elproducent [...] till vilken Arevakoncernen kunde utöka sin försäljning av produkter och tjänster i den tidigare delen av cykeln i samband med en anbudsinfordran om monterade bränsleaggregat. I själva verket är [5–10] kunder av 10 kunder hos både Areva NC och Areva NP i dagsläget. |
| --- | --- |

(140)

Som exempel nämner de franska myndigheterna en elproducent [...] till vilken Arevakoncernen kunde utöka sin försäljning av produkter och tjänster i den tidigare delen av cykeln i samband med en anbudsinfordran om monterade bränsleaggregat. I själva verket är [5–10] kunder av 10 kunder hos både Areva NC och Areva NP i dagsläget.

| (141) | Dessutom kommer avskiljningen av verksamheten i Nouvel Areva NP att göra det svårare att optimera logistiken: I framtiden måste Nouvel Areva arbeta på samma sätt med tillverkare av monterade bränsleaggregat från Nouvel Areva NP som med alla andra amerikanska och europeiska tillverkare och kommer alltså att förlora den optimerade logistiken, vilket t.ex. kommer att ge höjda leveranskostnader och minska företagets möjlighet att jämna ut produktionen av anrikat uran. |
| --- | --- |

(141)

Dessutom kommer avskiljningen av verksamheten i Nouvel Areva NP att göra det svårare att optimera logistiken: I framtiden måste Nouvel Areva arbeta på samma sätt med tillverkare av monterade bränsleaggregat från Nouvel Areva NP som med alla andra amerikanska och europeiska tillverkare och kommer alltså att förlora den optimerade logistiken, vilket t.ex. kommer att ge höjda leveranskostnader och minska företagets möjlighet att jämna ut produktionen av anrikat uran.

| (142) | De franska myndigheterna förklarar också att alla leverantörer av produkter och tjänster i den tidigare delen av cykeln som kan luta sig mot en leverantör av monterade bränsleaggregat och reaktorer tveklöst har en konkurrensfördel vad gäller erbjudanden i den tidigare delen av cykeln. En köpare av ett nytt kärnkraftverk kräver i allmänhet att konstruktören ska leverera den första reaktorkärnan och eventuella nya patroner. Genom integrationen med Areva NP hade Arevakoncernens verksamhet i den tidigare delen av cykeln automatiskt tillgång till den efterfrågan. Arevakoncernen kunde också förhandla fram fördelaktigare villkor för sitt uran, eftersom sådana förhandlingar brukar göras i godo, utan något öppet förfarande. Den typen av kontrakt gör det möjligt att etablera en kommersiell förbindelse, framför allt på marknader som är svåra att få tillgång till, som Kina. |
| --- | --- |

(142)

De franska myndigheterna förklarar också att alla leverantörer av produkter och tjänster i den tidigare delen av cykeln som kan luta sig mot en leverantör av monterade bränsleaggregat och reaktorer tveklöst har en konkurrensfördel vad gäller erbjudanden i den tidigare delen av cykeln. En köpare av ett nytt kärnkraftverk kräver i allmänhet att konstruktören ska leverera den första reaktorkärnan och eventuella nya patroner. Genom integrationen med Areva NP hade Arevakoncernens verksamhet i den tidigare delen av cykeln automatiskt tillgång till den efterfrågan. Arevakoncernen kunde också förhandla fram fördelaktigare villkor för sitt uran, eftersom sådana förhandlingar brukar göras i godo, utan något öppet förfarande. Den typen av kontrakt gör det möjligt att etablera en kommersiell förbindelse, framför allt på marknader som är svåra att få tillgång till, som Kina.

| (143) | Denna konkurrensfördel illustreras i de kontrakt som Arevakoncernen förhandlade fram om reaktorerna i OL3, Taishan 1 och 2, [...]. För Taishan 1 och 2 [...], t.ex. De villkoren hade inte gått att få utan fördelarna med integrationen: som jämförelse har Arevakoncernen bara kunnat skriva avtal om [...]. |
| --- | --- |

(143)

Denna konkurrensfördel illustreras i de kontrakt som Arevakoncernen förhandlade fram om reaktorerna i OL3, Taishan 1 och 2, [...]. För Taishan 1 och 2 [...], t.ex. De villkoren hade inte gått att få utan fördelarna med integrationen: som jämförelse har Arevakoncernen bara kunnat skriva avtal om [...].

| (144) | All framtida försäljning av reaktorer från Nouvel Areva NP är alltså förlorade tillfällen för Nouvel Areva att sälja material i den tidigare delen av cykeln till bästa möjliga villkor. Enligt de franska myndigheterna kommer Nouvel Areva NP att ha goda möjligheter att vinna projekt [...]. Nouvel Areva NP kommer också att kunna göra anspråk på de projekt [...]. På grund av de långa cyklerna inom kärnindustrin kommer förlusten av synergieffekter emellertid inte att bli fullt kännbar förrän efter den period som Arevakoncernens finansieringsbanor avser. |
| --- | --- |

(144)

All framtida försäljning av reaktorer från Nouvel Areva NP är alltså förlorade tillfällen för Nouvel Areva att sälja material i den tidigare delen av cykeln till bästa möjliga villkor. Enligt de franska myndigheterna kommer Nouvel Areva NP att ha goda möjligheter att vinna projekt [...]. Nouvel Areva NP kommer också att kunna göra anspråk på de projekt [...]. På grund av de långa cyklerna inom kärnindustrin kommer förlusten av synergieffekter emellertid inte att bli fullt kännbar förrän efter den period som Arevakoncernens finansieringsbanor avser.

| (145) | Förlusten av synergieffekter är särskilt synlig i början av en reaktors livstid, men den kommer att bli märkbar även under resten av dess livstid. Vissa elproducenter föredrar att använda en samlad upphandling för anskaffningen av uran, konverterings-, anriknings- och monteringstjänster, framför allt för reaktorer vars avveckling redan har planerats (slutet av livstiden). |
| --- | --- |

(145)

Förlusten av synergieffekter är särskilt synlig i början av en reaktors livstid, men den kommer att bli märkbar även under resten av dess livstid. Vissa elproducenter föredrar att använda en samlad upphandling för anskaffningen av uran, konverterings-, anriknings- och monteringstjänster, framför allt för reaktorer vars avveckling redan har planerats (slutet av livstiden).

| (146) | Att integrationen upphör kommer också att göra det mer komplicerat att utveckla en integrerad värdekedja för återvinning av uran för upparbetning, eftersom denna värdekedja kräver en hög grad av logistisk samordning mellan leverantören av monterade bränsleaggregat (Nouvel Areva NP) och leverantören av upparbetningstjänster (Nouvel Areva). |
| --- | --- |

(146)

Att integrationen upphör kommer också att göra det mer komplicerat att utveckla en integrerad värdekedja för återvinning av uran för upparbetning, eftersom denna värdekedja kräver en hög grad av logistisk samordning mellan leverantören av monterade bränsleaggregat (Nouvel Areva NP) och leverantören av upparbetningstjänster (Nouvel Areva).

| (147) | Alla dessa förlorade synergieffekter kommer att vara till nackdel för Nouvel Areva och till fördel för konkurrenterna. Genom att bibehålla sin integration hade Arevakoncernen haft ett idealiskt läge för att tjäna på den väntade återhämtningen på marknaden, framför allt med tanke på den moderniserade utrustning som koncernen har tillgång till. En stor marknad öppnar sig t.ex. i segmentet för erbjudanden till elproducenter om förvaltning av reaktorer som befinner sig i slutet av sin livslängd. Till följd av de väntade förlorade synergieffekterna förlitar sig de franska myndigheterna och Arevakoncernen på [...]. |
| --- | --- |

(147)

Alla dessa förlorade synergieffekter kommer att vara till nackdel för Nouvel Areva och till fördel för konkurrenterna. Genom att bibehålla sin integration hade Arevakoncernen haft ett idealiskt läge för att tjäna på den väntade återhämtningen på marknaden, framför allt med tanke på den moderniserade utrustning som koncernen har tillgång till. En stor marknad öppnar sig t.ex. i segmentet för erbjudanden till elproducenter om förvaltning av reaktorer som befinner sig i slutet av sin livslängd. Till följd av de väntade förlorade synergieffekterna förlitar sig de franska myndigheterna och Arevakoncernen på [...].

| (148) | Nouvel Arevas konkurrenter kommer däremot att kunna dra fördel av de möjligheter som uppdelningen av Arevagruppen skapar, framför allt när det gäller bränsleförsörjning för nya reaktorer. Nouvel Areva måste möta integrerade konkurrenter, som Rosatom, eller konkurrenter som är på väg att integreras vertikalt, som KHNP, Toshiba/Westinghouse eller CNNC. |
| --- | --- |

(148)

Nouvel Arevas konkurrenter kommer däremot att kunna dra fördel av de möjligheter som uppdelningen av Arevagruppen skapar, framför allt när det gäller bränsleförsörjning för nya reaktorer. Nouvel Areva måste möta integrerade konkurrenter, som Rosatom, eller konkurrenter som är på väg att integreras vertikalt, som KHNP, Toshiba/Westinghouse eller CNNC.

4.4.2.2   Verksamhet i den senare delen av cykeln

Verksamhet i den senare delen av cykeln

| (149) | Avyttringen av Nouvel Areva NP kommer att [...] för Nouvel Arevas verksamhet inom återvinning och behandling av använt kärnbränsle. Försäljningen av MOX-bränsle är beroende av att det finns en flotta av lättvattenreaktorer på marknaden som kan fungera med monterade MOX-bränsleaggregat. Storleken på den flottan är dock beroende av vilka ansträngningar som Nouvel Areva NP går med på att göra för att erbjuda och tillämpa den tekniken i framtiden. |
| --- | --- |

(149)

Avyttringen av Nouvel Areva NP kommer att [...] för Nouvel Arevas verksamhet inom återvinning och behandling av använt kärnbränsle. Försäljningen av MOX-bränsle är beroende av att det finns en flotta av lättvattenreaktorer på marknaden som kan fungera med monterade MOX-bränsleaggregat. Storleken på den flottan är dock beroende av vilka ansträngningar som Nouvel Areva NP går med på att göra för att erbjuda och tillämpa den tekniken i framtiden.

| (150) | En elproducents beslut att ställa om en reaktor till MOX-bränsle avgörs av deras förmåga att säkerställa reaktorns prestanda och kostnaderna för detta. Dessa båda faktorer är i sin tur beroende av kvaliteten i samarbetet mellan den som konstruerar reaktorn, den som konstruerar monteringen och den som levererar MOX-bränslet. Hittills har detta samarbete varit möjligt tack vare Arevakoncernens förmåga att medla på central nivå mellan dessa enheters olika intressen. |
| --- | --- |

(150)

En elproducents beslut att ställa om en reaktor till MOX-bränsle avgörs av deras förmåga att säkerställa reaktorns prestanda och kostnaderna för detta. Dessa båda faktorer är i sin tur beroende av kvaliteten i samarbetet mellan den som konstruerar reaktorn, den som konstruerar monteringen och den som levererar MOX-bränslet. Hittills har detta samarbete varit möjligt tack vare Arevakoncernens förmåga att medla på central nivå mellan dessa enheters olika intressen.

| (151) | Nouvel Areva NP har alltså [...] för att främja att antalet MOX-bränslereaktorer ökar, i den mån [...]. Eftersom de olika enheterna hittills har tillhört samma koncern har det gått att göra interna överenskommelser [...] och även anpassa olika intressen efter dessa båda verksamheter. I framtiden kommer detta inte att vara möjligt, vilket kommer att leda till stora förluster av synergieffekter på lång sikt. |
| --- | --- |

(151)

Nouvel Areva NP har alltså [...] för att främja att antalet MOX-bränslereaktorer ökar, i den mån [...]. Eftersom de olika enheterna hittills har tillhört samma koncern har det gått att göra interna överenskommelser [...] och även anpassa olika intressen efter dessa båda verksamheter. I framtiden kommer detta inte att vara möjligt, vilket kommer att leda till stora förluster av synergieffekter på lång sikt.

| (152) | Förlusten av synergieffekter kommer också att bli kännbar i segmenten för avveckling och logistik. Avvecklingsverksamheten är i hög grad integrerad i den verksamhet som rör konstruktion av reaktorer och tillhandahållande av tjänster för den installerade basen. I dag är logistikverksamheterna Areva NP:s kunder i två bemärkelser: dels för transport av förorenade underhållsverktyg, dels för transport av monterade bränsleaggregat. Risken är att dessa koncerninterna tjänster nu kommer att samlas inom i Nouvel Areva NP och därmed kommer att bli konkurrensutsatta. |
| --- | --- |

(152)

Förlusten av synergieffekter kommer också att bli kännbar i segmenten för avveckling och logistik. Avvecklingsverksamheten är i hög grad integrerad i den verksamhet som rör konstruktion av reaktorer och tillhandahållande av tjänster för den installerade basen. I dag är logistikverksamheterna Areva NP:s kunder i två bemärkelser: dels för transport av förorenade underhållsverktyg, dels för transport av monterade bränsleaggregat. Risken är att dessa koncerninterna tjänster nu kommer att samlas inom i Nouvel Areva NP och därmed kommer att bli konkurrensutsatta.

| (153) | Avvecklings- och logistikmarknaderna är dynamiska marknader där Arevakoncernen [...]. |
| --- | --- |

(153)

Avvecklings- och logistikmarknaderna är dynamiska marknader där Arevakoncernen [...].

4.4.3   Det globala strategiska och industriella partnerskapet mellan Nouvel Areva och EDF tillåter inte att de nuvarande synergieffekterna av Areva NP:s integrering i Arevakoncernen återupprättas

Det globala strategiska och industriella partnerskapet mellan Nouvel Areva och EDF tillåter inte att de nuvarande synergieffekterna av Areva NP:s integrering i Arevakoncernen återupprättas

| (154) | De franska myndigheterna har överlämnat protokollet till avtalet av den 28 juli 2016 mellan EDF och Arevakoncernen till kommissionen. Bilaga 7 till protokollet gäller inrättandet av ett globalt strategiskt och industriellt partnerskap. |
| --- | --- |

(154)

De franska myndigheterna har överlämnat protokollet till avtalet av den 28 juli 2016 mellan EDF och Arevakoncernen till kommissionen. Bilaga 7 till protokollet gäller inrättandet av ett globalt strategiskt och industriellt partnerskap.

| (155) | Enligt de franska myndigheterna kommer sannolikt inte partnerskapet att återupprätta de förlorade synergieffekterna [...]. |
| --- | --- |

(155)

Enligt de franska myndigheterna kommer sannolikt inte partnerskapet att återupprätta de förlorade synergieffekterna [...].

| (156) | [...] de franska myndigheterna understryker att Nouvel Areva NP och Nouvel Areva håller på att övergå till ett förhållande som kund/leverantör. [...]. |
| --- | --- |

(156)

[...] de franska myndigheterna understryker att Nouvel Areva NP och Nouvel Areva håller på att övergå till ett förhållande som kund/leverantör. [...].

| (157) | Det betyder att ett strategiskt partnerskap inte kommer att kunna ge samma kompromissmöjligheter och synergieffekter som tidigare fanns inom koncernen. |
| --- | --- |

(157)

Det betyder att ett strategiskt partnerskap inte kommer att kunna ge samma kompromissmöjligheter och synergieffekter som tidigare fanns inom koncernen.

| (158) | För att bemöta kommissionens invändningar på den här punkten har de franska myndigheterna emellertid gjort ett åtagande om att Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva inte kommer att ingå något strategiskt partnerskap eller något annat ramavtal om kommersiellt samarbete som skulle ge Nouvel Areva förmånlig behandling i situationer där Nouvel Areva NP vill ge en kund ett integrerat anbud med en kärnbränsleleverantör på de marknader som anges i skälen 344 och 347 – leverans av monterade bränsleaggregat och konstruktion av nya reaktorer – under omstruktureringsperioden. Detta åtagande hindrar inte att Nouvel Areva och Nouvel Areva NP utformar gemensamma erbjudanden, på villkor att Nouvel Areva har valts på grundval av kommersiella och tekniska kriterier. |
| --- | --- |

(158)

För att bemöta kommissionens invändningar på den här punkten har de franska myndigheterna emellertid gjort ett åtagande om att Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva inte kommer att ingå något strategiskt partnerskap eller något annat ramavtal om kommersiellt samarbete som skulle ge Nouvel Areva förmånlig behandling i situationer där Nouvel Areva NP vill ge en kund ett integrerat anbud med en kärnbränsleleverantör på de marknader som anges i skälen 344 och 347 – leverans av monterade bränsleaggregat och konstruktion av nya reaktorer – under omstruktureringsperioden. Detta åtagande hindrar inte att Nouvel Areva och Nouvel Areva NP utformar gemensamma erbjudanden, på villkor att Nouvel Areva har valts på grundval av kommersiella och tekniska kriterier.

4.4.4   De franska myndigheterna gör ett åtagande om att Arevakoncernen ska vidta de beteendemässiga åtgärder som avses i punkt 84 i riktlinjerna

De franska myndigheterna gör ett åtagande om att Arevakoncernen ska vidta de beteendemässiga åtgärder som avses i punkt 84 i riktlinjerna

| (159) | De franska myndigheterna påminner om partnerskapens betydelse inom det kärntekniska området, men gör ett åtagande om att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) och de företag som står under koncernens kontroll under omstruktureringsperioden avstår från att direkt och indirekt förvärva innehav i företag som inte redan står under koncernens kontroll, utom i fråga om projekt som är nödvändiga för att återställa Arevakoncernens lönsamhet. Detta åtagande ska inte gälla förvärv av innehav som Nouvel Areva och de företag som Nouvel Areva kontrollerar direkt eller indirekt gör för finansiell förvaltning av i) den avvecklingsfond som Arevakoncernen åläggs att förvalta i enlighet med en skyldighet i lagstiftning och bestämmelser, ii) pensionsfonder för Arevakoncernens personal, iii) placeringar av likvida medel. Myndigheterna gör också ett åtagande om att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) ska avstå från att beskriva stödet som en konkurrensfördel när den marknadsför sina produkter och tjänster. |
| --- | --- |

(159)

De franska myndigheterna påminner om partnerskapens betydelse inom det kärntekniska området, men gör ett åtagande om att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) och de företag som står under koncernens kontroll under omstruktureringsperioden avstår från att direkt och indirekt förvärva innehav i företag som inte redan står under koncernens kontroll, utom i fråga om projekt som är nödvändiga för att återställa Arevakoncernens lönsamhet. Detta åtagande ska inte gälla förvärv av innehav som Nouvel Areva och de företag som Nouvel Areva kontrollerar direkt eller indirekt gör för finansiell förvaltning av i) den avvecklingsfond som Arevakoncernen åläggs att förvalta i enlighet med en skyldighet i lagstiftning och bestämmelser, ii) pensionsfonder för Arevakoncernens personal, iii) placeringar av likvida medel. Myndigheterna gör också ett åtagande om att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) ska avstå från att beskriva stödet som en konkurrensfördel när den marknadsför sina produkter och tjänster.

4.5   De franska myndigheternas kommentarer till de berörda tredje parternas synpunkter

De franska myndigheternas kommentarer till de berörda tredje parternas synpunkter

4.5.1   TVO:s och Siemens synpunkter

TVO:s och Siemens synpunkter

| (160) | De franska myndigheterna anser att Areva SA kommer att kunna finansiera samtliga sina preliminära behov. |
| --- | --- |

(160)

De franska myndigheterna anser att Areva SA kommer att kunna finansiera samtliga sina preliminära behov.

| (161) | För det första stämmer det inte att Arevakoncernen i sin utformning enligt omstruktureringsplanen kommer att försvåra färdigställandet av OL3. Det är nödvändigt för alla parter i omstruktureringen att detta projekt blir framgångsrikt: Naturligtvis för Areva SA, men även för Nouvel Areva (i fråga om leverans av bränsle) och Nouvel Areva NP (för demonstrationsvärdet av denna första EPR-reaktor). Areva SA kommer alltså att ha tillgång till alla nödvändiga operativa resurser för att slutföra projektet på ett bra sätt. Dessa resurser kommer inte att behöva gå någon omväg via eller överföras direkt till Nouvel Areva NP, varför TVO:s tvivel i det här fallet bör vara avhjälpta. |
| --- | --- |

(161)

För det första stämmer det inte att Arevakoncernen i sin utformning enligt omstruktureringsplanen kommer att försvåra färdigställandet av OL3. Det är nödvändigt för alla parter i omstruktureringen att detta projekt blir framgångsrikt: Naturligtvis för Areva SA, men även för Nouvel Areva (i fråga om leverans av bränsle) och Nouvel Areva NP (för demonstrationsvärdet av denna första EPR-reaktor). Areva SA kommer alltså att ha tillgång till alla nödvändiga operativa resurser för att slutföra projektet på ett bra sätt. Dessa resurser kommer inte att behöva gå någon omväg via eller överföras direkt till Nouvel Areva NP, varför TVO:s tvivel i det här fallet bör vara avhjälpta.

| (162) | De franska myndigheterna framhåller framför allt att det finns [...] ett särskilt samarbete mellan Areva NP och Nouvel Areva NP som gör det möjligt för Areva NP att vända sig till Nouvel Areva NP om det blir nödvändigt [...]. |
| --- | --- |

(162)

De franska myndigheterna framhåller framför allt att det finns [...] ett särskilt samarbete mellan Areva NP och Nouvel Areva NP som gör det möjligt för Areva NP att vända sig till Nouvel Areva NP om det blir nödvändigt [...].

| (163) | För det andra har de franska myndigheterna gjort en korrekt och försiktig beräkning av Areva SA:s behov. |
| --- | --- |

(163)

För det andra har de franska myndigheterna gjort en korrekt och försiktig beräkning av Areva SA:s behov.

| (164) | När det gäller kostnaderna för att slutföra OL3 är Arevakoncernens beräkningar för övrigt jämförbara med eller till och med försiktigare än TVO:s, med undantag för [...], men de franska myndigheterna ifrågasätter [...], som de anser saknar all trovärdighet. De franska myndigheterna kommenterar inte Siemens beräkning eftersom den är på en så aggregerad nivå att det inte går att göra någon detaljerad analys. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller kostnaderna för att slutföra OL3 är Arevakoncernens beräkningar för övrigt jämförbara med eller till och med försiktigare än TVO:s, med undantag för [...], men de franska myndigheterna ifrågasätter [...], som de anser saknar all trovärdighet. De franska myndigheterna kommenterar inte Siemens beräkning eftersom den är på en så aggregerad nivå att det inte går att göra någon detaljerad analys.

| (165) | När det gäller de skadestånd och den ränta som en eventuell fällande dom i förlikningsförfarandet kan leda till, [...]. |
| --- | --- |

(165)

När det gäller de skadestånd och den ränta som en eventuell fällande dom i förlikningsförfarandet kan leda till, [...].

| (166) | Enligt de franska myndigheterna skulle det vara fullständigt olämpligt och strida mot målen för och syftet med reglerna för omstruktureringsstöd att höja stödbeloppet för att garantera att eventuella skadestånd och räntor i förekommande fall kan betalas ut till tredje parter inom ramen för ett förlikningsförfarande mot stödmottagaren. För det första ingår den typen av risk inte i definitionen av oförutsedda händelser som måste beaktas i utformningen av ett försämrat scenario. I riktlinjerna anges endast att makroekonomiska och kommersiella faktorer ska beaktas. För det andra skulle en sådan höjning av stödet strida mot principerna om proportionalitet och om att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt. För det tredje leder TVO:s och Siemens argument till att staten ska ställa garantier för en upplösning av deras eventuella solidariska ansvar som gäldenär/medgäldenär, vilket skulle utgöra ett statligt stöd till Siemens och TVO. För övrigt har kommissionen uttryckligen erkänt att statliga garantier för hypotetiska tvister är statligt stöd (21) och har redan uteslutit att de kan vara förenliga med den inre marknaden (22). För det fjärde är Siemens och TVO:s argument ologiska, eftersom de inte räknar med möjligheten att utgången blir positiv för konsortiet. För det femte skulle en ofördelaktig utgång av förlikningsförfarandet [...]. |
| --- | --- |

(166)

Enligt de franska myndigheterna skulle det vara fullständigt olämpligt och strida mot målen för och syftet med reglerna för omstruktureringsstöd att höja stödbeloppet för att garantera att eventuella skadestånd och räntor i förekommande fall kan betalas ut till tredje parter inom ramen för ett förlikningsförfarande mot stödmottagaren. För det första ingår den typen av risk inte i definitionen av oförutsedda händelser som måste beaktas i utformningen av ett försämrat scenario. I riktlinjerna anges endast att makroekonomiska och kommersiella faktorer ska beaktas. För det andra skulle en sådan höjning av stödet strida mot principerna om proportionalitet och om att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt. För det tredje leder TVO:s och Siemens argument till att staten ska ställa garantier för en upplösning av deras eventuella solidariska ansvar som gäldenär/medgäldenär, vilket skulle utgöra ett statligt stöd till Siemens och TVO. För övrigt har kommissionen uttryckligen erkänt att statliga garantier för hypotetiska tvister är statligt stöd (21) och har redan uteslutit att de kan vara förenliga med den inre marknaden (22). För det fjärde är Siemens och TVO:s argument ologiska, eftersom de inte räknar med möjligheten att utgången blir positiv för konsortiet. För det femte skulle en ofördelaktig utgång av förlikningsförfarandet [...].

21

22

| (167) | Vad gäller [...]. De franska myndigheterna har lagt fram flera argument. |
| --- | --- |

(167)

Vad gäller [...]. De franska myndigheterna har lagt fram flera argument.

| (168) | I fråga om [...]. |
| --- | --- |

(168)

I fråga om [...].

| (169) | De tillsynsrelaterade problemen med kolsegregation håller på att lösas i fråga om EDF:s befintliga anläggningar. ASN har gett tillstånd för omstart av samtliga franska ångreaktorer som har tillverkats i Creusot (för vilka man hade upptäckt problem med kolsegregration) och för åtta av de tolv ångreaktorer som har tillverkats av Areva NP:s japanska partner. |
| --- | --- |

(169)

De tillsynsrelaterade problemen med kolsegregation håller på att lösas i fråga om EDF:s befintliga anläggningar. ASN har gett tillstånd för omstart av samtliga franska ångreaktorer som har tillverkats i Creusot (för vilka man hade upptäckt problem med kolsegregration) och för åtta av de tolv ångreaktorer som har tillverkats av Areva NP:s japanska partner.

| (170) | Dessutom har det hittills inte upptäcks några avvikelser i det primära kretsloppet i Taishan. Under alla omständigheter finns det enligt avtalet ett tak på [0–1 miljarder] euro för Arevakoncernens ansvar för Taishanprojektet. |
| --- | --- |

(170)

Dessutom har det hittills inte upptäcks några avvikelser i det primära kretsloppet i Taishan. Under alla omständigheter finns det enligt avtalet ett tak på [0–1 miljarder] euro för Arevakoncernens ansvar för Taishanprojektet.

| (171) | [...], alla krav måste åtföljas av ett bevis på en säkerställd skada, dvs. en verklig säkerhetsbrist i en komponent som innebär ökad risk för fel. |
| --- | --- |

(171)

[...], alla krav måste åtföljas av ett bevis på en säkerställd skada, dvs. en verklig säkerhetsbrist i en komponent som innebär ökad risk för fel.

| (172) | För alla punkter som berör Arevakoncernens civilrättsliga ansvar har de franska myndigheterna förklarat för kommissionen att [...]. |
| --- | --- |

(172)

För alla punkter som berör Arevakoncernens civilrättsliga ansvar har de franska myndigheterna förklarat för kommissionen att [...].

| (173) | Vad gäller Siemens argument om att Areva SA:s preliminära resurser borde ge företaget möjlighet att täcka ett teoretiskt maximalt belopp som ska omfatta alla teoretiskt möjliga risker, betonar de franska myndigheterna att den beslutspraxis hos kommissionen som Siemens baserar sitt resonemang på uteslutande kommer från pågående förfaranden inom den tillfälliga ramen för omstruktureringsstöd till finansiella företag i samband med den ekonomiska och finansiella krisen. De franska myndigheterna menar att det analoga resonemang som Siemens förordar inte är relevant i det här fallet. Dessutom hävdar de franska myndigheterna att det sämsta scenariot i den mening som avses i riktlinjerna inte kan täcka alla teoretiskt möjliga risker utan måste ligga inom det möjligas gräns. |
| --- | --- |

(173)

Vad gäller Siemens argument om att Areva SA:s preliminära resurser borde ge företaget möjlighet att täcka ett teoretiskt maximalt belopp som ska omfatta alla teoretiskt möjliga risker, betonar de franska myndigheterna att den beslutspraxis hos kommissionen som Siemens baserar sitt resonemang på uteslutande kommer från pågående förfaranden inom den tillfälliga ramen för omstruktureringsstöd till finansiella företag i samband med den ekonomiska och finansiella krisen. De franska myndigheterna menar att det analoga resonemang som Siemens förordar inte är relevant i det här fallet. Dessutom hävdar de franska myndigheterna att det sämsta scenariot i den mening som avses i riktlinjerna inte kan täcka alla teoretiskt möjliga risker utan måste ligga inom det möjligas gräns.

| (174) | Som svar på Siemens argument om att en underkapitalisering av Areva SA skulle strida mot principen om rättvis ansvarsfördelning enligt riktlinjerna, påpekar de franska myndigheterna att den principen endast avser aktieägare och innehavare av efterställda fordringar, som inte bör få ett bristfälligt skydd till följd av stödets effekter. |
| --- | --- |

(174)

Som svar på Siemens argument om att en underkapitalisering av Areva SA skulle strida mot principen om rättvis ansvarsfördelning enligt riktlinjerna, påpekar de franska myndigheterna att den principen endast avser aktieägare och innehavare av efterställda fordringar, som inte bör få ett bristfälligt skydd till följd av stödets effekter.

4.5.2   Urencos synpunkter

Urencos synpunkter

| (175) | Till att börja med förklarar de franska myndigheterna att Urenco i hög grad har bidragit till den överkapacitet som har präglat marknaden för anrikning av uran sedan Fukushima. Urencos andel av den globala anrikningskapaciteten fördubblades mellan 2007 och 2015, medan Arevakoncernens minskade. |
| --- | --- |

(175)

Till att börja med förklarar de franska myndigheterna att Urenco i hög grad har bidragit till den överkapacitet som har präglat marknaden för anrikning av uran sedan Fukushima. Urencos andel av den globala anrikningskapaciteten fördubblades mellan 2007 och 2015, medan Arevakoncernens minskade.

4.5.2.1   Om den påstådda snedvridningen av konkurrensen

Om den påstådda snedvridningen av konkurrensen

| (176) | Därefter visar de franska myndigheterna att det statliga stödet inte kommer att leda till någon snedvridning av konkurrensen utan tvärtom bidra till att öka konkurrensen på lång sikt. |
| --- | --- |

(176)

Därefter visar de franska myndigheterna att det statliga stödet inte kommer att leda till någon snedvridning av konkurrensen utan tvärtom bidra till att öka konkurrensen på lång sikt.

| (177) | Arevakoncernen har en förhållandevis liten närvaro på marknaderna för logistik och avveckling, varför stödet inte kommer att leda till någon snedvridning av konkurrensen där. Dessutom är Arevakoncernen den enda globala aktör som driver en upparbetningsanläggning i industriell skala. Den obefintliga konkurrensen kommer alltså inte att påverkas av att koncernen bevaras i detta segment. |
| --- | --- |

(177)

Arevakoncernen har en förhållandevis liten närvaro på marknaderna för logistik och avveckling, varför stödet inte kommer att leda till någon snedvridning av konkurrensen där. Dessutom är Arevakoncernen den enda globala aktör som driver en upparbetningsanläggning i industriell skala. Den obefintliga konkurrensen kommer alltså inte att påverkas av att koncernen bevaras i detta segment.

| (178) | Segmenten för utvinning, konvertering och anrikning har en mycket koncentrerad marknadsstruktur och Arevakoncernen är dessutom den enda europeiska koncernen som omfattar segmenten för utvinning och konvertering. Att Arevakoncernen försvinner från dessa segment skulle alltså minska konkurrensen och bidra till en ännu större koncentration. |
| --- | --- |

(178)

Segmenten för utvinning, konvertering och anrikning har en mycket koncentrerad marknadsstruktur och Arevakoncernen är dessutom den enda europeiska koncernen som omfattar segmenten för utvinning och konvertering. Att Arevakoncernen försvinner från dessa segment skulle alltså minska konkurrensen och bidra till en ännu större koncentration.

| (179) | Dessutom kommer Arevakoncernen inte att få någon oskälig förstärkning genom det statliga stödet specifikt inom anrikningssegmentet. För det första konstaterar de franska myndigheterna att Arevakoncernens förmåga att teckna avtal om anrikningstjänster inte har något samband med dess kreditvärdering utan snarare är beroende av andra egenskaper, t.ex. leveranspriser, flexibilitet i avtalet, logistikens kvalitet osv. För det andra är Arevakoncernens anrikningsdotterföretag (Société d'Enrichissement du Tricastin, nedan kallat SET) redan lönsamt och ekonomiskt självständigt, [...].[...]. Denna verksamhet kommer snarare att bidra till att återställa den omstrukturerade Arevakoncernens lönsamhet, än att gynnas av stödet. För det tredje har Areva inte varit aktivt inom handeln med anrikningstjänster på minst tio år, [...]. |
| --- | --- |

(179)

Dessutom kommer Arevakoncernen inte att få någon oskälig förstärkning genom det statliga stödet specifikt inom anrikningssegmentet. För det första konstaterar de franska myndigheterna att Arevakoncernens förmåga att teckna avtal om anrikningstjänster inte har något samband med dess kreditvärdering utan snarare är beroende av andra egenskaper, t.ex. leveranspriser, flexibilitet i avtalet, logistikens kvalitet osv. För det andra är Arevakoncernens anrikningsdotterföretag (Société d'Enrichissement du Tricastin, nedan kallat SET) redan lönsamt och ekonomiskt självständigt, [...].[...]. Denna verksamhet kommer snarare att bidra till att återställa den omstrukturerade Arevakoncernens lönsamhet, än att gynnas av stödet. För det tredje har Areva inte varit aktivt inom handeln med anrikningstjänster på minst tio år, [...].

SET

4.5.2.2   Kompensationsåtgärderna

Kompensationsåtgärderna

| (180) | De franska myndigheterna hänvisar till argumentationen i sina synpunkter av den 12 september 2016 och påminner om att förlusten av synergieffekterna från den integrerade modellen inte bara kommer att påverka verksamheten negativt i den tidigare och senare delen av cykeln, utan i lika stor del och rent generellt kommer att påverka all verksamhet under reaktorns hela livstid. Avyttringen av Nouvel Areva NP kommer därför att vara en tillräcklig kompensationsåtgärd. Av de skäl som redan har angetts i synpunkterna kommer det strategiska partnerskapet med EDF inte att återskapa dessa synergieffekter. Att den franska staten blir ägare i de båda koncernerna kommer inte att förändra något, eftersom enheterna är ekonomiskt oberoende och självbestämmande. |
| --- | --- |

(180)

De franska myndigheterna hänvisar till argumentationen i sina synpunkter av den 12 september 2016 och påminner om att förlusten av synergieffekterna från den integrerade modellen inte bara kommer att påverka verksamheten negativt i den tidigare och senare delen av cykeln, utan i lika stor del och rent generellt kommer att påverka all verksamhet under reaktorns hela livstid. Avyttringen av Nouvel Areva NP kommer därför att vara en tillräcklig kompensationsåtgärd. Av de skäl som redan har angetts i synpunkterna kommer det strategiska partnerskapet med EDF inte att återskapa dessa synergieffekter. Att den franska staten blir ägare i de båda koncernerna kommer inte att förändra något, eftersom enheterna är ekonomiskt oberoende och självbestämmande.

| (181) | Vad gäller de olika åtgärder som Urenco förordar konstaterar de franska myndigheterna följande:






  a) | Urencos krav på att EDF ska åta sig att anordna öppna upphandlingar är obefogat ur såväl rättsligt som faktiskt hänseende. För det första kan den franska staten inte ålägga EDF att göra något. EDF är en tredje part i detta statliga stödförfarande. För det andra är EDF en självständig ekonomisk enhet och har ingen anledning att ge Nouvel Areva förmånlig behandling. Slutligen är den praxis som har bildats till följd av koncentrationen mellan Framatome/Siemens/Cogema inte relevant, eftersom den berörda åtgärden gällde montering av bränsleaggregat, där det fanns stora inträdeshinder (framför allt regleringsbaserade), och eftersom staten rättsligt sett inte heller får göra något liknande åtagande för EDF:s räkning. |
| --- | --- | --- |

(181)

Vad gäller de olika åtgärder som Urenco förordar konstaterar de franska myndigheterna följande:

a)

Urencos krav på att EDF ska åta sig att anordna öppna upphandlingar är obefogat ur såväl rättsligt som faktiskt hänseende. För det första kan den franska staten inte ålägga EDF att göra något. EDF är en tredje part i detta statliga stödförfarande. För det andra är EDF en självständig ekonomisk enhet och har ingen anledning att ge Nouvel Areva förmånlig behandling. Slutligen är den praxis som har bildats till följd av koncentrationen mellan Framatome/Siemens/Cogema inte relevant, eftersom den berörda åtgärden gällde montering av bränsleaggregat, där det fanns stora inträdeshinder (framför allt regleringsbaserade), och eftersom staten rättsligt sett inte heller får göra något liknande åtagande för EDF:s räkning.

| b) | Det är onödigt att göra en särredovisning (”ring-fencing”) av anrikningsverksamheten eftersom SET redan är självständigt på det ekonomiska planet. En sådan åtgärd skulle dessutom skapa oöverstigliga operativa svårigheter eftersom dotterföretagets verksamhet är så sammanflätad med de andra enheterna i Arevakoncernen. |
| --- | --- |

b)

Det är onödigt att göra en särredovisning (”ring-fencing”) av anrikningsverksamheten eftersom SET redan är självständigt på det ekonomiska planet. En sådan åtgärd skulle dessutom skapa oöverstigliga operativa svårigheter eftersom dotterföretagets verksamhet är så sammanflätad med de andra enheterna i Arevakoncernen.

| c) | Förbudet mot att utöka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II verkar stå i strid med Arevakoncernens åtagande [...]. Därför har de franska myndigheterna gjort ett åtagande om att Arevakoncernen under omstruktureringsperioden inte ska öka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II, med undantag för förvärv och installation av de centrifuger som anges i befintliga avtal [...]. |
| --- | --- |

c)

Förbudet mot att utöka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II verkar stå i strid med Arevakoncernens åtagande [...]. Därför har de franska myndigheterna gjort ett åtagande om att Arevakoncernen under omstruktureringsperioden inte ska öka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II, med undantag för förvärv och installation av de centrifuger som anges i befintliga avtal [...].

| d) | Det är olämpligt att upphöra med eller begränsa produktionen av MOX-bränsle. För det första kommer denna verksamhet att försvagas av avyttringen av Nouvel Areva NP. För det andra är MOX- och UOX-bränslen inte utbytbara, vilket innebär att snedvridningen av konkurrensen kommer att bli minimal för konkurrenter som Urenco, som enbart erbjuder UOX-bränsle. För det tredje är MOX-bränsleproduktionen nödvändig för att värdekedjan för kärnteknisk bearbetning ska överleva. För det fjärde tar Urencos påstående om att MOX-produktionen inte är lönsam jämfört med UOX-bränsle inte hänsyn till de många positiva externaliteter som den här produktionen leder till. |
| --- | --- |

d)

Det är olämpligt att upphöra med eller begränsa produktionen av MOX-bränsle. För det första kommer denna verksamhet att försvagas av avyttringen av Nouvel Areva NP. För det andra är MOX- och UOX-bränslen inte utbytbara, vilket innebär att snedvridningen av konkurrensen kommer att bli minimal för konkurrenter som Urenco, som enbart erbjuder UOX-bränsle. För det tredje är MOX-bränsleproduktionen nödvändig för att värdekedjan för kärnteknisk bearbetning ska överleva. För det fjärde tar Urencos påstående om att MOX-produktionen inte är lönsam jämfört med UOX-bränsle inte hänsyn till de många positiva externaliteter som den här produktionen leder till.

| e) | Ytterligare avyttringar inom t.ex. logistikområdet kommer att påverka återställandet av den långsiktiga lönsamheten hos Arevakoncernen och är desto mindre befogade eftersom den snedvridning som orsakas av stödet är minimal på dessa marknader. |
| --- | --- |

e)

Ytterligare avyttringar inom t.ex. logistikområdet kommer att påverka återställandet av den långsiktiga lönsamheten hos Arevakoncernen och är desto mindre befogade eftersom den snedvridning som orsakas av stödet är minimal på dessa marknader.

5.   BEDÖMNING AV STÖDET

BEDÖMNING AV STÖDET

5.1   Förekomst av stöd

Förekomst av stöd

| (182) | Kommissionen måste undersöka om de åtgärder som omfattas av detta förfarande kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen måste undersöka om de åtgärder som omfattas av detta förfarande kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (183) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(183)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (184) | På grundval av denna bestämmelse anser kommissionen att följande kumulativa villkor måste uppfyllas för att en offentlig åtgärd ska kvalificeras som statligt stöd: i) åtgärden har beviljats av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, ii) den ger mottagaren en ekonomisk fördel, iii) fördelen är selektiv, och iv) den berörda åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(184)

På grundval av denna bestämmelse anser kommissionen att följande kumulativa villkor måste uppfyllas för att en offentlig åtgärd ska kvalificeras som statligt stöd: i) åtgärden har beviljats av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, ii) den ger mottagaren en ekonomisk fördel, iii) fördelen är selektiv, och iv) den berörda åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

5.1.1   Den franska statens teckning för kapitaltillskott till Areva SA och Nouvel Areva

Den franska statens teckning för kapitaltillskott till Areva SA och Nouvel Areva

| (185) | Även om statens teckningar i kapitaltillskotten till Areva SA och Nouvel Areva är två ingripanden som kan verka fristående från varandra, måste de betraktas som ett enda stöd som ställs till Arevakoncernens förfogande. Analysen av Arevakoncernens svårigheter och skulder visar att koncernen som helhet behöver kapital. Att detta övergripande rekapitaliseringsbehov sedan fördelas mellan Areva SA och Nouvel Areva är bara ett sätt att genomföra rekapitaliseringen av Arevakoncernen. |
| --- | --- |

(185)

Även om statens teckningar i kapitaltillskotten till Areva SA och Nouvel Areva är två ingripanden som kan verka fristående från varandra, måste de betraktas som ett enda stöd som ställs till Arevakoncernens förfogande. Analysen av Arevakoncernens svårigheter och skulder visar att koncernen som helhet behöver kapital. Att detta övergripande rekapitaliseringsbehov sedan fördelas mellan Areva SA och Nouvel Areva är bara ett sätt att genomföra rekapitaliseringen av Arevakoncernen.

| (186) | Teckningen kan tillskrivas staten och härrör från statliga medel. De båda kapitaltillskotten kommer i själva verket att tecknas direkt av staten med egna medel. |
| --- | --- |

(186)

Teckningen kan tillskrivas staten och härrör från statliga medel. De båda kapitaltillskotten kommer i själva verket att tecknas direkt av staten med egna medel.

| (187) | Denna teckning ger Arevakoncernen en ekonomisk fördel. För det första kommer denna investering att förbättra Arevakoncernens situation eftersom den innebär att koncernen kommer att kunna lösa en betydande andel av sina skulder. För det andra skulle Arevakoncernen inte ha kunnat få tillgång till ett sådant kapital på normala marknadsvillkor, eftersom en privat investerare inte skulle ha tecknat sig för ett sådant kapitaltillskott till Arevakoncernen på sådana villkor, med hänsyn till koncernens försämrade ekonomiska läge. De två andra investerarna, MHI och JNFL, kommer för övrigt inte att gå in i Arevakoncernens kapital på samma sätt som den franska staten, eftersom deras investeringar enbart gäller en av de båda enheterna i den omstrukturerade Arevakoncernen (Nouvel Areva), och avser ett minoritetsbelopp [...]. |
| --- | --- |

(187)

Denna teckning ger Arevakoncernen en ekonomisk fördel. För det första kommer denna investering att förbättra Arevakoncernens situation eftersom den innebär att koncernen kommer att kunna lösa en betydande andel av sina skulder. För det andra skulle Arevakoncernen inte ha kunnat få tillgång till ett sådant kapital på normala marknadsvillkor, eftersom en privat investerare inte skulle ha tecknat sig för ett sådant kapitaltillskott till Arevakoncernen på sådana villkor, med hänsyn till koncernens försämrade ekonomiska läge. De två andra investerarna, MHI och JNFL, kommer för övrigt inte att gå in i Arevakoncernens kapital på samma sätt som den franska staten, eftersom deras investeringar enbart gäller en av de båda enheterna i den omstrukturerade Arevakoncernen (Nouvel Areva), och avser ett minoritetsbelopp [...].

| (188) | Arevakoncernen får alltså en selektiv fördel. Statens teckning för dessa kapitaltillskott är en ad hoc-åtgärd som uteslutande är till förmån för Arevakoncernen, för dess behov i samband med omstruktureringen. |
| --- | --- |

(188)

Arevakoncernen får alltså en selektiv fördel. Statens teckning för dessa kapitaltillskott är en ad hoc-åtgärd som uteslutande är till förmån för Arevakoncernen, för dess behov i samband med omstruktureringen.

| (189) | Slutligen kan den fördel som Arevakoncernen beviljas genom att staten tecknar sig för de båda kapitaltillskotten påverka handeln mellan medlemsstaterna. De olika marknader som Arevakoncernen är verksam inom utmärks av stora kommersiella transaktioner mellan staterna. Kommissionen har redan tidigare fått tillfälle att konstatera att marknaderna för kärnteknik åtminstone har en europeisk dimension (23). Den fördel som Arevakoncernen beviljas betyder dessutom att koncernen får ytterligare finansiella resurser som tillåter den att fortsätta att vara verksam på marknaden. Alltså kan åtgärden snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(189)

Slutligen kan den fördel som Arevakoncernen beviljas genom att staten tecknar sig för de båda kapitaltillskotten påverka handeln mellan medlemsstaterna. De olika marknader som Arevakoncernen är verksam inom utmärks av stora kommersiella transaktioner mellan staterna. Kommissionen har redan tidigare fått tillfälle att konstatera att marknaderna för kärnteknik åtminstone har en europeisk dimension (23). Den fördel som Arevakoncernen beviljas betyder dessutom att koncernen får ytterligare finansiella resurser som tillåter den att fortsätta att vara verksam på marknaden. Alltså kan åtgärden snedvrida konkurrensen.

23

| (190) | Därför konstaterar kommissionen att den franska statens teckning för kapitaltillskott till Areva SA och Nouvel Areva är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget till förmån för Arevakoncernen på ett sammanlagt belopp av 4,5 miljarder euro. |
| --- | --- |

(190)

Därför konstaterar kommissionen att den franska statens teckning för kapitaltillskott till Areva SA och Nouvel Areva är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget till förmån för Arevakoncernen på ett sammanlagt belopp av 4,5 miljarder euro.

5.1.2   Genomförda avyttringar inom ramen för omstruktureringsplanen

Genomförda avyttringar inom ramen för omstruktureringsplanen

| (191) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att de olika avyttringar som Arevakoncernen planerade kunde vara stöd eftersom de inte gjordes till marknadspris. I detta fall skulle det antingen vara fråga om ett stöd till förvärvaren, om försäljningspriset betraktas som oskäligt lågt, eller ett stöd till säljaren (Arevakoncernen), om försäljningspriset betraktas som oskäligt högt. Stödet till förvärvaren är bara relevant om avyttringen sker till en annan offentlig enhet, förutsatt att kriterierna om att åtgärden kan tillskrivas staten och genomförs med statliga medel är uppfyllda. Kommissionen påminner om att enligt punkt 63 i riktlinjerna får de avyttringar som skulle kunna innehålla stöd till försäljaren (Arevakoncernen) inte ingå i beräkningen av det egna bidraget. |
| --- | --- |

(191)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att de olika avyttringar som Arevakoncernen planerade kunde vara stöd eftersom de inte gjordes till marknadspris. I detta fall skulle det antingen vara fråga om ett stöd till förvärvaren, om försäljningspriset betraktas som oskäligt lågt, eller ett stöd till säljaren (Arevakoncernen), om försäljningspriset betraktas som oskäligt högt. Stödet till förvärvaren är bara relevant om avyttringen sker till en annan offentlig enhet, förutsatt att kriterierna om att åtgärden kan tillskrivas staten och genomförs med statliga medel är uppfyllda. Kommissionen påminner om att enligt punkt 63 i riktlinjerna får de avyttringar som skulle kunna innehålla stöd till försäljaren (Arevakoncernen) inte ingå i beräkningen av det egna bidraget.

| (192) | När det gäller avyttringar till andra tredje parter än offentliga (Canberra, Elta, Adwen) erkänner kommissionen att det är osannolikt att Arevakoncernen har gett dessa förvärvare stöd via ett oskäligt lågt pris, eftersom det ligger i Arevakoncernens intresse att få så stor avkastning som möjligt på dessa avyttringar. Dessutom har avyttringarna skett genom konkurrensutsatta förfaranden som kan ge högsta möjliga pris för Arevakoncernen. |
| --- | --- |

(192)

När det gäller avyttringar till andra tredje parter än offentliga (Canberra, Elta, Adwen) erkänner kommissionen att det är osannolikt att Arevakoncernen har gett dessa förvärvare stöd via ett oskäligt lågt pris, eftersom det ligger i Arevakoncernens intresse att få så stor avkastning som möjligt på dessa avyttringar. Dessutom har avyttringarna skett genom konkurrensutsatta förfaranden som kan ge högsta möjliga pris för Arevakoncernen.

| (193) | När det däremot gäller avyttringen av Nouvel Areva NP och av Areva TA gick det inte att på förhand utesluta att EDF eller det offentliga konsortium som förvärvade Areva TA skulle erbjuda ett oskäligt högt pris för att gynna Arevakoncernen. Enligt det resonemang som beskrivs i avsnitt 5.1.2.1 och 5.1.2.2 kan kommissionen dock konstatera att dessa avyttringar görs till marknadspris, vilket innebär att det inte förekommer någon ekonomisk fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(193)

När det däremot gäller avyttringen av Nouvel Areva NP och av Areva TA gick det inte att på förhand utesluta att EDF eller det offentliga konsortium som förvärvade Areva TA skulle erbjuda ett oskäligt högt pris för att gynna Arevakoncernen. Enligt det resonemang som beskrivs i avsnitt 5.1.2.1 och 5.1.2.2 kan kommissionen dock konstatera att dessa avyttringar görs till marknadspris, vilket innebär att det inte förekommer någon ekonomisk fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.1.2.1   Avyttring av majoritetsägande i Nouvel Areva NP

Avyttring av majoritetsägande i Nouvel Areva NP

| (194) | Försäljningen till EDF av majoritetsägandet i Nouvel Areva NP har inte omfattats av ett öppet, transparent och villkorslöst anbudsförfarande. Det är dock en vanlig metod på marknaden att göra försäljningar i godo av kontrollerande innehav. Vad gäller Nouvel Areva NP bör man också ta hänsyn till företagets verksamhetsområde och kopplingar till kärnkraftverk, där det inte är gängse praxis på marknaden att sälja kontrollerande innehav genom anbudsförfaranden. Innan parterna godkände försäljningen av innehavet har de också tagit råd av oberoende experter för att fastställa försäljningspriset var och en för sig. Även om det stämmer att det faktiska försäljningspriset är resultatet av en förhandling mellan en säljare och en köpare som kommer överens, är det också ett faktum att det är gängse praxis på marknaden att anlita experter för förhandlingarna innan man kommer överens, vilket även en välinformerad investerare hade haft möjlighet att göra (24). |
| --- | --- |

(194)

Försäljningen till EDF av majoritetsägandet i Nouvel Areva NP har inte omfattats av ett öppet, transparent och villkorslöst anbudsförfarande. Det är dock en vanlig metod på marknaden att göra försäljningar i godo av kontrollerande innehav. Vad gäller Nouvel Areva NP bör man också ta hänsyn till företagets verksamhetsområde och kopplingar till kärnkraftverk, där det inte är gängse praxis på marknaden att sälja kontrollerande innehav genom anbudsförfaranden. Innan parterna godkände försäljningen av innehavet har de också tagit råd av oberoende experter för att fastställa försäljningspriset var och en för sig. Även om det stämmer att det faktiska försäljningspriset är resultatet av en förhandling mellan en säljare och en köpare som kommer överens, är det också ett faktum att det är gängse praxis på marknaden att anlita experter för förhandlingarna innan man kommer överens, vilket även en välinformerad investerare hade haft möjlighet att göra (24).

24

| (195) | När det gäller expertbedömningarnas innehåll, utfärdade EDF:s ekonomiska rådgivare, banken BNP Paribas, följande yttrande den 24 juli 2015, efter att ha värderat innehavet utifrån en metod som baseras på flera kriterier: ”Med hänsyn till tillgänglig information och egenskaperna för den transaktion som beskrivs nedan, verkar det pris på 2,7 miljarder euro för 100 % av kapitalet i Areva NP som EDF föreslår inom ramen för transaktionen i dag vara skäligt för EDF ur strikt ekonomisk synvinkel.” Därefter har EDF anlitat banken Societé Générale för att ta hand om företagsbesiktningen. De franska myndigheterna har gett kommissionen en detaljerad beskrivning av företagsbesiktningens resultat från januari 2016. Där bekräftar Société Génerale den nya värdering som parterna förhandlat fram, på 2,5 miljarder euro för 100 % av eget kapital. |
| --- | --- |

(195)

När det gäller expertbedömningarnas innehåll, utfärdade EDF:s ekonomiska rådgivare, banken BNP Paribas, följande yttrande den 24 juli 2015, efter att ha värderat innehavet utifrån en metod som baseras på flera kriterier: ”Med hänsyn till tillgänglig information och egenskaperna för den transaktion som beskrivs nedan, verkar det pris på 2,7 miljarder euro för 100 % av kapitalet i Areva NP som EDF föreslår inom ramen för transaktionen i dag vara skäligt för EDF ur strikt ekonomisk synvinkel.” Därefter har EDF anlitat banken Societé Générale för att ta hand om företagsbesiktningen. De franska myndigheterna har gett kommissionen en detaljerad beskrivning av företagsbesiktningens resultat från januari 2016. Där bekräftar Société Génerale den nya värdering som parterna förhandlat fram, på 2,5 miljarder euro för 100 % av eget kapital.

| (196) | Société Générales värdering är mycket detaljerad (127 sidor med analyser) och baseras på nuvärdesmetoden, som är allmänt använd i finansiella sammanhang. |
| --- | --- |

(196)

Société Générales värdering är mycket detaljerad (127 sidor med analyser) och baseras på nuvärdesmetoden, som är allmänt använd i finansiella sammanhang.

| (197) | Först gjorde Société Générale en ny genomgång tillsammans med EDF av Arevakoncernens affärsplaner för var och en av de fem verksamhetsområden som kommer att ingå i Nouvel Areva NP: installerad bas, monterade bränsleaggregat, tillverkning, stora projekt och övrigt (stödfunktioner, oförutsedda händelser osv.). Dessa affärsplaner gäller fram till 2023. Justeringarna gäller de många hypoteserna angående ett stort antal projekt inom Nouvel Areva NP. [...] (25). |
| --- | --- |

(197)

Först gjorde Société Générale en ny genomgång tillsammans med EDF av Arevakoncernens affärsplaner för var och en av de fem verksamhetsområden som kommer att ingå i Nouvel Areva NP: installerad bas, monterade bränsleaggregat, tillverkning, stora projekt och övrigt (stödfunktioner, oförutsedda händelser osv.). Dessa affärsplaner gäller fram till 2023. Justeringarna gäller de många hypoteserna angående ett stort antal projekt inom Nouvel Areva NP. [...] (25).

25

| (198) | Därefter har företagsvärdet för varje verksamhetsområde beräknats utifrån affärsplanerna med hjälp av nuvärdesmetoden. För det ändamålet använder Société Générale en vägd genomsnittlig kapitalkostnad som är olika för varje verksamhetsområde, i förhållande till den egna risken inom vart och ett av dessa områden. Den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden beräknas utifrån en prissättningsmodell för kapitaltillgångar (CAPM) som är förhållandevis långt utvecklad: för varje verksamhetsdel beräknas den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden per land där företaget har verksamhet. Därefter beräknas den sammantagna vägda genomsnittliga kapitalkostnaden utifrån dessa olika geografiska beräkningar. Räntesatser utan risk hämtas från flera erkända källor (SG Research, Bloomberg, Associés en finance). Riskpremierna baseras på forskning från Aswath Damodaran, professor vid Stern School of Business vid New York University, och skuldkostnaderna bygger på riskpremien för jämförbara företagsobligationer. Société Générale har valt de jämförbara företagen utifrån olika kriterier som är specifika för varje verksamhetsområde och de används också för att fastställa beta för varje verksamhet. Urvalet av jämförbara företag består av sju börsnoterade företag för bränsleverksamheten, fem för den installerade basen, sex för tillverkning och sex för stora projekt. De betavärden som har räknats fram styrks genom jämförelser med betaprognoser som beräknas genom Barramodellen som baseras på flera faktorer. |
| --- | --- |

(198)

Därefter har företagsvärdet för varje verksamhetsområde beräknats utifrån affärsplanerna med hjälp av nuvärdesmetoden. För det ändamålet använder Société Générale en vägd genomsnittlig kapitalkostnad som är olika för varje verksamhetsområde, i förhållande till den egna risken inom vart och ett av dessa områden. Den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden beräknas utifrån en prissättningsmodell för kapitaltillgångar (CAPM) som är förhållandevis långt utvecklad: för varje verksamhetsdel beräknas den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden per land där företaget har verksamhet. Därefter beräknas den sammantagna vägda genomsnittliga kapitalkostnaden utifrån dessa olika geografiska beräkningar. Räntesatser utan risk hämtas från flera erkända källor (SG Research, Bloomberg, Associés en finance). Riskpremierna baseras på forskning från Aswath Damodaran, professor vid Stern School of Business vid New York University, och skuldkostnaderna bygger på riskpremien för jämförbara företagsobligationer. Société Générale har valt de jämförbara företagen utifrån olika kriterier som är specifika för varje verksamhetsområde och de används också för att fastställa beta för varje verksamhet. Urvalet av jämförbara företag består av sju börsnoterade företag för bränsleverksamheten, fem för den installerade basen, sex för tillverkning och sex för stora projekt. De betavärden som har räknats fram styrks genom jämförelser med betaprognoser som beräknas genom Barramodellen som baseras på flera faktorer.

| (199) | Värdet på varje verksamhetsområde analyseras utifrån mervärdesmetoden och omfattar också ett slutvärde efter 2023. Detta har beräknats med hjälp av Gordon Shapiros metod, med ett normativt flöde som betraktas som representativt för verksamhetens förmåga att generera likviditet. Ett antagande om en evig tillväxt på noll har använts för alla verksamhetsområden. |
| --- | --- |

(199)

Värdet på varje verksamhetsområde analyseras utifrån mervärdesmetoden och omfattar också ett slutvärde efter 2023. Detta har beräknats med hjälp av Gordon Shapiros metod, med ett normativt flöde som betraktas som representativt för verksamhetens förmåga att generera likviditet. Ett antagande om en evig tillväxt på noll har använts för alla verksamhetsområden.

| (200) | Därefter gjordes känslighetsanalyser av företagsvärdena, med olika förändrade parametrar, t.ex. den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden eller vinstmarginalen före räntor, skatt, av- och nedskrivningar (EBITDA-marginalen). Varje verksamhetsområdes nettoskuld drogs sedan av från företagsvärdena för att fastställa värdet på deras eget kapital. Summan av dessa olika belopp per verksamhetsområde visar det totala värdet på eget kapital i Nouvel Areva NP. Société Générale har beräknat att det går att härleda en EBITDA-multipel på [...] ur värderingen. Denna EBITDA-multipel verkar rimlig eftersom den är lägre än medel- och medianvärdena för de EBITDA-multiplar som har noterats för jämförbara transaktioner – Société Générale har använt ett urval på 19 transaktioner som är representativa för de olika verksamheterna inom Nouvel Areva NP. |
| --- | --- |

(200)

Därefter gjordes känslighetsanalyser av företagsvärdena, med olika förändrade parametrar, t.ex. den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden eller vinstmarginalen före räntor, skatt, av- och nedskrivningar (EBITDA-marginalen). Varje verksamhetsområdes nettoskuld drogs sedan av från företagsvärdena för att fastställa värdet på deras eget kapital. Summan av dessa olika belopp per verksamhetsområde visar det totala värdet på eget kapital i Nouvel Areva NP. Société Générale har beräknat att det går att härleda en EBITDA-multipel på [...] ur värderingen. Denna EBITDA-multipel verkar rimlig eftersom den är lägre än medel- och medianvärdena för de EBITDA-multiplar som har noterats för jämförbara transaktioner – Société Générale har använt ett urval på 19 transaktioner som är representativa för de olika verksamheterna inom Nouvel Areva NP.

| (201) | Värdet på de olika parametrar som har använts för nuvärdesmetoden och den implicita EBITDA-multipeln bekräftas också av jämförelsen med de medel- och medianvärden som fastställs i den undersökning av jämförbara företag som anges i skäl 198. |
| --- | --- |

(201)

Värdet på de olika parametrar som har använts för nuvärdesmetoden och den implicita EBITDA-multipeln bekräftas också av jämförelsen med de medel- och medianvärden som fastställs i den undersökning av jämförbara företag som anges i skäl 198.

| (202) | Detta styrker kommissionens slutsats i beslutet om att inleda förfarandet, dvs. att den värdering som EDF och dess rådgivare har utfört baseras på tillgängliga uppgifter som är objektiva, verifierbara och tillförlitliga och som avspeglar det ekonomiska läget vid den tidpunkt då beslutet om transaktionen fattades. Denna slutsats har inte ifrågasatts av någon berörd tredje part under undersökningen. De nya faktorer som har tillkommit sedan värderingen, t.ex. bildandet av dotterföretag med dropdown-metoden, påverkar inte värderingens resultat, eftersom EDF har vidtagit åtgärder för att skydda sig helt och hållet mot dessa risker, i enlighet med de bestämmelser som beskrivs i skäl 30. |
| --- | --- |

(202)

Detta styrker kommissionens slutsats i beslutet om att inleda förfarandet, dvs. att den värdering som EDF och dess rådgivare har utfört baseras på tillgängliga uppgifter som är objektiva, verifierbara och tillförlitliga och som avspeglar det ekonomiska läget vid den tidpunkt då beslutet om transaktionen fattades. Denna slutsats har inte ifrågasatts av någon berörd tredje part under undersökningen. De nya faktorer som har tillkommit sedan värderingen, t.ex. bildandet av dotterföretag med dropdown-metoden, påverkar inte värderingens resultat, eftersom EDF har vidtagit åtgärder för att skydda sig helt och hållet mot dessa risker, i enlighet med de bestämmelser som beskrivs i skäl 30.

| (203) | Utifrån värderingen på 2,5 miljarder euro för 100 % av eget kapital har Société Générale visat att EDF kan vänta sig en internränta på investeringen på [0–20] % i grundscenariot. I grundscenariot förutsätts ett utträde (för beräkningen av slutvärdet) den [...] och en utträdesmultipel som motsvarar inträdesmultipeln, dvs. [...] x EBITDA. |
| --- | --- |

(203)

Utifrån värderingen på 2,5 miljarder euro för 100 % av eget kapital har Société Générale visat att EDF kan vänta sig en internränta på investeringen på [0–20] % i grundscenariot. I grundscenariot förutsätts ett utträde (för beräkningen av slutvärdet) den [...] och en utträdesmultipel som motsvarar inträdesmultipeln, dvs. [...] x EBITDA.

| (204) | Denna internränta måste jämföras med kostnaderna för eget kapital, viktat efter de olika verksamhetsområdena i Nouvel Areva NP. I det här fallet ger Société Génerales beräkningar, som baseras på de objektiva kriterierna i skäl 198, följande indikationer för varje verksamhetsområde: [0–10] % för bränsle, [0–10] % för installerad bas, [0–20] % för stora projekt, [0–10] % för tillverkning. Dessa beräkningar verkar seriösa eftersom de baseras på källor och en metod som är erkända och som liknar de som kommissionen själv har använt i andra ärenden och som i förekommande fall har bekräftats av tribunalen (26). Genom att väga dessa beräkningar utifrån varje verksamhetsområdes relativa andel av Nouvel Areva NP:s omsättning får man fram en genomsnittlig vägd kostnad för eget kapital på [0–10] %. Den internränta som EDF kan förvänta sig på investeringen i Nouvel Areva NP är alltså högre än kostnaderna för eget kapital i den berörda sektorn, även i ett antal negativa scenarier som har beaktats i Société Générales känslighetsanalyser (för året och utträdesmultipeln). |
| --- | --- |

(204)

Denna internränta måste jämföras med kostnaderna för eget kapital, viktat efter de olika verksamhetsområdena i Nouvel Areva NP. I det här fallet ger Société Génerales beräkningar, som baseras på de objektiva kriterierna i skäl 198, följande indikationer för varje verksamhetsområde: [0–10] % för bränsle, [0–10] % för installerad bas, [0–20] % för stora projekt, [0–10] % för tillverkning. Dessa beräkningar verkar seriösa eftersom de baseras på källor och en metod som är erkända och som liknar de som kommissionen själv har använt i andra ärenden och som i förekommande fall har bekräftats av tribunalen (26). Genom att väga dessa beräkningar utifrån varje verksamhetsområdes relativa andel av Nouvel Areva NP:s omsättning får man fram en genomsnittlig vägd kostnad för eget kapital på [0–10] %. Den internränta som EDF kan förvänta sig på investeringen i Nouvel Areva NP är alltså högre än kostnaderna för eget kapital i den berörda sektorn, även i ett antal negativa scenarier som har beaktats i Société Générales känslighetsanalyser (för året och utträdesmultipeln).

26

| (205) | Med hänsyn till dessa objektiva kriterier konstaterar kommissionen att avyttringen av Nouvel Areva NP utförs på normala marknadsvillkor och varken ger förvärvaren (EDF) eller säljaren (Arevakoncernen) någon ekonomisk fördel, varför det inte föreligger något statligt stöd. |
| --- | --- |

(205)

Med hänsyn till dessa objektiva kriterier konstaterar kommissionen att avyttringen av Nouvel Areva NP utförs på normala marknadsvillkor och varken ger förvärvaren (EDF) eller säljaren (Arevakoncernen) någon ekonomisk fördel, varför det inte föreligger något statligt stöd.

5.1.2.2   Avyttring av Areva TA

Avyttring av Areva TA

| (206) | De franska myndigheterna har förtydligat villkoren för avyttringen av Areva TA och har lämnat underlag som motiverar priset på [0–2 miljarder] euro för 100 % av eget kapital. Dessa underlag har sammanfattats i en undersökning från den finansiella rådgivarens kontor [...] av den 6 december 2016. |
| --- | --- |

(206)

De franska myndigheterna har förtydligat villkoren för avyttringen av Areva TA och har lämnat underlag som motiverar priset på [0–2 miljarder] euro för 100 % av eget kapital. Dessa underlag har sammanfattats i en undersökning från den finansiella rådgivarens kontor [...] av den 6 december 2016.

| (207) | I samband med sin företagsbesiktning utarbetade förvärvarkonsortiet en egen affärsplan för företaget Areva TA, som utgick från säljarens vision men med justerade antaganden utifrån konsortiets bästa kunskaper. |
| --- | --- |

(207)

I samband med sin företagsbesiktning utarbetade förvärvarkonsortiet en egen affärsplan för företaget Areva TA, som utgick från säljarens vision men med justerade antaganden utifrån konsortiets bästa kunskaper.

| (208) | Kommissionen har granskat de prognoser och antaganden som har använts vid värderingen och anser att de motsvarar kraven på en informerad investerare. Värderingen bygger på tillgängliga uppgifter som är objektiva, verifierbara och tillförlitliga och som avspeglar det ekonomiska läget vid den tidpunkt då beslutet om transaktionen fattades. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen har granskat de prognoser och antaganden som har använts vid värderingen och anser att de motsvarar kraven på en informerad investerare. Värderingen bygger på tillgängliga uppgifter som är objektiva, verifierbara och tillförlitliga och som avspeglar det ekonomiska läget vid den tidpunkt då beslutet om transaktionen fattades.

| (209) | Med hänsyn till dessa objektiva kriterier konstaterar kommissionen att avyttringen av Areva TA utförs på normala marknadsvillkor och varken ger förvärvaren eller säljaren (Arevakoncernen) någon ekonomisk fördel, varför det inte föreligger något statligt stöd. |
| --- | --- |

(209)

Med hänsyn till dessa objektiva kriterier konstaterar kommissionen att avyttringen av Areva TA utförs på normala marknadsvillkor och varken ger förvärvaren eller säljaren (Arevakoncernen) någon ekonomisk fördel, varför det inte föreligger något statligt stöd.

5.2   Stödets förenlighet

Stödets förenlighet

| (210) | Statens teckning för kapitaltillskotten till Areva SA och Nouvel Areva är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget som Frankrike har för avsikt att bevilja ett företag, Arevakoncernen, som bedriver verksamhet inom de områden som omfattas av Euratomfördraget. |
| --- | --- |

(210)

Statens teckning för kapitaltillskotten till Areva SA och Nouvel Areva är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget som Frankrike har för avsikt att bevilja ett företag, Arevakoncernen, som bedriver verksamhet inom de områden som omfattas av Euratomfördraget.

| (211) | Genom Euratomfördraget upprättas Europeiska atomenergigemenskapen. Där föreskrivs de instrument och ansvarsområden som krävs för att uppnå målen, däribland kärnsäkerhet, energioberoende samt mångfald och säkerhet i energiförsörjningen (27). |
| --- | --- |

(211)

Genom Euratomfördraget upprättas Europeiska atomenergigemenskapen. Där föreskrivs de instrument och ansvarsområden som krävs för att uppnå målen, däribland kärnsäkerhet, energioberoende samt mångfald och säkerhet i energiförsörjningen (27).

27

| (212) | Ett av huvudsyftena med Euratomfördraget och därmed även för unionen är att främja effektiv kärnenergi, vilket kommissionen också har konstaterat i tidigare beslut (28). Såsom anges i ingressen till Euratomfördraget är kommissionen, som är en institution inom Europeiska atomenergigemenskapen, skyldig att ”skapa förutsättningar för utvecklingen av en effektiv kärnindustri som väsentligt ökar energiproduktionen”. Denna skyldighet måste beaktas när kommissionen utövar sin befogenhet att bedöma och godkänna statligt stöd på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget och artikel 108.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(212)

Ett av huvudsyftena med Euratomfördraget och därmed även för unionen är att främja effektiv kärnenergi, vilket kommissionen också har konstaterat i tidigare beslut (28). Såsom anges i ingressen till Euratomfördraget är kommissionen, som är en institution inom Europeiska atomenergigemenskapen, skyldig att ”skapa förutsättningar för utvecklingen av en effektiv kärnindustri som väsentligt ökar energiproduktionen”. Denna skyldighet måste beaktas när kommissionen utövar sin befogenhet att bedöma och godkänna statligt stöd på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget och artikel 108.2 i EUF-fördraget.

28

| (213) | I EUF-fördraget fastställs villkoren för att ett stöd ska kunna anses vara förenligt med den inre marknaden. Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget får kommissionen godkänna ett statligt stöd om det beviljas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Med hänsyn till den berörda åtgärdens egenskaper ska kommissionen fastställa om den är förenlig med riktlinjernas bestämmelser om omstruktureringsstöd med tanke på de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda förfarandet samt synpunkterna från Frankrike och berörda tredje parter. |
| --- | --- |

(213)

I EUF-fördraget fastställs villkoren för att ett stöd ska kunna anses vara förenligt med den inre marknaden. Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget får kommissionen godkänna ett statligt stöd om det beviljas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Med hänsyn till den berörda åtgärdens egenskaper ska kommissionen fastställa om den är förenlig med riktlinjernas bestämmelser om omstruktureringsstöd med tanke på de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda förfarandet samt synpunkterna från Frankrike och berörda tredje parter.

5.2.1   Bedömning av huruvida Arevakoncernen är berättigad till omstruktureringsstöd

Bedömning av huruvida Arevakoncernen är berättigad till omstruktureringsstöd

| (214) | Vid utgången av 2014, dvs. i början av Arevakoncernens omstruktureringsperiod, hade koncernen ett negativt eget kapital på cirka – 244 miljoner euro. Efter ytterligare förluster försämrades läget för Arevakoncernens eget kapital ännu mer under 2015. Den 31 december 2015 uppgick Arevakoncernens eget kapital till – 2,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

(214)

Vid utgången av 2014, dvs. i början av Arevakoncernens omstruktureringsperiod, hade koncernen ett negativt eget kapital på cirka – 244 miljoner euro. Efter ytterligare förluster försämrades läget för Arevakoncernens eget kapital ännu mer under 2015. Den 31 december 2015 uppgick Arevakoncernens eget kapital till – 2,3 miljarder euro.

| (215) | Eftersom det är fråga om negativt eget kapital är kriteriet i punkt 20 a i riktlinjerna uppfyllt. Arevakoncernen bör alltså betraktas som ett företag i svårigheter, vilket innebär att det är berättigat till omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(215)

Eftersom det är fråga om negativt eget kapital är kriteriet i punkt 20 a i riktlinjerna uppfyllt. Arevakoncernen bör alltså betraktas som ett företag i svårigheter, vilket innebär att det är berättigat till omstruktureringsstöd.

5.2.2   Bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse

Bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse

| (216) | I Euratomfördraget anges kärnsäkerhet, energioberoende, mångfald och trygg energiförsörjning som mål av allmänt intresse. Enligt artikel 2 d i Euratomfördraget ska atomenergigemenskapen framför allt tillförsäkra samtliga förbrukare inom gemenskapen en regelbunden och rättvis försörjning med malmer och kärnbränslen. Genom att Arevakoncernen bibehålls bidrar det stöd som är under granskning till att dessa olika mål kan uppnås. |
| --- | --- |

(216)

I Euratomfördraget anges kärnsäkerhet, energioberoende, mångfald och trygg energiförsörjning som mål av allmänt intresse. Enligt artikel 2 d i Euratomfördraget ska atomenergigemenskapen framför allt tillförsäkra samtliga förbrukare inom gemenskapen en regelbunden och rättvis försörjning med malmer och kärnbränslen. Genom att Arevakoncernen bibehålls bidrar det stöd som är under granskning till att dessa olika mål kan uppnås.

| (217) | Stödet tryggar överlevnaden för Arevakoncernen, som är en viktig aktör inom den europeiska kärntekniska värdekedjan. Arevakoncernen är den största europeiska aktören på marknaden för utvinning av uran och är ensam aktör på marknaderna för konvertering av uran, återvinning av bränsleaggregat och produktion av MOX-bränsle. Koncernen har den kompetens som är nödvändig för en så säker och trygg drift som möjligt av ett visst antal ”viktiga anläggningar [...] som behövs för utvecklingen av kärnenergin” i den mening som avses i artikel 2, t.ex. anläggningar och installationer som Comurhex II, Haag och Melox. Slutligen är Arevakoncernen en mycket viktig europeisk aktör inom framställning av kärnbränsle för forskningsreaktorer och mål som ska bestrålas för framställning av radioisotoper för medicinskt bruk |
| --- | --- |

(217)

Stödet tryggar överlevnaden för Arevakoncernen, som är en viktig aktör inom den europeiska kärntekniska värdekedjan. Arevakoncernen är den största europeiska aktören på marknaden för utvinning av uran och är ensam aktör på marknaderna för konvertering av uran, återvinning av bränsleaggregat och produktion av MOX-bränsle. Koncernen har den kompetens som är nödvändig för en så säker och trygg drift som möjligt av ett visst antal ”viktiga anläggningar [...] som behövs för utvecklingen av kärnenergin” i den mening som avses i artikel 2, t.ex. anläggningar och installationer som Comurhex II, Haag och Melox. Slutligen är Arevakoncernen en mycket viktig europeisk aktör inom framställning av kärnbränsle för forskningsreaktorer och mål som ska bestrålas för framställning av radioisotoper för medicinskt bruk

| (218) | Om koncernen försvann skulle detta alltså ge omedelbara effekter för kärnsäkerheten, energioberoendet, mångfalden och den trygga energiförsörjningen i EU. |
| --- | --- |

(218)

Om koncernen försvann skulle detta alltså ge omedelbara effekter för kärnsäkerheten, energioberoendet, mångfalden och den trygga energiförsörjningen i EU.

| (219) | I riktlinjerna anges även villkoren för att ett omstruktureringsstöd ska anses bidra till ett mål av allmänt intresse. Så är fallet om omstruktureringens syfte är att undvika sociala problem eller marknadsmisslyckanden som kan uppstå om företaget lämnar marknaden och dess verksamhet försvinner. |
| --- | --- |

(219)

I riktlinjerna anges även villkoren för att ett omstruktureringsstöd ska anses bidra till ett mål av allmänt intresse. Så är fallet om omstruktureringens syfte är att undvika sociala problem eller marknadsmisslyckanden som kan uppstå om företaget lämnar marknaden och dess verksamhet försvinner.

| (220) | Följande av de marknadsmisslyckanden som anges i punkt 44 i riktlinjerna, är tillämpliga i föreliggande ärende, beroende på de berörda marknaderna: i) risk för avbrott i viktiga tjänsteleveranser som är svåra att ersätta och där det skulle vara svårt för en konkurrent att fylla stödmottagarens plats, ii) negativa konsekvenser om ett företag med en viktig systembetingad roll i en viss sektor lämnar marknaden, och iii) irreparabel förlust av viktig teknisk sakkunskap eller expertis. I skälen 223–226 granskas hur stödet gör det möjligt att undvika dessa negativa risker eller konsekvenser. |
| --- | --- |

(220)

Följande av de marknadsmisslyckanden som anges i punkt 44 i riktlinjerna, är tillämpliga i föreliggande ärende, beroende på de berörda marknaderna: i) risk för avbrott i viktiga tjänsteleveranser som är svåra att ersätta och där det skulle vara svårt för en konkurrent att fylla stödmottagarens plats, ii) negativa konsekvenser om ett företag med en viktig systembetingad roll i en viss sektor lämnar marknaden, och iii) irreparabel förlust av viktig teknisk sakkunskap eller expertis. I skälen 223–226 granskas hur stödet gör det möjligt att undvika dessa negativa risker eller konsekvenser.

| (221) | Dessutom måste kommissionen utvärdera alternativ till ett rent utträde från marknaden, t.ex. att vissa verksamheter fortsätter efter en likvidation utan statligt stöd. Kommissionen måste förvissa sig om att målen av allmänt intresse inte går att uppfylla på samma sätt i de kontrafaktiska scenarier som inte omfattar statligt stöd. Den analysen behandlas i del 5.2.4 i det här beslutet. |
| --- | --- |

(221)

Dessutom måste kommissionen utvärdera alternativ till ett rent utträde från marknaden, t.ex. att vissa verksamheter fortsätter efter en likvidation utan statligt stöd. Kommissionen måste förvissa sig om att målen av allmänt intresse inte går att uppfylla på samma sätt i de kontrafaktiska scenarier som inte omfattar statligt stöd. Den analysen behandlas i del 5.2.4 i det här beslutet.

| (222) | Vad gäller konsekvenserna av att Arevakoncernen skulle lämna dessa marknader konstaterar kommissionen följande. |
| --- | --- |

(222)

Vad gäller konsekvenserna av att Arevakoncernen skulle lämna dessa marknader konstaterar kommissionen följande.

| (223) | När det gäller utvinningsverksamheten är Arevakoncernen den största europeiska aktören inom sektorn. Om koncernen lämnar marknaden skulle detta innebära att den europeiska uranförsörjningen i huvudsak blir beroende av icke-europeiska aktörer, bl.a. ryska (Rosatom) och kazakiska (KAP) aktörer, som motsvarar ungefär [30–50] % av marknaden (29). Det finns ingen europeisk, eller västerländsk, aktör (t.ex. det kanadensiska företaget Camoc) som verkar kunna utöka sin utvinningskapacitet i motsvarande grad för att säkerställa mångfalden och försörjningstryggheten i EU. Om Arevakoncernen lämnar marknaden kan detta på längre sikt också leda till höjda uranpriser till följd av koncentrationen på marknaden. Arevakoncernen kan alltså sägas spela en viktig systembetingad roll för EU:s försörjning av uran. |
| --- | --- |

(223)

När det gäller utvinningsverksamheten är Arevakoncernen den största europeiska aktören inom sektorn. Om koncernen lämnar marknaden skulle detta innebära att den europeiska uranförsörjningen i huvudsak blir beroende av icke-europeiska aktörer, bl.a. ryska (Rosatom) och kazakiska (KAP) aktörer, som motsvarar ungefär [30–50] % av marknaden (29). Det finns ingen europeisk, eller västerländsk, aktör (t.ex. det kanadensiska företaget Camoc) som verkar kunna utöka sin utvinningskapacitet i motsvarande grad för att säkerställa mångfalden och försörjningstryggheten i EU. Om Arevakoncernen lämnar marknaden kan detta på längre sikt också leda till höjda uranpriser till följd av koncentrationen på marknaden. Arevakoncernen kan alltså sägas spela en viktig systembetingad roll för EU:s försörjning av uran.

29

| (224) | När det gäller konverteringsverksamheten är Arevakoncernen den sista europeiska aktör som är verksam på den marknaden. Om koncernen försvinner från marknaden kommer detta att få stora negativa följder. Det skulle för det första hota unionens energioberoende eftersom konverteringen av uran är en oumbärlig länk i kärnbränslekedjan. Dessutom skulle det leda till svagare konkurrens på en marknad som redan är kraftigt koncentrerad, vilket skulle kunna leda till ökade kostnader för de europeiska elproducenterna och därmed i slutändan för de europeiska konsumenterna. I detta hänseende spelar Arevakoncernen en viktig systembetingad roll för verksamheten i den europeiska kärnbränslecykeln och om koncernen försvinner finns det risk för avbrott i en viktig tjänst. |
| --- | --- |

(224)

När det gäller konverteringsverksamheten är Arevakoncernen den sista europeiska aktör som är verksam på den marknaden. Om koncernen försvinner från marknaden kommer detta att få stora negativa följder. Det skulle för det första hota unionens energioberoende eftersom konverteringen av uran är en oumbärlig länk i kärnbränslekedjan. Dessutom skulle det leda till svagare konkurrens på en marknad som redan är kraftigt koncentrerad, vilket skulle kunna leda till ökade kostnader för de europeiska elproducenterna och därmed i slutändan för de europeiska konsumenterna. I detta hänseende spelar Arevakoncernen en viktig systembetingad roll för verksamheten i den europeiska kärnbränslecykeln och om koncernen försvinner finns det risk för avbrott i en viktig tjänst.

| (225) | Vad gäller anrikningsverksamheten är Arevakoncernen en av endast två europeiska aktörer, tillsammans med konsortiet Urenco. Ryska Tenex (Rosatomkoncernen) är den enda andra aktör som faktiskt är närvarande på den europeiska marknaden. Om Arevakoncernens verksamhet försvinner skulle detta påverka marknadsstrukturen som därmed skulle präglas av ett oligopol på europeisk nivå, vilket sannolikt skulle leda till prisökningar. Även här spelar alltså Arevakoncernen en viktig systembetingad roll för anrikningsverksamheten. |
| --- | --- |

(225)

Vad gäller anrikningsverksamheten är Arevakoncernen en av endast två europeiska aktörer, tillsammans med konsortiet Urenco. Ryska Tenex (Rosatomkoncernen) är den enda andra aktör som faktiskt är närvarande på den europeiska marknaden. Om Arevakoncernens verksamhet försvinner skulle detta påverka marknadsstrukturen som därmed skulle präglas av ett oligopol på europeisk nivå, vilket sannolikt skulle leda till prisökningar. Även här spelar alltså Arevakoncernen en viktig systembetingad roll för anrikningsverksamheten.

| (226) | Vad gäller behandling och återvinning av använt kärnbränsle är Arevakoncernen i dag det enda företag i världen som har en industriell teknik för att återvinna använt kärnbränsle och omvandla det till MOX-bränsle för lättvattenreaktorer. Genom dessa processer tillhandahåller Arevakoncernen återvunnet kärnbränsle motsvarande [0–25] % av den franska elproduktionen. Dessutom har Frankrike valt att ge Arevakoncernen ansvar för den industriella återvinningen. Koncernen är alltså en viktig länk i hanteringen av använt kärnbränsle i Frankrike och i unionen i stort. Under dessa förhållanden skulle det kunna innebära ett allvarligt hot mot marknadens funktion i EU om Arevakoncernen lämnar marknaden. Det kan medföra en irreparabel förlust av viktig teknisk sakkunskap eller expertis och även leda till avbrott i en viktig tjänst som ingen konkurrent kan säkerställa i dagsläget. |
| --- | --- |

(226)

Vad gäller behandling och återvinning av använt kärnbränsle är Arevakoncernen i dag det enda företag i världen som har en industriell teknik för att återvinna använt kärnbränsle och omvandla det till MOX-bränsle för lättvattenreaktorer. Genom dessa processer tillhandahåller Arevakoncernen återvunnet kärnbränsle motsvarande [0–25] % av den franska elproduktionen. Dessutom har Frankrike valt att ge Arevakoncernen ansvar för den industriella återvinningen. Koncernen är alltså en viktig länk i hanteringen av använt kärnbränsle i Frankrike och i unionen i stort. Under dessa förhållanden skulle det kunna innebära ett allvarligt hot mot marknadens funktion i EU om Arevakoncernen lämnar marknaden. Det kan medföra en irreparabel förlust av viktig teknisk sakkunskap eller expertis och även leda till avbrott i en viktig tjänst som ingen konkurrent kan säkerställa i dagsläget.

| (227) | Kommissionen konstaterar att det omstruktureringsstöd som har anmälts av de franska myndigheterna förhindrar att Arevakoncernen försvinner och att dess verksamhet inom kärnbränslecykeln upphör, vilket också förhindrar de marknadsmisslyckanden som skulle uppstå i annat fall. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen konstaterar att det omstruktureringsstöd som har anmälts av de franska myndigheterna förhindrar att Arevakoncernen försvinner och att dess verksamhet inom kärnbränslecykeln upphör, vilket också förhindrar de marknadsmisslyckanden som skulle uppstå i annat fall.

5.2.3   Omstruktureringsplan och återställande av långsiktig lönsamhet

Omstruktureringsplan och återställande av långsiktig lönsamhet

| (228) | För att omstruktureringsstödet ska anses bidra effektivt till de angivna målen av allmänt intresse måste det påvisas att den planerade omstruktureringen innebär att det går att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. I sitt beslut om att inleda förfarandet tvivlade kommissionen emellertid på att vissa antaganden bakom planen för återställande av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen var realistiska. |
| --- | --- |

(228)

För att omstruktureringsstödet ska anses bidra effektivt till de angivna målen av allmänt intresse måste det påvisas att den planerade omstruktureringen innebär att det går att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. I sitt beslut om att inleda förfarandet tvivlade kommissionen emellertid på att vissa antaganden bakom planen för återställande av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen var realistiska.

| (229) | Analysen av Arevakoncernens återställda lönsamhet måste göras utifrån den omstrukturerade Arevakoncernen, som i framtiden kommer att omfatta två enheter: i) Nouvel Areva och ii) Areva SA. Dessa båda enheter kommer att bedriva separat verksamhet och ha skilda redovisningssystem. Vid bedömningen av Arevakoncernens återställda lönsamhet går det alltså att analysera de båda enheternas affärsplaner var och en för sig. |
| --- | --- |

(229)

Analysen av Arevakoncernens återställda lönsamhet måste göras utifrån den omstrukturerade Arevakoncernen, som i framtiden kommer att omfatta två enheter: i) Nouvel Areva och ii) Areva SA. Dessa båda enheter kommer att bedriva separat verksamhet och ha skilda redovisningssystem. Vid bedömningen av Arevakoncernens återställda lönsamhet går det alltså att analysera de båda enheternas affärsplaner var och en för sig.

5.2.3.1   Nouvel Arevas affärsplan

Nouvel Arevas affärsplan

| (230) | De franska myndigheterna har överlämnat en affärsplan för Nouvel Areva till kommissionen, med ett grundscenario och ett försämrat scenario. De ekonomiska prognoserna för scenariona återges i tabellerna 1 och 2.

  Tabell 1


  Finansieringsbana för Nouvel Areva (grundscenario)





















  En millions EUR | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | O2016 | O2017 | O2018 | B2019 | B2020 | B2021 | B2022 | B2023 | B2024 | B2025 | Cumul. 16-25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % de croissance | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Marge brute | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| R&D | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges com. et marketing | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges administratives | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Autres charges et produits des opérations | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Total Coûts non opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| D&A et variations de provisions | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Var. de BFR opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investissements opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Désinvest. Opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Résultat de cession | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Cash Flow opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(230)

De franska myndigheterna har överlämnat en affärsplan för Nouvel Areva till kommissionen, med ett grundscenario och ett försämrat scenario. De ekonomiska prognoserna för scenariona återges i tabellerna 1 och 2.

Tabell 1

Tabell 1

Finansieringsbana för Nouvel Areva (grundscenario)

Finansieringsbana för Nouvel Areva (grundscenario)

En millions EUR

2012

2013

2014

2015

O2016

O2017

O2018

B2019

B2020

B2021

B2022

B2023

B2024

B2025

Cumul. 16-25

Chiffre d'affaires

Chiffre d'affaires

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% de croissance

% de croissance

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marge brute

Marge brute

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

R&D

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges com. et marketing

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges administratives

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Autres charges et produits des opérations

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total Coûts non opérationnels

Total Coûts non opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT

EBIT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

D&A et variations de provisions

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Var. de BFR opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investissements opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Désinvest. Opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Résultat de cession

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Cash Flow opérationnel

Cash Flow opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabell 2

Tabell 2

Finansieringsbana för Nouvel Areva (försämrat scenario)

Finansieringsbana för Nouvel Areva (försämrat scenario)

| En millions EUR | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | O2016 | O2017 | O2018 | B2019 | B2020 | B2021 | B2022 | B2023 | B2024 | B2025 | Cumul. 16-25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| % de croissance | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Marge brute | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| R&D | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges com. et marketing | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Charges administratives | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Autres charges et produits des opérations | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Total Coûts non opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| D&A et variations de provisions | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| En % du CA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Var. de BFR opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investissements opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Désinvest. Opérationnels | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Résultat de cession | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Cash Flow opérationnel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

En millions EUR

2012

2013

2014

2015

O2016

O2017

O2018

B2019

B2020

B2021

B2022

B2023

B2024

B2025

Cumul. 16-25

Chiffre d'affaires

Chiffre d'affaires

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

% de croissance

% de croissance

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marge brute

Marge brute

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

R&D

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges com. et marketing

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Charges administratives

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Autres charges et produits des opérations

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total Coûts non opérationnels

Total Coûts non opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT

EBIT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

D&A et variations de provisions

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

En % du CA

En % du CA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Var. de BFR opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investissements opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Désinvest. Opérationnels

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Résultat de cession

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Cash Flow opérationnel

Cash Flow opérationnel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (231) | Prognoserna bygger på en rad antaganden – de viktigaste beskrivs i skäl 106. Kommissionen erkänner att dessa antaganden är försiktiga, särskilt vad gäller prisprognoserna för uran. Även med utgångspunkt i dessa försiktiga antaganden är marknaden överens om (30) att marknaden kommer att återhämta sig på medellång sikt och att priset på kärnbränsle gradvis kommer att öka, vilket är positivt för återställandet av Arevakoncernens lönsamhet. |
| --- | --- |

(231)

Prognoserna bygger på en rad antaganden – de viktigaste beskrivs i skäl 106. Kommissionen erkänner att dessa antaganden är försiktiga, särskilt vad gäller prisprognoserna för uran. Även med utgångspunkt i dessa försiktiga antaganden är marknaden överens om (30) att marknaden kommer att återhämta sig på medellång sikt och att priset på kärnbränsle gradvis kommer att öka, vilket är positivt för återställandet av Arevakoncernens lönsamhet.

30

| (232) | I skäl 150 i sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att det försämrade scenario som de franska myndigheterna lämnat in inte innehåller någon känslighetsanalys som gör det möjligt att rangordna och förebygga de risker som är förknippade med företagets verksamhet. |
| --- | --- |

(232)

I skäl 150 i sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att det försämrade scenario som de franska myndigheterna lämnat in inte innehåller någon känslighetsanalys som gör det möjligt att rangordna och förebygga de risker som är förknippade med företagets verksamhet.

| (233) | Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna har åtgärdat denna brist i de synpunkter som myndigheterna har lämnat in under granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(233)

Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna har åtgärdat denna brist i de synpunkter som myndigheterna har lämnat in under granskningsförfarandet.

| (234) | Graden av känslighet i de olika antagandena har alltså beräknats, vilket gör det möjligt att identifiera de viktigaste riskerna för verksamheten: växelkurs mellan euro och US-dollar, villkor för utnyttjande [...], icke genomförda [...], målen för planen för prestanda och konkurrenskraft uppfylls inte. Dessa risker avspeglas tydligt i det försämrade scenariot. För perioden 2016–2025 är den sammanlagda vinsten före räntor, skatt, av- och nedskrivningar mindre än [0–30] % och det operativa kassaflödet är [0–30] % jämfört med grundscenariot. Det försämrade scenariot verkar alltså bero på denna känslighet för en nedgång. |
| --- | --- |

(234)

Graden av känslighet i de olika antagandena har alltså beräknats, vilket gör det möjligt att identifiera de viktigaste riskerna för verksamheten: växelkurs mellan euro och US-dollar, villkor för utnyttjande [...], icke genomförda [...], målen för planen för prestanda och konkurrenskraft uppfylls inte. Dessa risker avspeglas tydligt i det försämrade scenariot. För perioden 2016–2025 är den sammanlagda vinsten före räntor, skatt, av- och nedskrivningar mindre än [0–30] % och det operativa kassaflödet är [0–30] % jämfört med grundscenariot. Det försämrade scenariot verkar alltså bero på denna känslighet för en nedgång.

| (235) | De franska myndigheterna har också lagt fram en strategi för att minska de viktigaste riskerna, vilket beskrivs i skälen 111–114. |
| --- | --- |

(235)

De franska myndigheterna har också lagt fram en strategi för att minska de viktigaste riskerna, vilket beskrivs i skälen 111–114.

| (236) | Vad gäller växelkursrisken för euro/US-dollar verkar Arevakoncernen tillämpa en mycket strikt policy för att täcka risken. Exponeringarna analyseras varje månad och kurssäkringar tecknas för att täcka en minimiandel av den kommande valutaväxlingen. Viss verksamhet som är avgörande för att återställa den omstrukturerade Arevakoncernens verksamhet, t.ex. utvinning, har delvis ett naturligt skydd mot denna risk: [20–70] % av Nouvel Arevas utvinning kommer ske i Kanada, vars valuta är knuten till US-dollarn. Dessa båda faktorer – det naturliga skyddet för viss viktig verksamhet och den aktiva säkringspolicyn för den övriga verksamheten – innebär sammantaget att kommissionen anser att det har införts en trovärdig strategi för att minska risken. |
| --- | --- |

(236)

Vad gäller växelkursrisken för euro/US-dollar verkar Arevakoncernen tillämpa en mycket strikt policy för att täcka risken. Exponeringarna analyseras varje månad och kurssäkringar tecknas för att täcka en minimiandel av den kommande valutaväxlingen. Viss verksamhet som är avgörande för att återställa den omstrukturerade Arevakoncernens verksamhet, t.ex. utvinning, har delvis ett naturligt skydd mot denna risk: [20–70] % av Nouvel Arevas utvinning kommer ske i Kanada, vars valuta är knuten till US-dollarn. Dessa båda faktorer – det naturliga skyddet för viss viktig verksamhet och den aktiva säkringspolicyn för den övriga verksamheten – innebär sammantaget att kommissionen anser att det har införts en trovärdig strategi för att minska risken.

| (237) | Vad gäller utnyttjandevillkoren för verksamheten i [...] har Arevakoncernen redan infört en riskminskningsstrategi som går ut på att göra operativa förbättringar som kan uppväga extrakostnaden [...]. Dessa förbättringar ingår i planen för prestanda och konkurrenskraft, som löper till 2018, och nya möjligheter att optimera verksamheten kan undersökas efter 2018 om risken materialiseras. Kommissionen anser att Arevakoncernens metod är rationell i så måtto att den syftar till att upprätthålla lönsamheten i sina tillgångar [...] genom att använda de styrmedel koncernen förfogar över. |
| --- | --- |

(237)

Vad gäller utnyttjandevillkoren för verksamheten i [...] har Arevakoncernen redan infört en riskminskningsstrategi som går ut på att göra operativa förbättringar som kan uppväga extrakostnaden [...]. Dessa förbättringar ingår i planen för prestanda och konkurrenskraft, som löper till 2018, och nya möjligheter att optimera verksamheten kan undersökas efter 2018 om risken materialiseras. Kommissionen anser att Arevakoncernens metod är rationell i så måtto att den syftar till att upprätthålla lönsamheten i sina tillgångar [...] genom att använda de styrmedel koncernen förfogar över.

| (238) | Vad gäller risken i samband med [...] är det otvivelaktigt så att en [...] skulle få negativa följder för Nouvel Arevas framtida verksamhet. De franska myndigheterna har dock angett att det inte är särskilt sannolikt att denna risk [...] ska materialiseras. Detta ämne var t.ex. [...]. Därför anser kommissionen att en tillfredsställande riskminskningsstrategi har införts. |
| --- | --- |

(238)

Vad gäller risken i samband med [...] är det otvivelaktigt så att en [...] skulle få negativa följder för Nouvel Arevas framtida verksamhet. De franska myndigheterna har dock angett att det inte är särskilt sannolikt att denna risk [...] ska materialiseras. Detta ämne var t.ex. [...]. Därför anser kommissionen att en tillfredsställande riskminskningsstrategi har införts.

| (239) | När det slutligen gäller bristande uppfyllelse av målen för planen för prestanda och konkurrenskraft har de franska myndigheterna angett att Nouvel Areva kan komma att utöka planens omfattning och varaktighet, t.ex. för att sänka inköps- eller lönekostnaderna. Kommissionen anser att det är rationellt att söka efter ytterligare möjligheter att förbättra konkurrenskraften om det inte går att uppnå samtliga mål för den tidigare planen. |
| --- | --- |

(239)

När det slutligen gäller bristande uppfyllelse av målen för planen för prestanda och konkurrenskraft har de franska myndigheterna angett att Nouvel Areva kan komma att utöka planens omfattning och varaktighet, t.ex. för att sänka inköps- eller lönekostnaderna. Kommissionen anser att det är rationellt att söka efter ytterligare möjligheter att förbättra konkurrenskraften om det inte går att uppnå samtliga mål för den tidigare planen.

| (240) | Utifrån den information som kommissionen har fått tillgång till anser den därför att Arevakoncernen har infört en tillfredsställande strategi för att minska de viktigaste riskerna för verksamheten. Därmed är tvivlet undanröjt om att Nouvel Arevas omstruktureringsplan är förenlig med punkt 50 i riktlinjerna, vilket ifrågasattes i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(240)

Utifrån den information som kommissionen har fått tillgång till anser den därför att Arevakoncernen har infört en tillfredsställande strategi för att minska de viktigaste riskerna för verksamheten. Därmed är tvivlet undanröjt om att Nouvel Arevas omstruktureringsplan är förenlig med punkt 50 i riktlinjerna, vilket ifrågasattes i beslutet om att inleda förfarandet.

| (241) | Kommissionen undrade också om Nouvel Areva kunde få den finansiering som krävdes för att återställa den långsiktiga lönsamheten i ett försämrat scenario. |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen undrade också om Nouvel Areva kunde få den finansiering som krävdes för att återställa den långsiktiga lönsamheten i ett försämrat scenario.

| (242) | De franska myndigheterna har gjort de förtydliganden som krävdes. I det försämrade scenariot skulle det uppstå ett finansieringsbehov på [0–1 miljard] euro [...]. Detta finansieringsbehov [...] kommer sannolikt att täckas [...]. De franska myndigheterna har emellertid visat att Nouvel Areva i det försämrade scenariot kommer att återfå kreditbetyget ”investment grade” [...], även med hänsyn till [...]. Det innebär att företaget kommer att kunna refinansieras till en rimlig kostnad på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

(242)

De franska myndigheterna har gjort de förtydliganden som krävdes. I det försämrade scenariot skulle det uppstå ett finansieringsbehov på [0–1 miljard] euro [...]. Detta finansieringsbehov [...] kommer sannolikt att täckas [...]. De franska myndigheterna har emellertid visat att Nouvel Areva i det försämrade scenariot kommer att återfå kreditbetyget ”investment grade” [...], även med hänsyn till [...]. Det innebär att företaget kommer att kunna refinansieras till en rimlig kostnad på kapitalmarknaderna.

| (243) | Problemet kvarstår däremot för [...]. Det finns dock två anledningar att anta att detta hinder kommer att kunna övervinnas. Vid det laget kommer Nouvel Areva för det första att ha återställt en tillräckligt sund ekonomi för att kunna [...].[...] Nouvel Areva få banklån med löptider och till belopp som är förenliga med företagets finansieringsbehov. För det andra har de s.k. high yield-marknaderna för obligationer vuxit betydligt under senare år, vilket betyder att Nouvel Areva kommer att kunna vända sig till dem vid behov. Finansieringen är visserligen dyrare på dessa marknader, men Nouvel Areva skulle endast behöva göra begränsade emissioner, eftersom företaget vid det laget kommer att återfått en hög kreditvärdighet, ”investment grade” [...]. |
| --- | --- |

(243)

Problemet kvarstår däremot för [...]. Det finns dock två anledningar att anta att detta hinder kommer att kunna övervinnas. Vid det laget kommer Nouvel Areva för det första att ha återställt en tillräckligt sund ekonomi för att kunna [...].[...] Nouvel Areva få banklån med löptider och till belopp som är förenliga med företagets finansieringsbehov. För det andra har de s.k. high yield-marknaderna för obligationer vuxit betydligt under senare år, vilket betyder att Nouvel Areva kommer att kunna vända sig till dem vid behov. Finansieringen är visserligen dyrare på dessa marknader, men Nouvel Areva skulle endast behöva göra begränsade emissioner, eftersom företaget vid det laget kommer att återfått en hög kreditvärdighet, ”investment grade” [...].

| (244) | [...]. Vad gäller stödets storlek är det alltså tillfredsställande att Nouvel Areva får kreditbetyget ”investment grade” [...] enligt grundscenariot, dvs. innan refinansieringsbehovet uppstår. Enligt det försämrade scenariot [...] skulle återställandet av den långsiktiga lönsamheten i Nouvel Areva inte äventyras på något grundläggande sätt. |
| --- | --- |

(244)

[...]. Vad gäller stödets storlek är det alltså tillfredsställande att Nouvel Areva får kreditbetyget ”investment grade” [...] enligt grundscenariot, dvs. innan refinansieringsbehovet uppstår. Enligt det försämrade scenariot [...] skulle återställandet av den långsiktiga lönsamheten i Nouvel Areva inte äventyras på något grundläggande sätt.

| (245) | Därför anser kommissionen att Nouvel Areva kommer att kunna tillgodose sina behov av en finansiering på [...], även enligt det försämrade scenariot. Företagets utsikter för att återställa den långsiktiga lönsamheten är alltså inte hotade. |
| --- | --- |

(245)

Därför anser kommissionen att Nouvel Areva kommer att kunna tillgodose sina behov av en finansiering på [...], även enligt det försämrade scenariot. Företagets utsikter för att återställa den långsiktiga lönsamheten är alltså inte hotade.

| (246) | Slutligen ifrågasatte kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet varför affärsplanen inte verkade ta hänsyn till verksamheten inom kärnbränslecykeln och förlusten av synergieffekter till följd av avyttringen av reaktorverksamheten. |
| --- | --- |

(246)

Slutligen ifrågasatte kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet varför affärsplanen inte verkade ta hänsyn till verksamheten inom kärnbränslecykeln och förlusten av synergieffekter till följd av avyttringen av reaktorverksamheten.

| (247) | Kommissionen anser att de franska myndigheterna har lämnat upplysningar som besvarar även dessa frågeställningar. Svaren baseras på två huvudargument. |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen anser att de franska myndigheterna har lämnat upplysningar som besvarar även dessa frågeställningar. Svaren baseras på två huvudargument.

| (248) | För det första är det uppenbart att förlusten av synergieffekter kommer att ge mest kännbara konsekvenser inom en tidsram som delvis sträcker sig längre än den affärsplan som har anmälts till kommissionen (2016–2025). Detta beror på att kärnteknisk verksamhet omfattas av mycket långa ekonomiska cykler. Avtal om leverans av kärnbränsle gäller i allmänhet i många år, oftast fem till tio år beroende på typen av material (obearbetat, konverterat eller anrikat uran) och kund. Det kommer alltså att ske en ganska kraftig hysteres under de första åren av affärsplanen. Förlusterna av synergieffekter kommer framför allt att märkas när Nouvel Arevas viktigaste försörjningsavtal börjar att gälla, eller när Nouvel Areva NP vinner nya kraftverksprojekt, dvs. snarare i slutet av affärsplanen 2016–2025 (eller ännu senare). Antagandena om tillväxten i Nouvel Arevas omsättning fram till utgången av perioden för affärsplanen är alltså försiktiga. De baseras på [...], trots att Arevakoncernen i ett kontrafaktiskt scenario där de båda tidigare verksamheterna fortsätter att vara integrerade tveklöst hade kunnat [...], framför allt genom erbjudanden som omfattar ”slutet av livstiden”, där synergieffekterna får fullt genomslag (31). |
| --- | --- |

(248)

För det första är det uppenbart att förlusten av synergieffekter kommer att ge mest kännbara konsekvenser inom en tidsram som delvis sträcker sig längre än den affärsplan som har anmälts till kommissionen (2016–2025). Detta beror på att kärnteknisk verksamhet omfattas av mycket långa ekonomiska cykler. Avtal om leverans av kärnbränsle gäller i allmänhet i många år, oftast fem till tio år beroende på typen av material (obearbetat, konverterat eller anrikat uran) och kund. Det kommer alltså att ske en ganska kraftig hysteres under de första åren av affärsplanen. Förlusterna av synergieffekter kommer framför allt att märkas när Nouvel Arevas viktigaste försörjningsavtal börjar att gälla, eller när Nouvel Areva NP vinner nya kraftverksprojekt, dvs. snarare i slutet av affärsplanen 2016–2025 (eller ännu senare). Antagandena om tillväxten i Nouvel Arevas omsättning fram till utgången av perioden för affärsplanen är alltså försiktiga. De baseras på [...], trots att Arevakoncernen i ett kontrafaktiskt scenario där de båda tidigare verksamheterna fortsätter att vara integrerade tveklöst hade kunnat [...], framför allt genom erbjudanden som omfattar ”slutet av livstiden”, där synergieffekterna får fullt genomslag (31).

31

| (249) | För det andra kommer Arevakoncernen att genomföra en ambitiös plan för prestanda och konkurrenskraft som bl.a. är avsedd att kompensera för förlusten av ekonomiska skalfördelar till följd av de pågående avyttringarna, t.ex. inom inköpsområdet. Syftet med planen är att göra kostnadsbesparingar på 500 miljoner euro per år fram till 2018. |
| --- | --- |

(249)

För det andra kommer Arevakoncernen att genomföra en ambitiös plan för prestanda och konkurrenskraft som bl.a. är avsedd att kompensera för förlusten av ekonomiska skalfördelar till följd av de pågående avyttringarna, t.ex. inom inköpsområdet. Syftet med planen är att göra kostnadsbesparingar på 500 miljoner euro per år fram till 2018.

| (250) | Därför konstaterar kommissionen att de tvivel som den uttryckte om olika delar av Nouvel Arevas affärsplan har undanröjts. Resten av planen för återställande av lönsamheten för denna enhet ansågs redan vara tillfredsställande i beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen betonade framför allt att de viktigaste antagandena var realistiska. Den bedömningen har inte ändrats. Dessutom konstaterade kommissionen att banan för Nouvel Areva innebär att den omstrukturerade enhetens lönsamhet skulle vara återställd 2019 och att den ansåg att de franska myndigheternas indikatorer för detta var relevanta: omsättning, vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar, operativt kassaflöde, nettoskuldsättning, S&P-kvoter som t.ex. nettoskuld/vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar och operativt kassaflöde/nettoskuld. Därför anser kommissionen att Nouvel Arevas affärsplan är välgrundad och kommer att tillåta att lönsamheten återställs fram till 2019. Den kommer också att bidra till de mål av allmänt intresse som stödet syftar till. |
| --- | --- |

(250)

Därför konstaterar kommissionen att de tvivel som den uttryckte om olika delar av Nouvel Arevas affärsplan har undanröjts. Resten av planen för återställande av lönsamheten för denna enhet ansågs redan vara tillfredsställande i beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen betonade framför allt att de viktigaste antagandena var realistiska. Den bedömningen har inte ändrats. Dessutom konstaterade kommissionen att banan för Nouvel Areva innebär att den omstrukturerade enhetens lönsamhet skulle vara återställd 2019 och att den ansåg att de franska myndigheternas indikatorer för detta var relevanta: omsättning, vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar, operativt kassaflöde, nettoskuldsättning, S&P-kvoter som t.ex. nettoskuld/vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar och operativt kassaflöde/nettoskuld. Därför anser kommissionen att Nouvel Arevas affärsplan är välgrundad och kommer att tillåta att lönsamheten återställs fram till 2019. Den kommer också att bidra till de mål av allmänt intresse som stödet syftar till.

5.2.3.2   Areva SA:s affärsplan

Areva SA:s affärsplan

| (251) | I sitt beslut om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen att de antaganden som låg till grund för Areva SA:s affärsplan var realistiska. Tvivlen stärktes av att planen för avyttringen av reaktorverksamheten ännu inte var klar när beslutet om att inleda förfarandet antogs. |
| --- | --- |

(251)

I sitt beslut om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen att de antaganden som låg till grund för Areva SA:s affärsplan var realistiska. Tvivlen stärktes av att planen för avyttringen av reaktorverksamheten ännu inte var klar när beslutet om att inleda förfarandet antogs.

| (252) | För att avhjälpa kommissionens farhågor lämnade de franska myndigheterna in en uppdaterad affärsplan som byggde på stabilare antaganden. Dessutom har kommissionen tagit emot synpunkter från tredje parter, Siemens och TVO. Därmed har kommissionen tillgång till de upplysningar som krävs för att bedöma om Arevakoncernens omstrukturering gör det möjligt att återställa den långsiktiga lönsamheten i Areva SA. |
| --- | --- |

(252)

För att avhjälpa kommissionens farhågor lämnade de franska myndigheterna in en uppdaterad affärsplan som byggde på stabilare antaganden. Dessutom har kommissionen tagit emot synpunkter från tredje parter, Siemens och TVO. Därmed har kommissionen tillgång till de upplysningar som krävs för att bedöma om Arevakoncernens omstrukturering gör det möjligt att återställa den långsiktiga lönsamheten i Areva SA.

| (253) | I framtiden kommer Areva SA:s främsta uppgift vara att lösa de skulder som ligger inom företaget (direkt eller indirekt via Areva NP), dvs.






  a) | återbetalning av Arevakoncernens banklån och räntor för dem, till ett sammanlagt belopp av 3,4 miljarder euro under perioden 2017–2025, |
| --- | --- | --- |

(253)

I framtiden kommer Areva SA:s främsta uppgift vara att lösa de skulder som ligger inom företaget (direkt eller indirekt via Areva NP), dvs.

a)

återbetalning av Arevakoncernens banklån och räntor för dem, till ett sammanlagt belopp av 3,4 miljarder euro under perioden 2017–2025,

| b) | diverse kostnader och avsättningar för verksamhet som ska avyttras, till ett sammanlagt belopp på [0–1 miljard] euro, |
| --- | --- |

b)

diverse kostnader och avsättningar för verksamhet som ska avyttras, till ett sammanlagt belopp på [0–1 miljard] euro,

| c) | eventuella skadestånd som kommer att krävas eller garantier som kan komma att utlösas [...], |
| --- | --- |

c)

eventuella skadestånd som kommer att krävas eller garantier som kan komma att utlösas [...],

| d) | utgifter i samband med slutförandet av OL3-projektet. |
| --- | --- |

d)

utgifter i samband med slutförandet av OL3-projektet.

| (254) | Med tanke på enhetens särskilda uppgift handlar återställandet av lönsamheten i Areva SA egentligen om att säkerställa att de resurser som företaget kommer att förfoga över kommer att vara tillräckliga för att täcka samtliga dessa skulder, även i ett försämrat scenario. |
| --- | --- |

(254)

Med tanke på enhetens särskilda uppgift handlar återställandet av lönsamheten i Areva SA egentligen om att säkerställa att de resurser som företaget kommer att förfoga över kommer att vara tillräckliga för att täcka samtliga dessa skulder, även i ett försämrat scenario.

| (255) | Från och med 2017 kommer Areva SA att ha följande resurser:






  a) | det kapitaltillskott på 2 miljarder euro som den franska staten planerar, |
| --- | --- | --- |

(255)

Från och med 2017 kommer Areva SA att ha följande resurser:

a)

det kapitaltillskott på 2 miljarder euro som den franska staten planerar,

| b) | vinsterna från de pågående avyttringarna, som kommer att uppgå till ungefär [1–5 miljarder] euro (32), men som kan komma att höjas med [200–700 miljoner] om det pristillägg som anges i avtalet om aktieköp för avyttringen av Nouvel Areva NP betalas (33), |
| --- | --- |

b)

vinsterna från de pågående avyttringarna, som kommer att uppgå till ungefär [1–5 miljarder] euro (32), men som kan komma att höjas med [200–700 miljoner] om det pristillägg som anges i avtalet om aktieköp för avyttringen av Nouvel Areva NP betalas (33),

32

33

| c) | värdet på de tillgångar som ligger kvar i Areva SA:s balansräkning [...], dvs. i första hand de aktier som Areva SA kommer att behålla i Nouvel Areva. |
| --- | --- |

c)

värdet på de tillgångar som ligger kvar i Areva SA:s balansräkning [...], dvs. i första hand de aktier som Areva SA kommer att behålla i Nouvel Areva.

| (256) | De resurser som avses i skäl 255 kan beräknas med rimlig tillförlitlighet. För det första är beloppet för kapitaltillskottet säkert. För det andra finns det alla möjligheter för att vinsten på avyttringarna kommer att uppgå till minst cirka [1–5 miljarder] euro, eftersom det i aktieköpsavtalet mellan EDF Arevakoncernen föreskrivs ett pris på 2,5 miljarder euro (34) för 100 % Nouvel Areva NP:s eget kapital och försäljningen av dotterföretaget Adwen skedde till 60 miljoner euro (35). För det tredje kan Areva SA:s innehav i Nouvel Areva värderas till 2 miljarder euro, enligt en försiktig metod. |
| --- | --- |

(256)

De resurser som avses i skäl 255 kan beräknas med rimlig tillförlitlighet. För det första är beloppet för kapitaltillskottet säkert. För det andra finns det alla möjligheter för att vinsten på avyttringarna kommer att uppgå till minst cirka [1–5 miljarder] euro, eftersom det i aktieköpsavtalet mellan EDF Arevakoncernen föreskrivs ett pris på 2,5 miljarder euro (34) för 100 % Nouvel Areva NP:s eget kapital och försäljningen av dotterföretaget Adwen skedde till 60 miljoner euro (35). För det tredje kan Areva SA:s innehav i Nouvel Areva värderas till 2 miljarder euro, enligt en försiktig metod.

34

35

| (257) | Vad gäller den sista punkten är Areva SA:s återstående innehav i Nouvel Areva med säkerhet den av Areva SA:s resurser som är svårast att värdera. [...]. Trots osäkerheten bör en försiktig bedömning ta hänsyn till det faktiska värdet på detta innehav. De två japanska investerare som avses i skäl 132 har värderat innehavet till 2 miljarder euro för 100 % av eget kapital med utgångspunkt i en rapport från den finansiella rådgivaren [...] den 23 september 2016. Detta är en försiktig bedömning eftersom värdet på Nouvel Arevas eget kapital [...] i princip bör vara högre än i dag, om företaget återställs enligt den bana som beskrivs i omstruktureringsplanen. [...]. |
| --- | --- |

(257)

Vad gäller den sista punkten är Areva SA:s återstående innehav i Nouvel Areva med säkerhet den av Areva SA:s resurser som är svårast att värdera. [...]. Trots osäkerheten bör en försiktig bedömning ta hänsyn till det faktiska värdet på detta innehav. De två japanska investerare som avses i skäl 132 har värderat innehavet till 2 miljarder euro för 100 % av eget kapital med utgångspunkt i en rapport från den finansiella rådgivaren [...] den 23 september 2016. Detta är en försiktig bedömning eftersom värdet på Nouvel Arevas eget kapital [...] i princip bör vara högre än i dag, om företaget återställs enligt den bana som beskrivs i omstruktureringsplanen. [...].

| (258) | Av dessa olika omständigheter framgår att Areva SA kommer att kunna disponera [3–7 miljarder] euro för att tillgodose sina behov. Till detta kan det komma att läggas [200–700 miljoner] euro som ett pristillägg, fördelat under 2017–2019, och 2 miljarder euro [...] dess innehav i Nouvel Areva. |
| --- | --- |

(258)

Av dessa olika omständigheter framgår att Areva SA kommer att kunna disponera [3–7 miljarder] euro för att tillgodose sina behov. Till detta kan det komma att läggas [200–700 miljoner] euro som ett pristillägg, fördelat under 2017–2019, och 2 miljarder euro [...] dess innehav i Nouvel Areva.

| (259) | Eftersom Areva SA:s resurser är kända gäller det nu att bedöma om de kommer att vara tillräckliga för de preliminära behoven. Beräkningen av Areva SA:s behov är mycket osäker. Återbetalningen av bankskulden och räntorna på den motsvarar ett säkert belopp: 3,4 miljarder från och med 2017. Kostnaderna och avsättningarna för verksamhet som ska avyttras är koncentrerade till de första åren för affärsplanen och berörs därför inte av några stora osäkra faktorer. De beräknas till [0–1 miljard] euro. Däremot är riskerna i samband med [...] svåra att värdera, av naturliga skäl. Det finns ett antal osäkra faktorer vad gäller färdigställandet av OL3-projektet. |
| --- | --- |

(259)

Eftersom Areva SA:s resurser är kända gäller det nu att bedöma om de kommer att vara tillräckliga för de preliminära behoven. Beräkningen av Areva SA:s behov är mycket osäker. Återbetalningen av bankskulden och räntorna på den motsvarar ett säkert belopp: 3,4 miljarder från och med 2017. Kostnaderna och avsättningarna för verksamhet som ska avyttras är koncentrerade till de första åren för affärsplanen och berörs därför inte av några stora osäkra faktorer. De beräknas till [0–1 miljard] euro. Däremot är riskerna i samband med [...] svåra att värdera, av naturliga skäl. Det finns ett antal osäkra faktorer vad gäller färdigställandet av OL3-projektet.

| (260) | I fråga om riskerna i samband med [...] innehåller avtalet om aktieköp, som styr avyttringen för Nouvel Areva, bestämmelser om skuldgarantier för EDF [...]. Syftet med dessa skuldgarantier är att skydda EDF mot de eventuella ekonomiska följderna av [...]. |
| --- | --- |

(260)

I fråga om riskerna i samband med [...] innehåller avtalet om aktieköp, som styr avyttringen för Nouvel Areva, bestämmelser om skuldgarantier för EDF [...]. Syftet med dessa skuldgarantier är att skydda EDF mot de eventuella ekonomiska följderna av [...].

| (261) | När det gäller avtalsenligt ansvar [...]. |
| --- | --- |

(261)

När det gäller avtalsenligt ansvar [...].

| (262) | [...], denna risk verkar vara begränsad i dag. |
| --- | --- |

(262)

[...], denna risk verkar vara begränsad i dag.

| (263) | För samtliga frågor som kan beröra det civilrättsliga ansvaret [...]. |
| --- | --- |

(263)

För samtliga frågor som kan beröra det civilrättsliga ansvaret [...].

| (264) | Därför anser kommissionen att Areva SA:s riskexponering [...] är svår att kvantifiera, men att den i alla fall sannolikt är begränsad till [...]. |
| --- | --- |

(264)

Därför anser kommissionen att Areva SA:s riskexponering [...] är svår att kvantifiera, men att den i alla fall sannolikt är begränsad till [...].

| (265) | När det sedan gäller kostnaden för att slutföra OL3-projektet och åtföljande finansiella eller rättsliga risker har kommissionen tagit emot ett antal kommentarer från tredje parter. Det måste göras åtskillnad mellan två frågor: å ena sidan kostnaden för att färdigställa byggnationen i strikt bemärkelse, å andra sidan den finansiella risken i samband med olika pågående rättsliga åtgärder mellan parterna i projektet. |
| --- | --- |

(265)

När det sedan gäller kostnaden för att slutföra OL3-projektet och åtföljande finansiella eller rättsliga risker har kommissionen tagit emot ett antal kommentarer från tredje parter. Det måste göras åtskillnad mellan två frågor: å ena sidan kostnaden för att färdigställa byggnationen i strikt bemärkelse, å andra sidan den finansiella risken i samband med olika pågående rättsliga åtgärder mellan parterna i projektet.

| (266) | De franska myndigheterna, TVO och Siemens har var och en för sig lämnat in olika beräkningar av kostnaderna för att slutföra OL3-projektet och de oförutsedda händelser som kan påverka dessa kostnader. |
| --- | --- |

(266)

De franska myndigheterna, TVO och Siemens har var och en för sig lämnat in olika beräkningar av kostnaderna för att slutföra OL3-projektet och de oförutsedda händelser som kan påverka dessa kostnader.

| (267) | Det scenario som de franska myndigheterna har utarbetat med utgångspunkt i information från Arevakoncernen ledde till kassaflöden netto på [(1,5)–(0,5) miljarder] euro [...]. Dessa flöden omfattar följande:






  a) | [...] euro i operativt kassaflöde netto för genomförandet av OL3-projektet [...]. Harmoniserat över samma referensperiod ligger denna beräkning nära TVO:s och Siemens beräkningar. Det verkar alltså finnas ett förhållandevis stort samförstånd om detta grundläggande antagande. |
| --- | --- | --- |

(267)

Det scenario som de franska myndigheterna har utarbetat med utgångspunkt i information från Arevakoncernen ledde till kassaflöden netto på [(1,5)–(0,5) miljarder] euro [...]. Dessa flöden omfattar följande:

a)

[...] euro i operativt kassaflöde netto för genomförandet av OL3-projektet [...]. Harmoniserat över samma referensperiod ligger denna beräkning nära TVO:s och Siemens beräkningar. Det verkar alltså finnas ett förhållandevis stort samförstånd om detta grundläggande antagande.

| b) | Avsättningar för risker med genomförandet av projektet på [0–1 miljarder] euro. Denna beräkning ligger mellan det lägre intervall ([0–1 miljard] euro) och det högre intervall ([0–1 miljard] euro) som har beräknats av TVO och [...]. |
| --- | --- |

b)

Avsättningar för risker med genomförandet av projektet på [0–1 miljarder] euro. Denna beräkning ligger mellan det lägre intervall ([0–1 miljard] euro) och det högre intervall ([0–1 miljard] euro) som har beräknats av TVO och [...].

| (268) | Utöver dessa beräkningar [...]. I ett sådant scenario skulle Areva SA:s extrakostnader uppgå till [...] på [0–1 miljard] euro. |
| --- | --- |

(268)

Utöver dessa beräkningar [...]. I ett sådant scenario skulle Areva SA:s extrakostnader uppgå till [...] på [0–1 miljard] euro.

| (269) | Eftersom OL3-projektet är så stort och komplicerat är det en svår balansgång att jämföra dessa olika prognoser. Det är dock nödvändigt att göra denna jämförelse för att förena kravet på att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, dvs. att det offentliga kapitaltillskottet till Areva SA inte blir onödigt stort, med kravet på att Areva SA ska ha tillräckliga resurser för att kunna betala tillbaka sina skulder, även i ett försämrat scenario. |
| --- | --- |

(269)

Eftersom OL3-projektet är så stort och komplicerat är det en svår balansgång att jämföra dessa olika prognoser. Det är dock nödvändigt att göra denna jämförelse för att förena kravet på att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, dvs. att det offentliga kapitaltillskottet till Areva SA inte blir onödigt stort, med kravet på att Areva SA ska ha tillräckliga resurser för att kunna betala tillbaka sina skulder, även i ett försämrat scenario.

| (270) | I motsats till Siemens anser kommissionen att det försämrade scenariot inte måste avspegla samtliga teoretiskt tänkbara maximala risker. Det är kommissionen som med utgångspunkt i sakförhållandena måste avgöra vilken nivå som kan anses vara en tillräckligt försiktig beräkning av ett försämrat scenario. |
| --- | --- |

(270)

I motsats till Siemens anser kommissionen att det försämrade scenariot inte måste avspegla samtliga teoretiskt tänkbara maximala risker. Det är kommissionen som med utgångspunkt i sakförhållandena måste avgöra vilken nivå som kan anses vara en tillräckligt försiktig beräkning av ett försämrat scenario.

| (271) | I det här fallet är förseningsrisken den viktigaste variabeln för kostnaderna för att slutföra OL3-projektet [...]. På grundval av de upplysningar som kommissionen har tagit emot under granskningsförfaranden anser kommissionen att det försämrade scenariot får baseras på antagandet [...]. Detta val bygger huvudsakligen på två faktorer. För det första konstaterar kommissionen att när utvärderingen genomfördes hade den preliminära tidsplanen för bygget [...] följts. TVO och Arevakoncernen har för övrigt gratulerat varandra offentligt (36) för de goda framstegen med projektet, som har varit möjliga tack vara det förbättrade samarbetet på plats. Från och med 2017 kommer OL3-projektet för det andra att kunna dra nytta av erfarenheterna av testerna i Taishan. De goda framstegen med EPR-projektet i Taishan har lett till att det projektet nu ligger ungefär fem månader före OL3-projektet. Därför har kommissionen ingen objektiv anledning att anta att projektet ens under ett försämrat scenario skulle levereras [...] – ett antagande som [...] inte har upprepat i sina synpunkter. |
| --- | --- |

(271)

I det här fallet är förseningsrisken den viktigaste variabeln för kostnaderna för att slutföra OL3-projektet [...]. På grundval av de upplysningar som kommissionen har tagit emot under granskningsförfaranden anser kommissionen att det försämrade scenariot får baseras på antagandet [...]. Detta val bygger huvudsakligen på två faktorer. För det första konstaterar kommissionen att när utvärderingen genomfördes hade den preliminära tidsplanen för bygget [...] följts. TVO och Arevakoncernen har för övrigt gratulerat varandra offentligt (36) för de goda framstegen med projektet, som har varit möjliga tack vara det förbättrade samarbetet på plats. Från och med 2017 kommer OL3-projektet för det andra att kunna dra nytta av erfarenheterna av testerna i Taishan. De goda framstegen med EPR-projektet i Taishan har lett till att det projektet nu ligger ungefär fem månader före OL3-projektet. Därför har kommissionen ingen objektiv anledning att anta att projektet ens under ett försämrat scenario skulle levereras [...] – ett antagande som [...] inte har upprepat i sina synpunkter.

36

| (272) | Utgår man från detta antagande för det försämrade scenariot ger detta följande beräkningar för kostnaderna ”kontant” (netto av det återstående belopp som TVO ska betala) från och med 2017: cirka [0–3 miljarder] euro från TVO och [0–3 miljarder] euro från Siemens. Dessa respektive beräkningar är ungefär [...] euro högre än de franska myndigheternas beräkningar. De franska myndigheterna anser att Siemens och TVO:s beräkningar inte är relevanta. Det går med säkerhet att konstatera att Arevakoncernen har de bästa förutsättningarna för att känna till och beräkna sina egna kostnader. Dessa meningsskiljaktigheter och projektets historia talar dock för en försiktig beräkning. En triangulering av de tre beräkningarna ger t.ex. en försiktig uppskattning på [0–3 miljarder] euro. Det beloppet kan ligga till grund för kommissionens analys. |
| --- | --- |

(272)

Utgår man från detta antagande för det försämrade scenariot ger detta följande beräkningar för kostnaderna ”kontant” (netto av det återstående belopp som TVO ska betala) från och med 2017: cirka [0–3 miljarder] euro från TVO och [0–3 miljarder] euro från Siemens. Dessa respektive beräkningar är ungefär [...] euro högre än de franska myndigheternas beräkningar. De franska myndigheterna anser att Siemens och TVO:s beräkningar inte är relevanta. Det går med säkerhet att konstatera att Arevakoncernen har de bästa förutsättningarna för att känna till och beräkna sina egna kostnader. Dessa meningsskiljaktigheter och projektets historia talar dock för en försiktig beräkning. En triangulering av de tre beräkningarna ger t.ex. en försiktig uppskattning på [0–3 miljarder] euro. Det beloppet kan ligga till grund för kommissionens analys.

| (273) | Till denna skuld måste man lägga Areva SA:s viktigaste rättsliga risker i samband med OL3-projektet. Riskerna kan delas in i två grupper. Dels beloppet för de skadestånd som Areva SA eller Areva NP kan behöva betala [...], dels förlikningsförfarandet mellan konsortiet och TVO. |
| --- | --- |

(273)

Till denna skuld måste man lägga Areva SA:s viktigaste rättsliga risker i samband med OL3-projektet. Riskerna kan delas in i två grupper. Dels beloppet för de skadestånd som Areva SA eller Areva NP kan behöva betala [...], dels förlikningsförfarandet mellan konsortiet och TVO.

| (274) | Siemens har meddelat kommissionen [...]. |
| --- | --- |

(274)

Siemens har meddelat kommissionen [...].

| (275) | När det gäller den rättsliga risken i samband med det pågående förlikningsförfarandet mellan TVO och konsortiet har det visat sig omöjligt att beräkna något belopp eller någon sannolikhet för utgången. Av de upplysningar som de franska myndigheterna, Siemens och TVO har lämnat framgår att ett avgörande i förlikningsförfarandet i grunden skulle [...]. I dagsläget finns det emellertid ingen information som gör det möjligt att förutse resultatet av den här tvisten, som är ett av de mest komplicerade ärenden som skiljedomstolen har behandlat hittills. I teorin skulle konsortiets exponering maximalt kunna uppgå till [...] euro [...]. Med hänsyn till att det är omöjligt att bedöma sannolikheten för denna risk [...]. Detta gör det svårt att tillämpa riktlinjerna, eftersom kommissionen, precis som anges i skäl 269, måste förvissa sig om att det omstrukturerade företaget har de resurser som krävs för att betala sina skulder, samtidigt som stödbeloppet inte får vara oproportionerligt. |
| --- | --- |

(275)

När det gäller den rättsliga risken i samband med det pågående förlikningsförfarandet mellan TVO och konsortiet har det visat sig omöjligt att beräkna något belopp eller någon sannolikhet för utgången. Av de upplysningar som de franska myndigheterna, Siemens och TVO har lämnat framgår att ett avgörande i förlikningsförfarandet i grunden skulle [...]. I dagsläget finns det emellertid ingen information som gör det möjligt att förutse resultatet av den här tvisten, som är ett av de mest komplicerade ärenden som skiljedomstolen har behandlat hittills. I teorin skulle konsortiets exponering maximalt kunna uppgå till [...] euro [...]. Med hänsyn till att det är omöjligt att bedöma sannolikheten för denna risk [...]. Detta gör det svårt att tillämpa riktlinjerna, eftersom kommissionen, precis som anges i skäl 269, måste förvissa sig om att det omstrukturerade företaget har de resurser som krävs för att betala sina skulder, samtidigt som stödbeloppet inte får vara oproportionerligt.

| (276) | Sammanfattningsvis leder en försiktig analys av Areva SA:s skulder, baserad på de synpunkter som har lämnats in av de franska myndigheterna och de berörda parterna, till följande slutsats: Areva SA är exponerat för kvantifierbara skulder på cirka [3–7 miljarder] euro (37). |
| --- | --- |

(276)

Sammanfattningsvis leder en försiktig analys av Areva SA:s skulder, baserad på de synpunkter som har lämnats in av de franska myndigheterna och de berörda parterna, till följande slutsats: Areva SA är exponerat för kvantifierbara skulder på cirka [3–7 miljarder] euro (37).

37

| (277) | Till dessa skulder ska läggas [...] en samling skulder som är svårare att kvantifiera: å ena sidan riskerna i samband med [...] och å andra sidan risken för att Areva SA måste bidra till ett eventuellt skadestånd från konsortiet till TVO i det pågående förlikningsförfarandet. |
| --- | --- |

(277)

Till dessa skulder ska läggas [...] en samling skulder som är svårare att kvantifiera: å ena sidan riskerna i samband med [...] och å andra sidan risken för att Areva SA måste bidra till ett eventuellt skadestånd från konsortiet till TVO i det pågående förlikningsförfarandet.

| (278) | För att hantera dessa skulder har Areva SA tillgång till [3–7 miljarder] euro (38) och tillgångar till ett värde av [...] till följd av sitt innehav av cirka 40 % av Nouvel Areva. I sina synpunkter har Siemens och TVO inte tagit hänsyn till detta innehav, som i dag är värderat till 2 miljarder euro. Innehavet är dock tillräckligt för att övertyga kommissionen om att Areva SA (och därmed Areva NP) kommer att kunna betala sina skulder, även om det för närvarande är omöjligt att värdera en del av dessa skulder i praktiken. Denna slutsats påverkas inte av att innehavet har låg likviditet på kort sikt, eftersom ett visst antal risker inte kommer att ge full effekt förrän från och med 2019 (39) om de materialiseras, dvs. vid en tidpunkt då Nouvel Areva kommer att vara på väg att fullfölja sin omstrukturering och dess aktier kommer att vara högre värderade och mer likvida än i dag. |
| --- | --- |

(278)

För att hantera dessa skulder har Areva SA tillgång till [3–7 miljarder] euro (38) och tillgångar till ett värde av [...] till följd av sitt innehav av cirka 40 % av Nouvel Areva. I sina synpunkter har Siemens och TVO inte tagit hänsyn till detta innehav, som i dag är värderat till 2 miljarder euro. Innehavet är dock tillräckligt för att övertyga kommissionen om att Areva SA (och därmed Areva NP) kommer att kunna betala sina skulder, även om det för närvarande är omöjligt att värdera en del av dessa skulder i praktiken. Denna slutsats påverkas inte av att innehavet har låg likviditet på kort sikt, eftersom ett visst antal risker inte kommer att ge full effekt förrän från och med 2019 (39) om de materialiseras, dvs. vid en tidpunkt då Nouvel Areva kommer att vara på väg att fullfölja sin omstrukturering och dess aktier kommer att vara högre värderade och mer likvida än i dag.

38

39

| (279) | Därför konstaterar kommissionen att det visserligen är svårt att göra en säker värdering av Areva SA:s skulder, men att de upplysningar som har lämnats under granskningsförfarandet bekräftar att Areva SA kommer att ha tillräckliga resurser för att betala sina skulder, även vid ett försämrat scenario som omfattar extrakostnader för OL3-projektet, skadestånd som ska betalas i samband med olika tvister som berör OL3 och utnyttjandet av vissa skuldgarantier [...]. |
| --- | --- |

(279)

Därför konstaterar kommissionen att det visserligen är svårt att göra en säker värdering av Areva SA:s skulder, men att de upplysningar som har lämnats under granskningsförfarandet bekräftar att Areva SA kommer att ha tillräckliga resurser för att betala sina skulder, även vid ett försämrat scenario som omfattar extrakostnader för OL3-projektet, skadestånd som ska betalas i samband med olika tvister som berör OL3 och utnyttjandet av vissa skuldgarantier [...].

| (280) | I samband med denna fråga har TVO framfört en annan typ av argument. Enligt TVO bör kommissionen inte bara bedöma omstruktureringen ur finansiell synvinkel utan också se till att det bibehålls tillräckliga personalresurser och tekniska resurser inom Areva NP, som även fortsättningsvis kommer att vara gemensam uppdragstagare med TVO, samtidigt som en del av Areva NP:s gamla tillgångar kommer att ha avyttrats till EDF via Nouvel Areva NP. Enligt TVO skulle bristande personalresurser och tekniska resurser strida mot artikel 2 b och c i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

(280)

I samband med denna fråga har TVO framfört en annan typ av argument. Enligt TVO bör kommissionen inte bara bedöma omstruktureringen ur finansiell synvinkel utan också se till att det bibehålls tillräckliga personalresurser och tekniska resurser inom Areva NP, som även fortsättningsvis kommer att vara gemensam uppdragstagare med TVO, samtidigt som en del av Areva NP:s gamla tillgångar kommer att ha avyttrats till EDF via Nouvel Areva NP. Enligt TVO skulle bristande personalresurser och tekniska resurser strida mot artikel 2 b och c i Euratomfördraget.

| (281) | Kommissionen konstaterar att den i sin analys av Arevakoncernens omstrukturering med utgångspunkt i kontrollen av statligt stöd inte har tagit ställning till hur Arevakoncernen rent tekniskt kommer att uppfylla sina avtalsenliga skyldigheter gentemot TVO. Kommissionen påminner dock om att enligt villkoren i artikel 6 f i rådets direktiv 2009/71/Euratom (40), ändrat genom rådets direktiv 2014/87/Euratom (41), ska tillståndshavare sörja för och upprätthålla dels de ekonomiska resurser, dels de personella resurser med lämpliga kvalifikationer och färdigheter som krävs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter med hänsyn till kärnsäkerheten vid en kärnteknisk anläggning. Enligt samma artikel ska tillståndshavare också se till att entreprenörer och underleverantörer som står under deras ansvar och vars verksamheter kan påverka kärnsäkerheten vid en kärnteknisk anläggning har de personella resurser med lämpliga kvalifikationer och färdigheter som krävs för att kunna fullgöra sina skyldigheter. Areva NP är alltså skyldigt att sörja för de resurser som krävs för att fullgöra de skyldigheter som beskrivs ovan. Kommissionen konstaterade i skäl 279 att Areva NP kommer att ha tillräckliga finansiella resurser. Dessutom konstaterar kommissionen att [...] personalresurser kan tillhandahållas [...] till Areva NP. För övrigt tvivlar kommissionen inte på att Nouvel Areva NP har ett industriellt intresse av att färdigställa OL3 helt och hållet, eftersom detta skulle bekräfta att företaget har förmåga att sälja och uppföra EPR-reaktorer. Enligt direktivet får tillståndshavare emellertid inte delegera sitt ansvar. Som svar på TVO:s argument påminner kommissionen därför om att tillståndshavaren måste fortsätta att bibehålla de personalresurser som krävs för att fullgöra sina skyldigheter i fråga om kärnsäkerheten vid OL3. |
| --- | --- |

(281)

Kommissionen konstaterar att den i sin analys av Arevakoncernens omstrukturering med utgångspunkt i kontrollen av statligt stöd inte har tagit ställning till hur Arevakoncernen rent tekniskt kommer att uppfylla sina avtalsenliga skyldigheter gentemot TVO. Kommissionen påminner dock om att enligt villkoren i artikel 6 f i rådets direktiv 2009/71/Euratom (40), ändrat genom rådets direktiv 2014/87/Euratom (41), ska tillståndshavare sörja för och upprätthålla dels de ekonomiska resurser, dels de personella resurser med lämpliga kvalifikationer och färdigheter som krävs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter med hänsyn till kärnsäkerheten vid en kärnteknisk anläggning. Enligt samma artikel ska tillståndshavare också se till att entreprenörer och underleverantörer som står under deras ansvar och vars verksamheter kan påverka kärnsäkerheten vid en kärnteknisk anläggning har de personella resurser med lämpliga kvalifikationer och färdigheter som krävs för att kunna fullgöra sina skyldigheter. Areva NP är alltså skyldigt att sörja för de resurser som krävs för att fullgöra de skyldigheter som beskrivs ovan. Kommissionen konstaterade i skäl 279 att Areva NP kommer att ha tillräckliga finansiella resurser. Dessutom konstaterar kommissionen att [...] personalresurser kan tillhandahållas [...] till Areva NP. För övrigt tvivlar kommissionen inte på att Nouvel Areva NP har ett industriellt intresse av att färdigställa OL3 helt och hållet, eftersom detta skulle bekräfta att företaget har förmåga att sälja och uppföra EPR-reaktorer. Enligt direktivet får tillståndshavare emellertid inte delegera sitt ansvar. Som svar på TVO:s argument påminner kommissionen därför om att tillståndshavaren måste fortsätta att bibehålla de personalresurser som krävs för att fullgöra sina skyldigheter i fråga om kärnsäkerheten vid OL3.

40

41

5.2.4   Behov av statligt ingripande och stimulanseffekt

Behov av statligt ingripande och stimulanseffekt

| (282) | För att statens ingripande ska vara nödvändigt och ha en stimulanseffekt i den mening som avses i punkterna 53 och 59 i riktlinjerna måste det påvisas att scenariona för att lösa krisen inte innebär stöd som hindrar att de mål av allmänt intresse uppnås som ingripandet syftar till. Scenariona får omfatta i) en alternativ omstrukturering genom en omorganisation av den befintliga skulden, avyttring av verksamhet eller privata kapitaltillskott, ii) en försäljning eller iii) en likvidation. |
| --- | --- |

(282)

För att statens ingripande ska vara nödvändigt och ha en stimulanseffekt i den mening som avses i punkterna 53 och 59 i riktlinjerna måste det påvisas att scenariona för att lösa krisen inte innebär stöd som hindrar att de mål av allmänt intresse uppnås som ingripandet syftar till. Scenariona får omfatta i) en alternativ omstrukturering genom en omorganisation av den befintliga skulden, avyttring av verksamhet eller privata kapitaltillskott, ii) en försäljning eller iii) en likvidation.

| (283) | Vad gäller det alternativa omstruktureringsscenariot bekräftar kommissionen sin ståndpunkt i beslutet om att inleda förfarandet, dvs. att






  a) | den berörda planen redan omfattar en betydande avyttring av verksamhet – motsvarande mer än 50 % av Arevakoncernens omsättning och mer än 30 % av koncernens tillgångar före omstruktureringen – vilket betyder att alla eventuella ytterligare avyttringar skulle innebära en risk för återställandet av Arevakoncernens lönsamhet utan att ge några uppenbara förbättringar i konkurrensen eller marknadsstrukturen, vilket visas i avsnitt 5.2.7.2 i det här beslutet, |
| --- | --- | --- |

(283)

Vad gäller det alternativa omstruktureringsscenariot bekräftar kommissionen sin ståndpunkt i beslutet om att inleda förfarandet, dvs. att

a)

den berörda planen redan omfattar en betydande avyttring av verksamhet – motsvarande mer än 50 % av Arevakoncernens omsättning och mer än 30 % av koncernens tillgångar före omstruktureringen – vilket betyder att alla eventuella ytterligare avyttringar skulle innebära en risk för återställandet av Arevakoncernens lönsamhet utan att ge några uppenbara förbättringar i konkurrensen eller marknadsstrukturen, vilket visas i avsnitt 5.2.7.2 i det här beslutet,

| b) | ingen privat investerare är beredd att skjuta till hela det kapital som Arevakoncernen behöver, samtidigt som det redan är fastställt att privata investerare ska bidra med upp till 500 miljoner euro, |
| --- | --- |

b)

ingen privat investerare är beredd att skjuta till hela det kapital som Arevakoncernen behöver, samtidigt som det redan är fastställt att privata investerare ska bidra med upp till 500 miljoner euro,

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| (284) | I fråga om en försäljning eller likvidation anser kommissionen att det finns stor risk för att målen av allmänt intresse inte skulle uppnås, framför allt Euratomfördragets mål om säkerhet och kontinuitet i unionens försörjning av kärnbränsle. |
| --- | --- |

(284)

I fråga om en försäljning eller likvidation anser kommissionen att det finns stor risk för att målen av allmänt intresse inte skulle uppnås, framför allt Euratomfördragets mål om säkerhet och kontinuitet i unionens försörjning av kärnbränsle.

| (285) | För det första skulle det vara svårt att fortsätta den verksamhet som Arevakoncernen bedriver för närvarande, till följd av de administrativa behandlingstiderna för att utse en ny driftsansvarig för en kärnteknisk anläggning (42). Varje ändring av en driftsansvarig måste godkännas av de ministerier som ansvarar för kärnsäkerheten enligt ASN. Syftet med det förfarandet är framför allt att kontrollera att den nya driftsansvariga har i) den tekniska kapacitet som krävs för att säkert och varaktigt garantera driften av den berörda verksamheten (vilket omfattar tekniska resurser, organisation, förutsättningar för och erfarenhet av drift av grundläggande kärntekniska anläggningar) och ii) den finansiella kapacitet som krävs. Detta förfarande tar lång tid och är komplicerat eftersom det i princip krävs en instruktion från ASN, en granskning av de behöriga ministerierna, ett förfarande för att utarbeta och anta ett dekret som undertecknas av premiärministern och de ministrar som ansvarar för kärnsäkerheten. Enligt reglerna är tidsfristen för behandlingen av ansökan fastställd till tre år (43). Tillståndet träder i kraft först när ASN har kunnat konstatera att den driftsansvariga uppfyller villkoren i miljölagen om inrättande av en avvecklingsfond. En likvidation i form av styckvis försäljning av Arevakoncernens tillgångar skulle alltså innebära en risk för att vissa tillgångar som är oumbärliga för kontinuiteten och säkerheten i försörjningen av kärnbränsle i unionen inte kan garanteras under en viss period, vilket skulle strida mot de mål av allmänt intresse som det granskade stödet syftar till att uppnå. |
| --- | --- |

(285)

För det första skulle det vara svårt att fortsätta den verksamhet som Arevakoncernen bedriver för närvarande, till följd av de administrativa behandlingstiderna för att utse en ny driftsansvarig för en kärnteknisk anläggning (42). Varje ändring av en driftsansvarig måste godkännas av de ministerier som ansvarar för kärnsäkerheten enligt ASN. Syftet med det förfarandet är framför allt att kontrollera att den nya driftsansvariga har i) den tekniska kapacitet som krävs för att säkert och varaktigt garantera driften av den berörda verksamheten (vilket omfattar tekniska resurser, organisation, förutsättningar för och erfarenhet av drift av grundläggande kärntekniska anläggningar) och ii) den finansiella kapacitet som krävs. Detta förfarande tar lång tid och är komplicerat eftersom det i princip krävs en instruktion från ASN, en granskning av de behöriga ministerierna, ett förfarande för att utarbeta och anta ett dekret som undertecknas av premiärministern och de ministrar som ansvarar för kärnsäkerheten. Enligt reglerna är tidsfristen för behandlingen av ansökan fastställd till tre år (43). Tillståndet träder i kraft först när ASN har kunnat konstatera att den driftsansvariga uppfyller villkoren i miljölagen om inrättande av en avvecklingsfond. En likvidation i form av styckvis försäljning av Arevakoncernens tillgångar skulle alltså innebära en risk för att vissa tillgångar som är oumbärliga för kontinuiteten och säkerheten i försörjningen av kärnbränsle i unionen inte kan garanteras under en viss period, vilket skulle strida mot de mål av allmänt intresse som det granskade stödet syftar till att uppnå.

42

43

| (286) | För det andra är vissa delar av Nouvel Arevas verksamhet inom kärnbränslecykeln mindre lönsamma än andra. [...] är särskilt lönsam och kommer att bidra med ungefär [...] % av Nouvel Arevas vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar 2020 enligt de franska myndigheternas prognoser. [...] är däremot mindre lönsam i sig. Vid en likvidation som leder till styckvis försäljning är det möjligt att enbart vissa lönsamma tillgångar (t.ex. [...]) skulle tas över, medan andra verksamheter skulle väljas bort, trots att de är viktiga för att trygga unionens försörjning av klyvbart material [...]. |
| --- | --- |

(286)

För det andra är vissa delar av Nouvel Arevas verksamhet inom kärnbränslecykeln mindre lönsamma än andra. [...] är särskilt lönsam och kommer att bidra med ungefär [...] % av Nouvel Arevas vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar 2020 enligt de franska myndigheternas prognoser. [...] är däremot mindre lönsam i sig. Vid en likvidation som leder till styckvis försäljning är det möjligt att enbart vissa lönsamma tillgångar (t.ex. [...]) skulle tas över, medan andra verksamheter skulle väljas bort, trots att de är viktiga för att trygga unionens försörjning av klyvbart material [...].

5.2.5   Stödåtgärdens lämplighet

Stödåtgärdens lämplighet

| (287) | Med en kvot mellan nettoskuldsättning och driftsöverskott brutto (44) på 8,2 per den 31 december 2014 har Arevakoncernen ett problem med överskuldsättning som de pågående mycket stora avyttringarna inte ensamma kan lösa. Trots att avyttringarna omfattar nästan 50 % av Arevakoncernens omsättning före omstruktureringen kommer de inte att ge mer än [1–5 miljarder] till [2–6 miljarder] (45) euro, medan finansieringsbehovet sammanlagt uppgår till minst [8–9 miljarder] euro. |
| --- | --- |

(287)

Med en kvot mellan nettoskuldsättning och driftsöverskott brutto (44) på 8,2 per den 31 december 2014 har Arevakoncernen ett problem med överskuldsättning som de pågående mycket stora avyttringarna inte ensamma kan lösa. Trots att avyttringarna omfattar nästan 50 % av Arevakoncernens omsättning före omstruktureringen kommer de inte att ge mer än [1–5 miljarder] till [2–6 miljarder] (45) euro, medan finansieringsbehovet sammanlagt uppgår till minst [8–9 miljarder] euro.

44

45

| (288) | Under sådana omständigheter kan Arevakoncernen inte lösa sina problem genom ytterligare skuldsättning och kommissionen anser att ett kapitaltillskott är den stödåtgärd som är lämpligast för att avhjälpa Arevakoncernens svårigheter och återställa dess finansiella lönsamhet. |
| --- | --- |

(288)

Under sådana omständigheter kan Arevakoncernen inte lösa sina problem genom ytterligare skuldsättning och kommissionen anser att ett kapitaltillskott är den stödåtgärd som är lämpligast för att avhjälpa Arevakoncernens svårigheter och återställa dess finansiella lönsamhet.

5.2.6   Stödets proportionalitet

Stödets proportionalitet

| (289) | Ett omstruktureringsstöd anses vara proportionerligt om det berörda företaget samtidigt ger ett eget bidrag till omstruktureringen på minst 50 % och om ansvaret fördelas på ett tillfredsställande sätt, framför allt genom åtgärder för att minska risken för överdrivet risktagande. |
| --- | --- |

(289)

Ett omstruktureringsstöd anses vara proportionerligt om det berörda företaget samtidigt ger ett eget bidrag till omstruktureringen på minst 50 % och om ansvaret fördelas på ett tillfredsställande sätt, framför allt genom åtgärder för att minska risken för överdrivet risktagande.

5.2.6.1   Rättvis ansvarsfördelning

Rättvis ansvarsfördelning

| (290) | Kommissionen konstaterade redan i sitt beslut om att inleda förfarandet att det hade gjorts avsättningar för förluster och stora nedskrivningar av tillgångar. Eftersom staten direkt eller indirekt är och historiskt sett har varit majoritetsägare i Arevakoncernen är det den som i första hand ska bära huvuddelen av de gamla skulderna. De franska myndigheterna har angett att den nuvarande Arevakoncernen inte har några efterställda fordringsägare, vilket innebär att principen om ansvarsfördelning enligt punkt 66 i riktlinjerna är uppfylld. |
| --- | --- |

(290)

Kommissionen konstaterade redan i sitt beslut om att inleda förfarandet att det hade gjorts avsättningar för förluster och stora nedskrivningar av tillgångar. Eftersom staten direkt eller indirekt är och historiskt sett har varit majoritetsägare i Arevakoncernen är det den som i första hand ska bära huvuddelen av de gamla skulderna. De franska myndigheterna har angett att den nuvarande Arevakoncernen inte har några efterställda fordringsägare, vilket innebär att principen om ansvarsfördelning enligt punkt 66 i riktlinjerna är uppfylld.

| (291) | Kommissionen konstaterar också att företagets styrning har ändrats från en struktur med ett tillsynsråd, till en organisation med en styrelse, för att öka ägarnas kontroll över de strategiska besluten. |
| --- | --- |

(291)

Kommissionen konstaterar också att företagets styrning har ändrats från en struktur med ett tillsynsråd, till en organisation med en styrelse, för att öka ägarnas kontroll över de strategiska besluten.

| (292) | Kommissionen undrade dock vad som hände med minoritetsägarna (46), men de franska myndigheternas synpunkter visar att dessa farhågor också verkar vara undanröjda. Eftersom staten enligt den franska finansmarknadsmyndigheten (AMF) måste lämna ett offentligt bud om inlösen till ett pris som ska beräknas enligt en värderingsmetod baserad på flera kriterier, kommer Arevakoncernens försämrade situation med nödvändighet att avspeglas i priset, vilket kommer att garantera att minoritetsägarnas ställning inte skyddas av stödet på något otillbörligt sätt. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen undrade dock vad som hände med minoritetsägarna (46), men de franska myndigheternas synpunkter visar att dessa farhågor också verkar vara undanröjda. Eftersom staten enligt den franska finansmarknadsmyndigheten (AMF) måste lämna ett offentligt bud om inlösen till ett pris som ska beräknas enligt en värderingsmetod baserad på flera kriterier, kommer Arevakoncernens försämrade situation med nödvändighet att avspeglas i priset, vilket kommer att garantera att minoritetsägarnas ställning inte skyddas av stödet på något otillbörligt sätt.

46

5.2.6.2   Eget bidrag

Eget bidrag

| (293) | Den 18 december 2016 överlämnade de franska myndigheterna en uppdaterad tabell till kommissionen över Arevakoncernens omstruktureringskostnader och finansieringskällor (tabell 3).

  Tabell 3


  Finansieringskällor i omstruktureringsplanen för Areva










  Statligt stöd | Eget bidrag |
| --- | --- | --- |
| Typ | Belopp (miljarder euro) | Typ | Belopp (miljarder euro) |
| Teckning för kapitaltillskott till Areva SA | 2,00 | Egen finansiering | Avyttring av Nouvel Areva NP | 2,50 |
| Teckning för kapitaltillskott till Nouvel Areva | 2,50 | Avyttring av Canberra | [0–1] |
| | Avyttring av Areva TA | [0–1] |
| Övriga avyttringar | [0–1] |
| Egen finansiering | [0–1] |
| Extern finansiering | Tredje parters bidrag till kapitaltillskottet till Nouvel Areva | 0,50 |
| TOTALT | 4,50 | TOTALT | [3–7] |
| Omstruktureringskostnad: cirka [8–9] |

(293)

Den 18 december 2016 överlämnade de franska myndigheterna en uppdaterad tabell till kommissionen över Arevakoncernens omstruktureringskostnader och finansieringskällor (tabell 3).

Tabell 3

Tabell 3

Finansieringskällor i omstruktureringsplanen för Areva

Finansieringskällor i omstruktureringsplanen för Areva

Statligt stöd

Eget bidrag

Typ

Belopp (miljarder euro)

Typ

Belopp (miljarder euro)

Teckning för kapitaltillskott till Areva SA

2,00

Egen finansiering

Egen finansiering

Avyttring av Nouvel Areva NP

2,50

Teckning för kapitaltillskott till Nouvel Areva

2,50

Avyttring av Canberra

[0–1]

Avyttring av Areva TA

[0–1]

Övriga avyttringar

[0–1]

Egen finansiering

[0–1]

Extern finansiering

Extern finansiering

Tredje parters bidrag till kapitaltillskottet till Nouvel Areva

0,50

TOTALT

TOTALT

4,50

4,50

TOTALT

TOTALT

[3–7]

[3–7]

Omstruktureringskostnad: cirka [8–9]

| (294) | Enligt de senaste beräkningarna från Arevakoncernen som de franska myndigheterna lämnade in den 30 november 2016 uppgår kostnaderna för den industriella och finansiella omstruktureringen till sammanlagt cirka [8–9 miljarder] euro. Kostnaderna beskrivs närmare i tabell 4.

  Tabell 4


  Arevas omstruktureringskostnader








  Kostnader för omstruktureringen |
| --- | --- |
| miljoner euro | Ackumulerat 2015–2019 |
| 1.   Finansiell omstrukturering |
| Räntor | (...) |
| Avbetalning av befintlig skuld | (...) |
| Summa finansiell omstrukturering (A) | (...) |
| 2.   Industriell omstrukturering |
| 2.1   Inkluderat i det operativa kassaflödet |
| Omorganisation av personalen | (...) |
| Produktionsbortfall | (...) |
| Avskiljningskostnader | (...) |
| (...) | (...) |
| Oförutsedda händelser | (...) |
| Summa operativt kassaflöde (B) | (...) |
| 2.2   Inkluderat i det icke-operativa kassaflödet |
| Kostnader i samband med SET och Eurodif | (...) |
| (...) | (...) |
| CIGEO | (...) |
| Översikt över extrakostnader för dropdown-bildande av dotterföretag | (...) |
| Summa icke-operativt kassaflöde (C) | (...) |
| Industriell omstrukturering, totalt (D) = (B) + (C) | (...) |
| Summa (A) + (D) | [8–9] |

(294)

Enligt de senaste beräkningarna från Arevakoncernen som de franska myndigheterna lämnade in den 30 november 2016 uppgår kostnaderna för den industriella och finansiella omstruktureringen till sammanlagt cirka [8–9 miljarder] euro. Kostnaderna beskrivs närmare i tabell 4.

Tabell 4

Tabell 4

Arevas omstruktureringskostnader

Arevas omstruktureringskostnader

Kostnader för omstruktureringen

Kostnader för omstruktureringen

miljoner euro

Ackumulerat 2015–2019

1.   Finansiell omstrukturering

Finansiell omstrukturering

Räntor

(...)

Avbetalning av befintlig skuld

(...)

Summa finansiell omstrukturering (A)

(...)

2.   Industriell omstrukturering

Industriell omstrukturering

2.1   Inkluderat i det operativa kassaflödet

Inkluderat i det operativa kassaflödet

Omorganisation av personalen

(...)

Produktionsbortfall

(...)

Avskiljningskostnader

(...)

(...)

(...)

Oförutsedda händelser

(...)

Summa operativt kassaflöde (B)

(...)

2.2   Inkluderat i det icke-operativa kassaflödet

Inkluderat i det icke-operativa kassaflödet

Kostnader i samband med SET och Eurodif

(...)

(...)

(...)

CIGEO

(...)

Översikt över extrakostnader för dropdown-bildande av dotterföretag

(...)

Summa icke-operativt kassaflöde (C)

(...)

Industriell omstrukturering, totalt (D) = (B) + (C)

Industriell omstrukturering, totalt (D) = (B) + (C)

(...)

(...)

Summa (A) + (D)

Summa (A) + (D)

[8–9]

[8–9]

| (295) | Kostnaderna för den industriella omstruktureringen omfattar flera utgiftsposter i såväl det operativa som det icke-operativa kassaflödet. |
| --- | --- |

(295)

Kostnaderna för den industriella omstruktureringen omfattar flera utgiftsposter i såväl det operativa som det icke-operativa kassaflödet.

| (296) | För det första har följande kostnader identifierats i det operativa kassaflödet:






  a) | kostnader för omstrukturering av personalen samt kostnader för den industriella omstruktureringen och produktionsbortfall: [...] euro, inklusive kostnaderna för omstrukturering av personal (framför allt åtgärder för att underlätta och stimulera till frivilliga avgångar) och kostnader för den industriella omorganisationen (framför allt kostnader i samband med rationalisering och nedläggning av anläggningar) samt produktionsbortfall i samband med de strejker som sannolikt kommer att inledas till följd av omorganisationen, |
| --- | --- | --- |

(296)

För det första har följande kostnader identifierats i det operativa kassaflödet:

a)

kostnader för omstrukturering av personalen samt kostnader för den industriella omstruktureringen och produktionsbortfall: [...] euro, inklusive kostnaderna för omstrukturering av personal (framför allt åtgärder för att underlätta och stimulera till frivilliga avgångar) och kostnader för den industriella omorganisationen (framför allt kostnader i samband med rationalisering och nedläggning av anläggningar) samt produktionsbortfall i samband med de strejker som sannolikt kommer att inledas till följd av omorganisationen,

| b) | kostnader för den avskiljning som krävs för att genomföra avyttringen av Nouvel Areva NP, till ett sammanlagt belopp på [...] euro under omstruktureringsperioden, |
| --- | --- |

b)

kostnader för den avskiljning som krävs för att genomföra avyttringen av Nouvel Areva NP, till ett sammanlagt belopp på [...] euro under omstruktureringsperioden,

| c) | kostnader i samband med OL3-projektet under omstruktureringsperioden på [0–2 miljarder] euro för perioden, |
| --- | --- |

c)

kostnader i samband med OL3-projektet under omstruktureringsperioden på [0–2 miljarder] euro för perioden,

| d) | kostnader i samband med exceptionella oförutsedda händelser i samband med omstruktureringen, på [...] euro. |
| --- | --- |

d)

kostnader i samband med exceptionella oförutsedda händelser i samband med omstruktureringen, på [...] euro.

| (297) | För det andra har följande kostnader identifierats i det icke-operativa kassaflödet:






  a) | skattekostnader till följd av [...], |
| --- | --- | --- |

(297)

För det andra har följande kostnader identifierats i det icke-operativa kassaflödet:

a)

skattekostnader till följd av [...],

| b) | [...] SET och Eurodif (47), [...], |
| --- | --- |

b)

[...] SET och Eurodif (47), [...],

47

| c) | ytterligare avsättningar som har blivit nödvändiga till följd av att ministeriet för ekologi, hållbar utveckling och energi har beslutat att höja de beräknade kostnaderna för CIGEO-projektet till [...] euro, |
| --- | --- |

c)

ytterligare avsättningar som har blivit nödvändiga till följd av att ministeriet för ekologi, hållbar utveckling och energi har beslutat att höja de beräknade kostnaderna för CIGEO-projektet till [...] euro,

| d) | kostnader i samband med dropdown-bildandet av dotterföretag, beräknade till [...] euro. |
| --- | --- |

d)

kostnader i samband med dropdown-bildandet av dotterföretag, beräknade till [...] euro.

| (298) | Kostnaderna för den industriella omstruktureringen av Arevakoncernen uppgår till cirka [0–5 miljarder] euro. |
| --- | --- |

(298)

Kostnaderna för den industriella omstruktureringen av Arevakoncernen uppgår till cirka [0–5 miljarder] euro.

| (299) | Vad gäller den finansiella omstruktureringen tar den framför allt hänsyn till de skulder som ska betalats tillbaka för att säkerställa att lönsamheten kan återställas hos företaget i svårigheter. |
| --- | --- |

(299)

Vad gäller den finansiella omstruktureringen tar den framför allt hänsyn till de skulder som ska betalats tillbaka för att säkerställa att lönsamheten kan återställas hos företaget i svårigheter.

| (300) | Beloppet för de skulder som ska betalas tillbaka under omstruktureringsperioden uppgår till 3,4 miljarder euro. Till detta ska läggas [0–5 miljarder] euro i skuldkostnader, vilket ger kostnader på sammanlagt [0–5 miljarder] euro. |
| --- | --- |

(300)

Beloppet för de skulder som ska betalas tillbaka under omstruktureringsperioden uppgår till 3,4 miljarder euro. Till detta ska läggas [0–5 miljarder] euro i skuldkostnader, vilket ger kostnader på sammanlagt [0–5 miljarder] euro.

| (301) | Kommissionen konstaterar att samtliga delar i de kostnader som anges i tabell 4 verkligen är knutna till den pågående omstruktureringen. Den verksamhet som genererar dessa kostnader ingår i och är avgörande för omstruktureringsprogrammet. Arevakoncernen måste kunna finansiera denna verksamhet för att återställa lönsamheten. |
| --- | --- |

(301)

Kommissionen konstaterar att samtliga delar i de kostnader som anges i tabell 4 verkligen är knutna till den pågående omstruktureringen. Den verksamhet som genererar dessa kostnader ingår i och är avgörande för omstruktureringsprogrammet. Arevakoncernen måste kunna finansiera denna verksamhet för att återställa lönsamheten.

| (302) | Kommissionen konstaterar emellertid, precis som i beslutet om att inleda förfarandet, att det finns en avvikelse mellan de totala omstruktureringskostnaderna ([8–9 miljarder] euro) och summan av finansieringskällorna för Arevakoncernens omstrukturering ([9–11 miljarder] euro). |
| --- | --- |

(302)

Kommissionen konstaterar emellertid, precis som i beslutet om att inleda förfarandet, att det finns en avvikelse mellan de totala omstruktureringskostnaderna ([8–9 miljarder] euro) och summan av finansieringskällorna för Arevakoncernens omstrukturering ([9–11 miljarder] euro).

| (303) | Detta väckte frågan om huruvida det fanns en överskottslikviditet, men följande tre argument har undanröjt dessa tvivel. För det första krävs enligt riktlinjerna inte någon matematisk överensstämmelse mellan omstruktureringskostnaderna och det sammanlagda beloppet av stödet och det egna kapitalet. Därför har kommissionen tidigare godtagit att summan av stödet och det egna bidraget har överstigit omstruktureringskostnaderna utan att detta innebär att stödet inte är begränsat till vad som är absolut nödvändigt (48). För det andra skulle den s.k. överskottslikviditeten vara oumbärlig för att genomföra Arevakoncernens omstrukturering och återställa lönsamheten om ett försämrat scenario skulle uppstå för Nouvel Areva och leda till ett behov av refinansiering på de villkor som t.ex. beskrivs i skälen 242 och 243. För det tredje har de franska myndigheterna gjort ett åtagande om att Areva SA:s enda ekonomiska funktion kommer att vara att realisera de skulder som ska överföras till företaget enligt omstruktureringsplanen. De belopp som anslås till Areva SA kommer alltså inte att kunna användas till något annat än realisering av dessa skulder. Så snart skulderna har realiserats kommer Areva SA att likvideras. Ett eventuellt överskott av likviditet i samband med likvidationen, som kommer att ske in bonis, ska återföras till Areva SA:s aktieägare i enlighet med den franska handelslagstiftningen för likvidationer. Areva SA kommer emellertid endast att ha offentliga ägare när återköpet från minoritetsägarna har genomförts i enlighet med skäl 292. |
| --- | --- |

(303)

Detta väckte frågan om huruvida det fanns en överskottslikviditet, men följande tre argument har undanröjt dessa tvivel. För det första krävs enligt riktlinjerna inte någon matematisk överensstämmelse mellan omstruktureringskostnaderna och det sammanlagda beloppet av stödet och det egna kapitalet. Därför har kommissionen tidigare godtagit att summan av stödet och det egna bidraget har överstigit omstruktureringskostnaderna utan att detta innebär att stödet inte är begränsat till vad som är absolut nödvändigt (48). För det andra skulle den s.k. överskottslikviditeten vara oumbärlig för att genomföra Arevakoncernens omstrukturering och återställa lönsamheten om ett försämrat scenario skulle uppstå för Nouvel Areva och leda till ett behov av refinansiering på de villkor som t.ex. beskrivs i skälen 242 och 243. För det tredje har de franska myndigheterna gjort ett åtagande om att Areva SA:s enda ekonomiska funktion kommer att vara att realisera de skulder som ska överföras till företaget enligt omstruktureringsplanen. De belopp som anslås till Areva SA kommer alltså inte att kunna användas till något annat än realisering av dessa skulder. Så snart skulderna har realiserats kommer Areva SA att likvideras. Ett eventuellt överskott av likviditet i samband med likvidationen, som kommer att ske in bonis, ska återföras till Areva SA:s aktieägare i enlighet med den franska handelslagstiftningen för likvidationer. Areva SA kommer emellertid endast att ha offentliga ägare när återköpet från minoritetsägarna har genomförts i enlighet med skäl 292.

48

| (304) | Därefter konstaterar kommissionen att Arevakoncernen lämnar ett eget bidrag på [3–7 miljarder] euro. I det här fallet kan kommissionen i enlighet med punkt 64 i riktlinjerna fastställa att ett eget bidrag på minst [4–4,5 miljarder] euro skulle vara tillräckligt och motsvara 50 % av omstruktureringskostnaderna. Med hänsyn till det högre belopp som de franska myndigheterna har angett bekräftar kommissionen att detta kriterium är uppfyllt. |
| --- | --- |

(304)

Därefter konstaterar kommissionen att Arevakoncernen lämnar ett eget bidrag på [3–7 miljarder] euro. I det här fallet kan kommissionen i enlighet med punkt 64 i riktlinjerna fastställa att ett eget bidrag på minst [4–4,5 miljarder] euro skulle vara tillräckligt och motsvara 50 % av omstruktureringskostnaderna. Med hänsyn till det högre belopp som de franska myndigheterna har angett bekräftar kommissionen att detta kriterium är uppfyllt.

| (305) | Slutligen måste det påvisas i) att effekten av det egna bidraget är jämförbar med det beviljade stödet – i det här fallet en positiv effekt på företagets solvens, inte bara på dess likviditet – och ii) att bidragen ska vara ”reella, dvs. faktiska” i den mening som avses i punkt 63 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(305)

Slutligen måste det påvisas i) att effekten av det egna bidraget är jämförbar med det beviljade stödet – i det här fallet en positiv effekt på företagets solvens, inte bara på dess likviditet – och ii) att bidragen ska vara ”reella, dvs. faktiska” i den mening som avses i punkt 63 i riktlinjerna.

| (306) | Det egna bidrag som de franska myndigheterna presenterar kommer från tre olika källor: avyttringar av tillgångar och dotterföretag, kapitaltillskott samt intern finansiering (som i huvudsak består av en strukturell sänkning av Arevakoncernens tröskelvärde för likviditet). Den viktigaste effekten av dessa källor till det egna bidraget är att Arevakoncernens solvens förbättras, i enlighet med kravet i punkt 62 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(306)

Det egna bidrag som de franska myndigheterna presenterar kommer från tre olika källor: avyttringar av tillgångar och dotterföretag, kapitaltillskott samt intern finansiering (som i huvudsak består av en strukturell sänkning av Arevakoncernens tröskelvärde för likviditet). Den viktigaste effekten av dessa källor till det egna bidraget är att Arevakoncernens solvens förbättras, i enlighet med kravet i punkt 62 i riktlinjerna.

| (307) | Däremot väcks frågan om det egna bidraget är reellt och faktiskt. |
| --- | --- |

(307)

Däremot väcks frågan om det egna bidraget är reellt och faktiskt.

| (308) | Kommissionen anser att en avyttring av en tillgång eller ett dotterföretag kan redovisas som ett reellt och faktiskt eget bidrag på villkor att den redan har genomförts inom ramen för omstruktureringsplanen eller, om den ännu inte är slutförd, på villkor att det inte föreligger något allvarligt hinder för att avyttringen kommer att genomföras före omstruktureringsperiodens utgång. |
| --- | --- |

(308)

Kommissionen anser att en avyttring av en tillgång eller ett dotterföretag kan redovisas som ett reellt och faktiskt eget bidrag på villkor att den redan har genomförts inom ramen för omstruktureringsplanen eller, om den ännu inte är slutförd, på villkor att det inte föreligger något allvarligt hinder för att avyttringen kommer att genomföras före omstruktureringsperiodens utgång.

| (309) | De upplysningar som återges i skälen 127–131 om avyttringarna av Canberra, Areva TA, Elta och Adwen gör att kommissionen anser att de är tillräckligt säkra och att de kan räknas med i Arevakoncernens egna bidrag till omstruktureringen. Sammanlagt uppgår avyttringarna till [0–2 miljarder] euro. |
| --- | --- |

(309)

De upplysningar som återges i skälen 127–131 om avyttringarna av Canberra, Areva TA, Elta och Adwen gör att kommissionen anser att de är tillräckligt säkra och att de kan räknas med i Arevakoncernens egna bidrag till omstruktureringen. Sammanlagt uppgår avyttringarna till [0–2 miljarder] euro.

| (310) | Avyttringen av Nouvel Areva NP är däremot fortfarande osäker i dagsläget. |
| --- | --- |

(310)

Avyttringen av Nouvel Areva NP är däremot fortfarande osäker i dagsläget.

| (311) | Det verkar inte särskilt sannolikt att avyttringen kommer att hotas av eventuella invändningar från TVO efter det avbrott i förhandlingarna som beskrivs i skäl 20. Dels menar kommissionen att TVO:s intressen skyddas på ett korrekt sätt i omstruktureringsplanen, framför allt när det gäller Arevakoncernens framtida förmåga att uppfylla sina åtaganden. Dels har TVO inte informerat kommissionen om att de eventuellt har för avsikt att hindra eller försena avyttringen av Nouvel Areva NP. |
| --- | --- |

(311)

Det verkar inte särskilt sannolikt att avyttringen kommer att hotas av eventuella invändningar från TVO efter det avbrott i förhandlingarna som beskrivs i skäl 20. Dels menar kommissionen att TVO:s intressen skyddas på ett korrekt sätt i omstruktureringsplanen, framför allt när det gäller Arevakoncernens framtida förmåga att uppfylla sina åtaganden. Dels har TVO inte informerat kommissionen om att de eventuellt har för avsikt att hindra eller försena avyttringen av Nouvel Areva NP.

| (312) | Däremot omfattas avyttringen av Nouvel Areva NP fortfarande av ett antal suspensiva villkor, vilket beskrivs i skälen 31 och följande. Vissa av dessa villkor innebär en objektiv risk för genomförandet av transaktionen. |
| --- | --- |

(312)

Däremot omfattas avyttringen av Nouvel Areva NP fortfarande av ett antal suspensiva villkor, vilket beskrivs i skälen 31 och följande. Vissa av dessa villkor innebär en objektiv risk för genomförandet av transaktionen.

| (313) | Framför allt krävs att ASN utfärdar slutsatser om resultatet av justeringsprogrammet för problemen med kolsegregation i reaktorkärlet i Flamanville 3 och bekräftar att det inte föreligger några avvikelser som kommer att göra det fortsatta projektet avsevärt mycket dyrare eller mer försenat. Dessa slutsatser väntas komma i slutet av första halvåret 2017. |
| --- | --- |

(313)

Framför allt krävs att ASN utfärdar slutsatser om resultatet av justeringsprogrammet för problemen med kolsegregation i reaktorkärlet i Flamanville 3 och bekräftar att det inte föreligger några avvikelser som kommer att göra det fortsatta projektet avsevärt mycket dyrare eller mer försenat. Dessa slutsatser väntas komma i slutet av första halvåret 2017.

| (314) | De franska myndigheterna har informerat kommissionen om att samtliga tester som föreskrivs i justeringsprogrammet har genomförts och att inget av dem enligt Arevakoncernen och EDF har påvisat någon avvikelse som skulle innebära att reaktorkärlet inte går att ta i drift. Därför förväntar sig Arevakoncernen och EDF ett positivt resultat av justeringsprogrammet och är säkra på att reaktorkärlet kommer att kunna anses uppfylla ASN:s krav inom de fastställda tidsfristerna. |
| --- | --- |

(314)

De franska myndigheterna har informerat kommissionen om att samtliga tester som föreskrivs i justeringsprogrammet har genomförts och att inget av dem enligt Arevakoncernen och EDF har påvisat någon avvikelse som skulle innebära att reaktorkärlet inte går att ta i drift. Därför förväntar sig Arevakoncernen och EDF ett positivt resultat av justeringsprogrammet och är säkra på att reaktorkärlet kommer att kunna anses uppfylla ASN:s krav inom de fastställda tidsfristerna.

| (315) | Kommissionen noterar Arevakoncernens och EDF:s åsikter men anser att transaktionen inte är tillräckligt säker, eftersom den oberoende myndigheten ASN ensam ska bedöma resultatet av testerna och ännu inte har utfärdat sina slutsatser om resultatet av justeringsprogrammet. Kommissionen noterar att de franska myndigheterna är skyldiga att säkerställa att ASN självständigt och utan otillbörlig påverkan kan fatta lagstadgade beslut i enlighet med direktiv 2009/71/Euratom om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar, ändrat genom direktiv 2014/87/Euratom. Dessutom [...]. Detta motsvarar i själva verket en risk som redan har bekräftats, varav [...]. Det är ytterst svårt att bedöma denna risk eftersom den är beroende av slutsatserna från en oberoende myndighet i en fråga som är extremt teknisk och som gäller kärnsäkerhet. Därför denna måste risk elimineras innan kommissionen kan betrakta avyttringen av Nouvel Areva NP som en källa till ett reellt och faktiskt eget bidrag. |
| --- | --- |

(315)

Kommissionen noterar Arevakoncernens och EDF:s åsikter men anser att transaktionen inte är tillräckligt säker, eftersom den oberoende myndigheten ASN ensam ska bedöma resultatet av testerna och ännu inte har utfärdat sina slutsatser om resultatet av justeringsprogrammet. Kommissionen noterar att de franska myndigheterna är skyldiga att säkerställa att ASN självständigt och utan otillbörlig påverkan kan fatta lagstadgade beslut i enlighet med direktiv 2009/71/Euratom om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar, ändrat genom direktiv 2014/87/Euratom. Dessutom [...]. Detta motsvarar i själva verket en risk som redan har bekräftats, varav [...]. Det är ytterst svårt att bedöma denna risk eftersom den är beroende av slutsatserna från en oberoende myndighet i en fråga som är extremt teknisk och som gäller kärnsäkerhet. Därför denna måste risk elimineras innan kommissionen kan betrakta avyttringen av Nouvel Areva NP som en källa till ett reellt och faktiskt eget bidrag.

| (316) | Dessutom kan transaktionen endast slutföras om kommissionen antar ett positivt beslut om kontroll av företagskoncentrationer (49). Även om detta suspensiva villkor är berättigat innebär det att transaktionen är beroende av ett beslut som ska fattas av en oberoende myndighet – i det här fallet kommissionen. Eftersom kommissionens marknadsundersökning inför analysen ännu inte har genomförts när detta beslut antas, kan kommissionen vare sig förutse resultatet av undersökningen i fråga om kontroll av företagskoncentrationer eller vilket beslut som kommer att antas i detta avseende. |
| --- | --- |

(316)

Dessutom kan transaktionen endast slutföras om kommissionen antar ett positivt beslut om kontroll av företagskoncentrationer (49). Även om detta suspensiva villkor är berättigat innebär det att transaktionen är beroende av ett beslut som ska fattas av en oberoende myndighet – i det här fallet kommissionen. Eftersom kommissionens marknadsundersökning inför analysen ännu inte har genomförts när detta beslut antas, kan kommissionen vare sig förutse resultatet av undersökningen i fråga om kontroll av företagskoncentrationer eller vilket beslut som kommer att antas i detta avseende.

49

| (317) | Om kommissionen beslutar att förbjuda företagskoncentrationen kommer själva principen för transaktionen att ifrågasättas och Arevakoncernen kommer inte att kunna påvisa att vinsten från avyttringen av reaktorverksamheten är reell och faktisk. Denna möjlighet går inte helt att utesluta i det här skedet. Om kommissionen däremot efter marknadsundersökningen kommer fram till att företagskoncentrationen inte bör förbjudas, kommer den att anta ett beslut om att godkänna transaktionen, i förekommande fall med åtgärder för att avhjälpa eventuella negativa effekter på konkurrensen (nedan kallade korrigerande åtgärder). Ett beslut om godkännande skulle, även om det omfattar korrigerande åtgärder, undanröja den osäkerhet som just nu finns i fråga om transaktionen och det belopp som Arevakoncernen kan vänta sig, i väntan på kommissionens beslut. De korrigerande åtgärderna skulle inte få någon betydande inverkan på det belopp som Arevakoncernen skulle få från avyttringen av Nouvel Areva NP. Om det t.ex. skulle krävas en korrigerande strukturell åtgärd, kommer EDF att åläggas att avyttra de berörda tillgångarna (som kan tillhöra EDF eller Nouvel Areva NP), utan att detta vare sig påverkar förvärvet av Nouvel Areva NP eller i princip det pris som anges i avtalet om förvärvet. Kommissionen utesluter inte möjligheten att det sker justeringar uppåt (i form av ett pristillägg) eller nedåt (om det införs korrigerande åtgärder eller genom garantier som beviljas EDF i avtalet om aktieköp), men anser att det centrala värde på 2,5 miljarder euro som partnerna i transaktionen har fastställt med hjälp av sina rådgivare är en realistisk beräkning av marknadspriset för avyttringen och därmed av det egna bidrag som Arevakoncernen kan få fram genom denna avyttring. |
| --- | --- |

(317)

Om kommissionen beslutar att förbjuda företagskoncentrationen kommer själva principen för transaktionen att ifrågasättas och Arevakoncernen kommer inte att kunna påvisa att vinsten från avyttringen av reaktorverksamheten är reell och faktisk. Denna möjlighet går inte helt att utesluta i det här skedet. Om kommissionen däremot efter marknadsundersökningen kommer fram till att företagskoncentrationen inte bör förbjudas, kommer den att anta ett beslut om att godkänna transaktionen, i förekommande fall med åtgärder för att avhjälpa eventuella negativa effekter på konkurrensen (nedan kallade korrigerande åtgärder). Ett beslut om godkännande skulle, även om det omfattar korrigerande åtgärder, undanröja den osäkerhet som just nu finns i fråga om transaktionen och det belopp som Arevakoncernen kan vänta sig, i väntan på kommissionens beslut. De korrigerande åtgärderna skulle inte få någon betydande inverkan på det belopp som Arevakoncernen skulle få från avyttringen av Nouvel Areva NP. Om det t.ex. skulle krävas en korrigerande strukturell åtgärd, kommer EDF att åläggas att avyttra de berörda tillgångarna (som kan tillhöra EDF eller Nouvel Areva NP), utan att detta vare sig påverkar förvärvet av Nouvel Areva NP eller i princip det pris som anges i avtalet om förvärvet. Kommissionen utesluter inte möjligheten att det sker justeringar uppåt (i form av ett pristillägg) eller nedåt (om det införs korrigerande åtgärder eller genom garantier som beviljas EDF i avtalet om aktieköp), men anser att det centrala värde på 2,5 miljarder euro som partnerna i transaktionen har fastställt med hjälp av sina rådgivare är en realistisk beräkning av marknadspriset för avyttringen och därmed av det egna bidrag som Arevakoncernen kan få fram genom denna avyttring.

korrigerande åtgärder

| (318) | Eftersom de båda suspensiva villkoren – dvs. ett positivt yttrande från ASN om resultatet av justeringsprogrammet för reaktorkärlet i Flamanville 3 och kommissionens godkännande (icke förbud mot) av företagskoncentrationen – inte har lyfts menar kommissionen att transaktionen fortfarande är alltför osäker för att det egna bidraget till följd av avyttringen av Nouvel Areva NP ska kunna anses vara reell och faktisk. Vinsten från denna avyttring kommer emellertid att kunna redovisas som ett reellt och faktiskt eget bidrag när dessa båda villkor har lyfts. |
| --- | --- |

(318)

Eftersom de båda suspensiva villkoren – dvs. ett positivt yttrande från ASN om resultatet av justeringsprogrammet för reaktorkärlet i Flamanville 3 och kommissionens godkännande (icke förbud mot) av företagskoncentrationen – inte har lyfts menar kommissionen att transaktionen fortfarande är alltför osäker för att det egna bidraget till följd av avyttringen av Nouvel Areva NP ska kunna anses vara reell och faktisk. Vinsten från denna avyttring kommer emellertid att kunna redovisas som ett reellt och faktiskt eget bidrag när dessa båda villkor har lyfts.

| (319) | Kommissionen anser att kapitaltillskott som tecknas av en investerare som är en tredje part kan redovisas som ett reellt och faktiskt eget bidrag på villkor att teckningen redan har genomförts inom ramen för omstruktureringsplanen eller, om den ännu inte är slutförd, på villkor att det inte föreligger något allvarligt hinder för att teckningen kommer att genomföras före omstruktureringsperiodens utgång. Kommissionen tillämpar detta resonemang på MHI:s och JNFL:s investeringar i Nouvel Areva. |
| --- | --- |

(319)

Kommissionen anser att kapitaltillskott som tecknas av en investerare som är en tredje part kan redovisas som ett reellt och faktiskt eget bidrag på villkor att teckningen redan har genomförts inom ramen för omstruktureringsplanen eller, om den ännu inte är slutförd, på villkor att det inte föreligger något allvarligt hinder för att teckningen kommer att genomföras före omstruktureringsperiodens utgång. Kommissionen tillämpar detta resonemang på MHI:s och JNFL:s investeringar i Nouvel Areva.

| (320) | De franska myndigheterna har översänt de båda investerarnas erbjudanden till kommissionen: ett från MHI om ett innehav på 5 %, vilket motsvarar ett pris på 250 miljoner euro och ett från JNFL också det om ett innehav på 5 %, vilket motsvarar ett pris på 250 miljoner euro. Det är fråga om fasta anbud, i den mån [...]. Kommissionen anser därför att de är en källa till ett reellt och faktiskt eget bidrag från och med den dag då de båda villkor som avses i skälen 315 och 316 har eliminerats. |
| --- | --- |

(320)

De franska myndigheterna har översänt de båda investerarnas erbjudanden till kommissionen: ett från MHI om ett innehav på 5 %, vilket motsvarar ett pris på 250 miljoner euro och ett från JNFL också det om ett innehav på 5 %, vilket motsvarar ett pris på 250 miljoner euro. Det är fråga om fasta anbud, i den mån [...]. Kommissionen anser därför att de är en källa till ett reellt och faktiskt eget bidrag från och med den dag då de båda villkor som avses i skälen 315 och 316 har eliminerats.

| (321) | När det slutligen gäller Arevakoncernens egen finansiering har de franska myndigheterna gett kommissionen information om ett sammanlagt belopp på cirka [0–2 miljarder] euro. Detta belopp är resultatet av att Arevakoncernen har sänkt sitt tröskelvärde för likviditet med [0–1 miljard] euro och har avyttrat skattemässiga och kommersiella fordringar på [0–1 miljard] euro. De franska myndigheterna har visat att sänkningen av tröskelvärdet för likviditeten är resultatet av ett långvarigt arbete för att optimera och jämna ut likviditetsflödet under året så att det nu har en strukturell utformning och inte riskerar att höjas i framtiden. Kommissionen konstaterar att åtgärderna redan har vidtagits framgångsrikt och att de alltså är reella och faktiska. |
| --- | --- |

(321)

När det slutligen gäller Arevakoncernens egen finansiering har de franska myndigheterna gett kommissionen information om ett sammanlagt belopp på cirka [0–2 miljarder] euro. Detta belopp är resultatet av att Arevakoncernen har sänkt sitt tröskelvärde för likviditet med [0–1 miljard] euro och har avyttrat skattemässiga och kommersiella fordringar på [0–1 miljard] euro. De franska myndigheterna har visat att sänkningen av tröskelvärdet för likviditeten är resultatet av ett långvarigt arbete för att optimera och jämna ut likviditetsflödet under året så att det nu har en strukturell utformning och inte riskerar att höjas i framtiden. Kommissionen konstaterar att åtgärderna redan har vidtagits framgångsrikt och att de alltså är reella och faktiska.

5.2.6.3   Slutsats om det egna bidraget

Slutsats om det egna bidraget

| (322) | Det egna bidrag som de franska myndigheterna har påvisat uppgår sammanlagt till [3–7 miljarder] euro. Detta belopp motsvarar mer än 50 % av de totala omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(322)

Det egna bidrag som de franska myndigheterna har påvisat uppgår sammanlagt till [3–7 miljarder] euro. Detta belopp motsvarar mer än 50 % av de totala omstruktureringskostnaderna.

| (323) | Källorna till det egna bidraget får sammantaget en verkan som är jämförbar med stödets i den bemärkelse att de förbättrar Arevakoncernens solvens i enlighet med punkt 62 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(323)

Källorna till det egna bidraget får sammantaget en verkan som är jämförbar med stödets i den bemärkelse att de förbättrar Arevakoncernens solvens i enlighet med punkt 62 i riktlinjerna.

| (324) | Huruvida den huvudsakliga källan till Arevakoncernens eget bidrag, dvs. vinsten på avyttringen av Nouvel Areva NP, är reell och faktisk är däremot beroende av att de båda suspensiva villkor som anges i skälen 315 och 316 lyfts. Detta är kopplat till självständiga beslut av oberoende myndigheter som varken parterna i transaktionen eller de franska myndigheterna kan påverka, vilket för övrigt är helt och hållet berättigat eftersom det framför allt gäller kärnsäkerhetsfrågor. Detta innebär bl.a. att det egna bidraget från MHI:s och JNFL:s teckningar i kapitaltillskottet också kommer att anses som reellt och faktiskt först när dessa villkor har lyfts. |
| --- | --- |

(324)

Huruvida den huvudsakliga källan till Arevakoncernens eget bidrag, dvs. vinsten på avyttringen av Nouvel Areva NP, är reell och faktisk är däremot beroende av att de båda suspensiva villkor som anges i skälen 315 och 316 lyfts. Detta är kopplat till självständiga beslut av oberoende myndigheter som varken parterna i transaktionen eller de franska myndigheterna kan påverka, vilket för övrigt är helt och hållet berättigat eftersom det framför allt gäller kärnsäkerhetsfrågor. Detta innebär bl.a. att det egna bidraget från MHI:s och JNFL:s teckningar i kapitaltillskottet också kommer att anses som reellt och faktiskt först när dessa villkor har lyfts.

| (325) | Kommissionen konstaterar att det kommer att finnas ett tillräckligt reellt och faktiskt eget bidrag i enlighet med punkt 63 i riktlinjerna vid den tidpunkt då de båda villkor som anges i skälen 315 och 316 har lyfts. |
| --- | --- |

(325)

Kommissionen konstaterar att det kommer att finnas ett tillräckligt reellt och faktiskt eget bidrag i enlighet med punkt 63 i riktlinjerna vid den tidpunkt då de båda villkor som anges i skälen 315 och 316 har lyfts.

5.2.7   Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel

Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel

| (326) | Enligt punkt 38 f i riktlinjerna måste stödets negativa effekter på konkurrensen vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv. Därför måste kommissionen undersöka om engångsvillkoret har uppfyllts och att det har vidtagits åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(326)

Enligt punkt 38 f i riktlinjerna måste stödets negativa effekter på konkurrensen vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv. Därför måste kommissionen undersöka om engångsvillkoret har uppfyllts och att det har vidtagits åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

5.2.7.1   Engångsvillkoret

Engångsvillkoret

| (327) | Av kommissionens tidigare beslut i frågan och av de upplysningar som de franska myndigheterna har lämnat framgår att Arevakoncernen inte har fått något undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd under de senaste tio åren. Därför konstaterar kommissionen att engångsvillkoret är uppfyllt. |
| --- | --- |

(327)

Av kommissionens tidigare beslut i frågan och av de upplysningar som de franska myndigheterna har lämnat framgår att Arevakoncernen inte har fått något undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd under de senaste tio åren. Därför konstaterar kommissionen att engångsvillkoret är uppfyllt.

5.2.7.2   Åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen

Åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen

| (328) | När omstruktureringsstöd beviljas ska åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningar av konkurrensen, så att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt och de positiva effekterna väger tyngre än de negativa. Åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen brukar i allmänhet vidtas i form av strukturella åtgärder, även om kommissionen i särskilda fall kan godta beteendemässiga åtgärder eller åtgärder för att öppna marknaderna i stället för samtliga eller vissa av de strukturella åtgärder som normalt sett brukar vidtas. |
| --- | --- |

(328)

När omstruktureringsstöd beviljas ska åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningar av konkurrensen, så att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt och de positiva effekterna väger tyngre än de negativa. Åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen brukar i allmänhet vidtas i form av strukturella åtgärder, även om kommissionen i särskilda fall kan godta beteendemässiga åtgärder eller åtgärder för att öppna marknaderna i stället för samtliga eller vissa av de strukturella åtgärder som normalt sett brukar vidtas.

| (329) | I fråga om strukturella åtgärder anges i punkt 78 i riktlinjerna att de särskilt bör ”vidtas på marknader där företaget kommer att ha en betydande position på marknaden efter omstruktureringen, i synnerhet på sådana där det finns en betydande överkapacitet”. |
| --- | --- |

(329)

I fråga om strukturella åtgärder anges i punkt 78 i riktlinjerna att de särskilt bör ”vidtas på marknader där företaget kommer att ha en betydande position på marknaden efter omstruktureringen, i synnerhet på sådana där det finns en betydande överkapacitet”.

| (330) | Däremot bör åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen inte försämra utsikterna för att återställa stödmottagarens lönsamhet eller undergräva konkurrensen i förhållande till konsumenterna eller marknadsstrukturen. |
| --- | --- |

(330)

Däremot bör åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen inte försämra utsikterna för att återställa stödmottagarens lönsamhet eller undergräva konkurrensen i förhållande till konsumenterna eller marknadsstrukturen.

| (331) | I punkt 84 i riktlinjerna anges beteendemässiga åtgärder som måste tillämpas i samtliga fall, för att inte undergräva effekterna av strukturella åtgärder. |
| --- | --- |

(331)

I punkt 84 i riktlinjerna anges beteendemässiga åtgärder som måste tillämpas i samtliga fall, för att inte undergräva effekterna av strukturella åtgärder.

| (332) | I sin anmälan av den 29 april 2016 ansåg de franska myndigheterna att Arevakoncernens avyttringsprogram räckte som kompenserande åtgärd. Kommissionen ansåg i sitt beslut om att inleda förfarandet att merparten av de planerade avyttringarna (50) inte kunde betraktas som tillräckliga kompenserande åtgärder eftersom deras omfattning inte gick att jämföra med stödets effekt på företaget (51) och de inte var kopplade till de marknader på vilka Nouvel Areva skulle bedriva verksamhet efter omstruktureringen. Kommissionen har inte ändrat ståndpunkt i den här frågan. |
| --- | --- |

(332)

I sin anmälan av den 29 april 2016 ansåg de franska myndigheterna att Arevakoncernens avyttringsprogram räckte som kompenserande åtgärd. Kommissionen ansåg i sitt beslut om att inleda förfarandet att merparten av de planerade avyttringarna (50) inte kunde betraktas som tillräckliga kompenserande åtgärder eftersom deras omfattning inte gick att jämföra med stödets effekt på företaget (51) och de inte var kopplade till de marknader på vilka Nouvel Areva skulle bedriva verksamhet efter omstruktureringen. Kommissionen har inte ändrat ståndpunkt i den här frågan.

50

51

| (333) | Denna ståndpunkt gällde inte avyttringen av reaktorverksamheten, vars omfattning erkändes av kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet: genom att avskilja Nouvel Areva NP gör den omstrukturerade Arevakoncernen sig av med en betydande del av sin verksamhet, motsvarande en tredjedel av koncernens tillgångar och nästa hälften av Arevakoncernens omsättning före omstruktureringen. |
| --- | --- |

(333)

Denna ståndpunkt gällde inte avyttringen av reaktorverksamheten, vars omfattning erkändes av kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet: genom att avskilja Nouvel Areva NP gör den omstrukturerade Arevakoncernen sig av med en betydande del av sin verksamhet, motsvarande en tredjedel av koncernens tillgångar och nästa hälften av Arevakoncernens omsättning före omstruktureringen.

| (334) | Kommissionen undrade dock över konkurrenseffekterna av denna avyttring och om de var tillräckliga för att minska de snedvridningar av konkurrensen som stödet orsakade. Med hänsyn till riktlinjerna anser kommissionen att svaret på detta måste baseras på en analys av de tre följande frågorna:






  a) | Är Nouvel Areva NP en ”förlustbringande verksamhet [vars avyttring] under alla omständigheter krävs för att återställa lönsamheten på lång sikt” för Arevakoncernen i den mening som avses i punkt 78 i riktlinjerna? |
| --- | --- | --- |

(334)

Kommissionen undrade dock över konkurrenseffekterna av denna avyttring och om de var tillräckliga för att minska de snedvridningar av konkurrensen som stödet orsakade. Med hänsyn till riktlinjerna anser kommissionen att svaret på detta måste baseras på en analys av de tre följande frågorna:

a)

Är Nouvel Areva NP en ”förlustbringande verksamhet [vars avyttring] under alla omständigheter krävs för att återställa lönsamheten på lång sikt” för Arevakoncernen i den mening som avses i punkt 78 i riktlinjerna?

| b) | Kommer den avskaffade integrationen mellan reaktorverksamheten och den kärnbränslerelaterade verksamheten, framför allt genom förlorade synergieffekter, att få en reell inverkan på Arevakoncernens konkurrenskraft ”på marknader där företaget kommer att ha en betydande position på marknaden efter omstruktureringen” i enlighet med punkt 78 i riktlinjerna? |
| --- | --- |

b)

Kommer den avskaffade integrationen mellan reaktorverksamheten och den kärnbränslerelaterade verksamheten, framför allt genom förlorade synergieffekter, att få en reell inverkan på Arevakoncernens konkurrenskraft ”på marknader där företaget kommer att ha en betydande position på marknaden efter omstruktureringen” i enlighet med punkt 78 i riktlinjerna?

| c) | Skulle kompletterande åtgärder riskera att leda till en försämring av marknadsstrukturen i strid mot vad som krävs enligt punkt 80 i riktlinjerna? |
| --- | --- |

c)

Skulle kompletterande åtgärder riskera att leda till en försämring av marknadsstrukturen i strid mot vad som krävs enligt punkt 80 i riktlinjerna?

| (335) | Vad gäller den första frågan i skäl 334 konstaterar kommissionen att reaktorverksamheten har orsakat stora förluster för Arevakoncernen under de senaste åren, vilket beskrivs i skälen 17 och 21. Därför måste man avgöra om dessa förluster är av strukturell karaktär och skulle fortsätta att undergräva Arevakoncernens verksamhet om den avyttrade enheten skulle ha stannat kvar inom koncernen. |
| --- | --- |

(335)

Vad gäller den första frågan i skäl 334 konstaterar kommissionen att reaktorverksamheten har orsakat stora förluster för Arevakoncernen under de senaste åren, vilket beskrivs i skälen 17 och 21. Därför måste man avgöra om dessa förluster är av strukturell karaktär och skulle fortsätta att undergräva Arevakoncernens verksamhet om den avyttrade enheten skulle ha stannat kvar inom koncernen.

| (336) | I motsats till de svårigheter som har uppstått i verksamheten inom kärnbränslecykeln är svårigheterna inom reaktorverksamheten inte främst en följd av konjunkturnedgången efter Fukushimaolyckan. Förlusterna är i första hand förknippade med ett begränsat antal industriella projekt, framför allt OL3, vars risker till stor del var omöjliga att förutse. Dessa stora projekt är föregångare för ny reaktorteknik (EPR-tekniken). Det gemensamma för föregångarna för en ny teknik är att de ger stora förluster, medan de efterföljande projekten drar fördel av erfarenheterna från dem. OL3, men även Flamanville 3 och Taishan 1 och 2, väntas bli färdigställda före utgången av 2018. Därmed kommer framtida nya reaktorprojekt (bl.a. Hinkley Point C, men också eventuellt andra mer långsiktiga projekt) att främjas av de stora erfarenheter som har gjorts. Nouvel Areva NP:s verksamhet inom stora projekt kommer alltså att bli mindre riskfylld än tidigare. |
| --- | --- |

(336)

I motsats till de svårigheter som har uppstått i verksamheten inom kärnbränslecykeln är svårigheterna inom reaktorverksamheten inte främst en följd av konjunkturnedgången efter Fukushimaolyckan. Förlusterna är i första hand förknippade med ett begränsat antal industriella projekt, framför allt OL3, vars risker till stor del var omöjliga att förutse. Dessa stora projekt är föregångare för ny reaktorteknik (EPR-tekniken). Det gemensamma för föregångarna för en ny teknik är att de ger stora förluster, medan de efterföljande projekten drar fördel av erfarenheterna från dem. OL3, men även Flamanville 3 och Taishan 1 och 2, väntas bli färdigställda före utgången av 2018. Därmed kommer framtida nya reaktorprojekt (bl.a. Hinkley Point C, men också eventuellt andra mer långsiktiga projekt) att främjas av de stora erfarenheter som har gjorts. Nouvel Areva NP:s verksamhet inom stora projekt kommer alltså att bli mindre riskfylld än tidigare.

| (337) | Utöver verksamheten inom stora projekt kommer Nouvel Areva NP att bedriva annan verksamhet, t.ex. tjänster för den installerade basen (underhåll) och leverans av monterade bränsleaggregat. Dessa verksamheter är mindre riskfyllda än verksamheten inom stora projekt och bildar en sund bas för att generera positivt kassaflöde för Nouvel Areva NP, med genomsnittliga EBITDA-marginaler på cirka [0–30] % respektive [0–30] % (52). |
| --- | --- |

(337)

Utöver verksamheten inom stora projekt kommer Nouvel Areva NP att bedriva annan verksamhet, t.ex. tjänster för den installerade basen (underhåll) och leverans av monterade bränsleaggregat. Dessa verksamheter är mindre riskfyllda än verksamheten inom stora projekt och bildar en sund bas för att generera positivt kassaflöde för Nouvel Areva NP, med genomsnittliga EBITDA-marginaler på cirka [0–30] % respektive [0–30] % (52).

52

| (338) | Den enhet som avyttras till EDF (Nouvel Areva NP) kommer att omfatta all verksamhet som i dag bedrivs av Areva NP, minus de ackumulerade skulderna inom ramen för några mycket specifika stora industriella projekt som tidigare har genererat betydande förluster (53). Med tanke på dessa avgränsningar är Nouvel Areva NP inte ett olönsamt företag. Dels är dess verksamhet inom stora projekt mindre riskfylld nu när föregångsprojekten OL3, Taishan 1 och 2 och Flamanville 3 har [...]. Dels kommer företaget att ha en sund och solid industriell bas med tjänster till den installerade basen och leverans av monterade bränsleaggregat. Det förvärvspris på 2,5 miljarder euro som Arevakoncernen och EDF har kommit överens om är ett tydligt tecken på att enheten Nouvel Areva NP har verkliga utsikter att vara lönsamt och inte är en olönsam verksamhet. |
| --- | --- |

(338)

Den enhet som avyttras till EDF (Nouvel Areva NP) kommer att omfatta all verksamhet som i dag bedrivs av Areva NP, minus de ackumulerade skulderna inom ramen för några mycket specifika stora industriella projekt som tidigare har genererat betydande förluster (53). Med tanke på dessa avgränsningar är Nouvel Areva NP inte ett olönsamt företag. Dels är dess verksamhet inom stora projekt mindre riskfylld nu när föregångsprojekten OL3, Taishan 1 och 2 och Flamanville 3 har [...]. Dels kommer företaget att ha en sund och solid industriell bas med tjänster till den installerade basen och leverans av monterade bränsleaggregat. Det förvärvspris på 2,5 miljarder euro som Arevakoncernen och EDF har kommit överens om är ett tydligt tecken på att enheten Nouvel Areva NP har verkliga utsikter att vara lönsamt och inte är en olönsam verksamhet.

53

| (339) | I ett kontrafaktiskt scenario där det statliga stödet kunde undanröja en del tidigare förluster men där Arevakoncernen fortfarande var integrerad i alla marknader för kärnteknik skulle koncernen kunna räkna med ungefär [0–2 miljarder] euro ytterligare i positivt kassaflöde under perioden 2015–2023 (54) tack vare bidraget från Nouvel Areva NP. |
| --- | --- |

(339)

I ett kontrafaktiskt scenario där det statliga stödet kunde undanröja en del tidigare förluster men där Arevakoncernen fortfarande var integrerad i alla marknader för kärnteknik skulle koncernen kunna räkna med ungefär [0–2 miljarder] euro ytterligare i positivt kassaflöde under perioden 2015–2023 (54) tack vare bidraget från Nouvel Areva NP.

54

| (340) | Därför verkar Nouvel Areva NP inte vara en olönsam verksamhet vars avyttring krävs för att återställa Arevakoncernens långsiktiga lönsamhet. Däremot är det en tillfredsställande kompenserande åtgärd. Detta gäller inte minst eftersom åtgärden har strukturell effekt i enlighet med vad som anges i punkt 77 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(340)

Därför verkar Nouvel Areva NP inte vara en olönsam verksamhet vars avyttring krävs för att återställa Arevakoncernens långsiktiga lönsamhet. Däremot är det en tillfredsställande kompenserande åtgärd. Detta gäller inte minst eftersom åtgärden har strukturell effekt i enlighet med vad som anges i punkt 77 i riktlinjerna.

| (341) | När det gäller den andra frågan i skäl 334 gäller det att ta reda på om den vertikala integrationen mellan reaktorverksamheten och kärnbränslecykeln är en fördel i den nuvarande konjunkturen på de kärntekniska marknaderna. Urenco menar att det är en fördel, men att den är begränsad till försäljningen av nya reaktorer [...]. Det finns aktörer som inte är integrerade men som ändå är lönsamma, vilket enligt Urenco pekar på att denna fördel inte är avgörande för att en koncern ska bli framgångsrik inom den kärntekniska sektorn. De franska myndigheterna anser däremot att det är en uppenbar fördel som påverkar alla marknader inom kärnbränslecykeln. |
| --- | --- |

(341)

När det gäller den andra frågan i skäl 334 gäller det att ta reda på om den vertikala integrationen mellan reaktorverksamheten och kärnbränslecykeln är en fördel i den nuvarande konjunkturen på de kärntekniska marknaderna. Urenco menar att det är en fördel, men att den är begränsad till försäljningen av nya reaktorer [...]. Det finns aktörer som inte är integrerade men som ändå är lönsamma, vilket enligt Urenco pekar på att denna fördel inte är avgörande för att en koncern ska bli framgångsrik inom den kärntekniska sektorn. De franska myndigheterna anser däremot att det är en uppenbar fördel som påverkar alla marknader inom kärnbränslecykeln.

| (342) | Till att börja med konstaterar kommissionen att trenden just nu på marknaderna för kärnteknik snarare går mot vertikal integration, även i fråga om företag som tidigare inte har varit integrerade. En av Arevakoncernens största konkurrenter, det ryska företaget Rosatom, är integrerat i hela värdekedjan. Den sydkoreanska reaktortillverkaren KHNP har integrerat sig i början av cykeln genom ett innehav i utvinningsaktören Denison och planerar att delta i projektet Imouraren, och Toshiba/Westinghouse har innehav i gruvor i Kazakstan. CNNC har i dag endast kapacitet inom konvertering och anrikning och ett innehav i gruvan i Langer Heinrich i Namibia, som drivs av gruvföretaget Paladin, men strävar efter att integrera sig på marknaden för montering av bränsleaggregat, för att kunna dra fördel av synergieffekterna av att integrera dessa olika verksamheter. För att främja sin försäljning av obehandlat uran försöker det kazakiska gruvbolaget KAP – som Urenco nämner bland de icke integrerade aktörerna – för närvarande i samarbete med en annan aktör att utveckla en anläggning för montering av bränsleaggregat. |
| --- | --- |

(342)

Till att börja med konstaterar kommissionen att trenden just nu på marknaderna för kärnteknik snarare går mot vertikal integration, även i fråga om företag som tidigare inte har varit integrerade. En av Arevakoncernens största konkurrenter, det ryska företaget Rosatom, är integrerat i hela värdekedjan. Den sydkoreanska reaktortillverkaren KHNP har integrerat sig i början av cykeln genom ett innehav i utvinningsaktören Denison och planerar att delta i projektet Imouraren, och Toshiba/Westinghouse har innehav i gruvor i Kazakstan. CNNC har i dag endast kapacitet inom konvertering och anrikning och ett innehav i gruvan i Langer Heinrich i Namibia, som drivs av gruvföretaget Paladin, men strävar efter att integrera sig på marknaden för montering av bränsleaggregat, för att kunna dra fördel av synergieffekterna av att integrera dessa olika verksamheter. För att främja sin försäljning av obehandlat uran försöker det kazakiska gruvbolaget KAP – som Urenco nämner bland de icke integrerade aktörerna – för närvarande i samarbete med en annan aktör att utveckla en anläggning för montering av bränsleaggregat.

| (343) | Denna övergripande trend har inte brutits utan snarare förstärkts under perioden efter Fukushima och berör stora aktörer inom de kärntekniska området. Däremot verkar Urencos icke-integrerade modell vara förhållandevis ovanlig. Detta visar att det går att få vissa fördelar av integreringen mellan reaktorverksamheten (däribland tillverkning av monterade bränsleaggregat) och verksamhet inom kärnbränslecykeln. |
| --- | --- |

(343)

Denna övergripande trend har inte brutits utan snarare förstärkts under perioden efter Fukushima och berör stora aktörer inom de kärntekniska området. Däremot verkar Urencos icke-integrerade modell vara förhållandevis ovanlig. Detta visar att det går att få vissa fördelar av integreringen mellan reaktorverksamheten (däribland tillverkning av monterade bränsleaggregat) och verksamhet inom kärnbränslecykeln.

| (344) | Vad gäller egenskaperna hos dessa fördelar tycker kommissionen att det är uppenbart att en integrerad koncern har stora fördelar av att ha en gemensam säljkår för segmentet för monterade bränsleaggregat, som utgör kontaktytan mot elproducentkunderna, och den tidigare delen av kärnbränslecykeln, som framför allt gäller råvaror vars leverantörer är mer eller mindre utbytbara. Här är det talande att [5–10] kunder av 10 till Areva NP (i framtiden Nouvel Areva NP) även är kunder till Areva NC (i framtiden Nouvel Areva). |
| --- | --- |

(344)

Vad gäller egenskaperna hos dessa fördelar tycker kommissionen att det är uppenbart att en integrerad koncern har stora fördelar av att ha en gemensam säljkår för segmentet för monterade bränsleaggregat, som utgör kontaktytan mot elproducentkunderna, och den tidigare delen av kärnbränslecykeln, som framför allt gäller råvaror vars leverantörer är mer eller mindre utbytbara. Här är det talande att [5–10] kunder av 10 till Areva NP (i framtiden Nouvel Areva NP) även är kunder till Areva NC (i framtiden Nouvel Areva).

| (345) | De franska myndigheterna nämnde exemplet med elproducenten [...] som inledde en anbudsinfordran för tillverkning av monterade bränsleaggregat. Formellt sett gällde anbudsinfordran enbart tillverkning av bränsleaggregat, dvs. en verksamhet som i framtiden kommer att ligga hos Nouvel Areva NP. Trots detta uppmanade [...] anbudsgivarna att förbättra sina anbud genom att komplettera dem med leverans av anrikat kärnbränsle – en verksamhet som i framtiden kommer att bedrivas av Nouvel Areva. Tidigare har Arevakoncernen tack vare sin integrerade säljkår kunnat komplettera sitt erbjudande om monterade bränsleaggregat med ett erbjudande om anrikat klyvbart material. |
| --- | --- |

(345)

De franska myndigheterna nämnde exemplet med elproducenten [...] som inledde en anbudsinfordran för tillverkning av monterade bränsleaggregat. Formellt sett gällde anbudsinfordran enbart tillverkning av bränsleaggregat, dvs. en verksamhet som i framtiden kommer att ligga hos Nouvel Areva NP. Trots detta uppmanade [...] anbudsgivarna att förbättra sina anbud genom att komplettera dem med leverans av anrikat kärnbränsle – en verksamhet som i framtiden kommer att bedrivas av Nouvel Areva. Tidigare har Arevakoncernen tack vare sin integrerade säljkår kunnat komplettera sitt erbjudande om monterade bränsleaggregat med ett erbjudande om anrikat klyvbart material.

| (346) | I framtiden kommer Nouvel Areva NP att kunna vända sig till vilken leverantör som helst av anrikat klyvbart material i den här typen av situation, utan att automatiskt eller exklusivt anlita Nouvel Areva. Tvärtom kommer Nouvel Areva NP att ha incitament för att uppmuntra konkurrens mellan leverantörer av kärnbränsle för att förbättra kvaliteten i Nouvel Areva NP:s övergripande erbjudande. Detta kommer framför allt att skapa möjligheter för Nouvel Arevas konkurrenter, inte minst Urenco. |
| --- | --- |

(346)

I framtiden kommer Nouvel Areva NP att kunna vända sig till vilken leverantör som helst av anrikat klyvbart material i den här typen av situation, utan att automatiskt eller exklusivt anlita Nouvel Areva. Tvärtom kommer Nouvel Areva NP att ha incitament för att uppmuntra konkurrens mellan leverantörer av kärnbränsle för att förbättra kvaliteten i Nouvel Areva NP:s övergripande erbjudande. Detta kommer framför allt att skapa möjligheter för Nouvel Arevas konkurrenter, inte minst Urenco.

| (347) | Fördelarna med integrationen mellan reaktorverksamheten och kärnbränslecykeln märks också i erbjudanden om kärnbränsle som integreras i försäljningen av en ny reaktor – vilket Urenco inte förnekar. I praktiken kommer den som utvecklar och konstruerar en ny reaktor (i dag Areva NP inom ramen för Arevakoncernen) så gott som systematiskt också att tillhandahålla monterade bränsleaggregat som ska användas i den första reaktorkärnan och även de första nya patronerna, tills reaktorn har kommit upp i en stabil funktion. Reaktorerna omfattas av en prestandagaranti som är oupplösligt kopplad till kvaliteten i de monterade bränsleaggregaten, åtminstone under startfasen för och driftsättningen av reaktorn. För att få full kontroll över kvaliteten hos de monterade bränsleaggregaten och därmed över reaktorns prestanda levererar reaktorleverantören monterade bränsleaggregat som passar för reaktorns första kärna och de första utbytespatronerna till kunden, dvs. elproducenten. |
| --- | --- |

(347)

Fördelarna med integrationen mellan reaktorverksamheten och kärnbränslecykeln märks också i erbjudanden om kärnbränsle som integreras i försäljningen av en ny reaktor – vilket Urenco inte förnekar. I praktiken kommer den som utvecklar och konstruerar en ny reaktor (i dag Areva NP inom ramen för Arevakoncernen) så gott som systematiskt också att tillhandahålla monterade bränsleaggregat som ska användas i den första reaktorkärnan och även de första nya patronerna, tills reaktorn har kommit upp i en stabil funktion. Reaktorerna omfattas av en prestandagaranti som är oupplösligt kopplad till kvaliteten i de monterade bränsleaggregaten, åtminstone under startfasen för och driftsättningen av reaktorn. För att få full kontroll över kvaliteten hos de monterade bränsleaggregaten och därmed över reaktorns prestanda levererar reaktorleverantören monterade bränsleaggregat som passar för reaktorns första kärna och de första utbytespatronerna till kunden, dvs. elproducenten.

| (348) | Elproducenterna brukar också föredra att ha en enda leverantör som de kan vända sig till och som tar ansvar om det uppstår problem under den avgörande fasen då reaktorn ska startas och tas i drift. TVO har t.ex. betonat [...]. Leverans av monterade bränsleaggregat till reaktorns första kärna och de första utbytespatronerna är alltså den försörjningsmetod som kunderna föredrar, vilket framgår av [...]. |
| --- | --- |

(348)

Elproducenterna brukar också föredra att ha en enda leverantör som de kan vända sig till och som tar ansvar om det uppstår problem under den avgörande fasen då reaktorn ska startas och tas i drift. TVO har t.ex. betonat [...]. Leverans av monterade bränsleaggregat till reaktorns första kärna och de första utbytespatronerna är alltså den försörjningsmetod som kunderna föredrar, vilket framgår av [...].

| (349) | Denna centraliserade leveransmetod förstärks i dag då många potentiella kunder är förstagångsköpare av kärnteknik. Eftersom de inte har tillgång till stora specialiserade team föredrar de i hög grad att använda sig av en enda leverantör som kan tillgodose samtliga deras behov av produkter och tjänster som rör såväl den tidigare delen av cykeln som monterade bränsleaggregat. Den typen av avtal omfattar alltså mer än bara den första kärnan och de första utbytespatronerna och brukar också ha längre löptid än vad som annars är brukligt för reaktorer i drift. Så har t.ex. [...] gjort. |
| --- | --- |

(349)

Denna centraliserade leveransmetod förstärks i dag då många potentiella kunder är förstagångsköpare av kärnteknik. Eftersom de inte har tillgång till stora specialiserade team föredrar de i hög grad att använda sig av en enda leverantör som kan tillgodose samtliga deras behov av produkter och tjänster som rör såväl den tidigare delen av cykeln som monterade bränsleaggregat. Den typen av avtal omfattar alltså mer än bara den första kärnan och de första utbytespatronerna och brukar också ha längre löptid än vad som annars är brukligt för reaktorer i drift. Så har t.ex. [...] gjort.

| (350) | Leverantörer av produkter och tjänster för den tidigare delen av cykeln som också är knutna till en leverantör av monterade bränsleaggregat och reaktorer har alltså en konkurrensfördel. I dag kan Arevakoncernen knyta försäljningen av reaktorer till försäljningen av den första kärnan och utbytespatroner och även efterföljande utbytespatroner om kunden efterfrågar det (normalt [...]). Rent konkret främjades försäljningen av monterade bränsleaggregat i samband med nya reaktorprojekt på tre sätt av Arevakoncernens verksamhet i den tidigare delen av cykeln (som i framtiden kommer att bedrivas av Nouvel Areva):






  a) | Areva NP använde systematiskt uran och konverterings- och anrikningstjänster från Arevakoncernen för att tillgodose efterfrågan och dessa erbjudanden gav större försäljningsvolymer av uran och konverterings- och anrikningstjänster. |
| --- | --- | --- |

(350)

Leverantörer av produkter och tjänster för den tidigare delen av cykeln som också är knutna till en leverantör av monterade bränsleaggregat och reaktorer har alltså en konkurrensfördel. I dag kan Arevakoncernen knyta försäljningen av reaktorer till försäljningen av den första kärnan och utbytespatroner och även efterföljande utbytespatroner om kunden efterfrågar det (normalt [...]). Rent konkret främjades försäljningen av monterade bränsleaggregat i samband med nya reaktorprojekt på tre sätt av Arevakoncernens verksamhet i den tidigare delen av cykeln (som i framtiden kommer att bedrivas av Nouvel Areva):

a)

Areva NP använde systematiskt uran och konverterings- och anrikningstjänster från Arevakoncernen för att tillgodose efterfrågan och dessa erbjudanden gav större försäljningsvolymer av uran och konverterings- och anrikningstjänster.

| b) | Förhandlingar fördes i godo i samband med diskussioner om reaktorinköp, vilket ledde till mer fördelaktiga avtalsvillkor än vad som går att uppnå vid öppna och konkurrensutsatta förfaranden med fler andra aktörer inom segmenten för utvinning, konvertering och anrikning. Dessutom omfattade avtalen ofta längre löptider, vilket gjorde det möjligt att säkra stabila försäljningspriser på en marknad med föränderliga priser. |
| --- | --- |

b)

Förhandlingar fördes i godo i samband med diskussioner om reaktorinköp, vilket ledde till mer fördelaktiga avtalsvillkor än vad som går att uppnå vid öppna och konkurrensutsatta förfaranden med fler andra aktörer inom segmenten för utvinning, konvertering och anrikning. Dessutom omfattade avtalen ofta längre löptider, vilket gjorde det möjligt att säkra stabila försäljningspriser på en marknad med föränderliga priser.

| c) | Slutligen innebär den här typen av avtal att en leverantör av uran och konverterings- och anrikningstjänster kan etablera sig och gradvis bygga upp ett anseende och en trovärdighet på nya marknader som är svåra att komma in på, t.ex. [...]. |
| --- | --- |

c)

Slutligen innebär den här typen av avtal att en leverantör av uran och konverterings- och anrikningstjänster kan etablera sig och gradvis bygga upp ett anseende och en trovärdighet på nya marknader som är svåra att komma in på, t.ex. [...].

| (351) | Hittills har dessa försäljningar varit viktiga för den utvinnings-, konverterings- och anrikningsverksamhet som i framtiden ska bedrivas av Nouvel Areva. För en första EPR-kärna krävs ungefär [0–2 000] kUTS i anrikning (motsvarande [0–20] % av Nouvel Arevas årskapacitet), [0–2 000] tUF6 i konvertering (motsvarande [0–20] % av Nouvel Arevas årskapacitet) och [0–2 000] tU3O8 obearbetat uran (motsvarande [0–20] % av Nouvel Arevas årsproduktion 2015). En ny laddning motsvarar en tredjedel av dessa volymer och i majoriteten av fallen laddas monterade bränsleaggregat om var 18:e månad. Enligt Arevakoncernen är det vanligt att utvecklaren och konstruktören av en kärnreaktor förhandlar om leverans av minst [...] utöver den första kärnan. |
| --- | --- |

(351)

Hittills har dessa försäljningar varit viktiga för den utvinnings-, konverterings- och anrikningsverksamhet som i framtiden ska bedrivas av Nouvel Areva. För en första EPR-kärna krävs ungefär [0–2 000] kUTS i anrikning (motsvarande [0–20] % av Nouvel Arevas årskapacitet), [0–2 000] tUF6 i konvertering (motsvarande [0–20] % av Nouvel Arevas årskapacitet) och [0–2 000] tU3O8 obearbetat uran (motsvarande [0–20] % av Nouvel Arevas årsproduktion 2015). En ny laddning motsvarar en tredjedel av dessa volymer och i majoriteten av fallen laddas monterade bränsleaggregat om var 18:e månad. Enligt Arevakoncernen är det vanligt att utvecklaren och konstruktören av en kärnreaktor förhandlar om leverans av minst [...] utöver den första kärnan.

| (352) | För vart och ett av de avtal om kärnbränsle som förhandlades fram inom ramen för projekten [...] har Arevakoncernen kunnat dra fördel av avtal om större volymer och med längre löptid än den hade kunnat genomföra om Areva NP inte hade utvecklat och konstruerat kärnreaktorn. Här är det belysande med en jämförelse mellan projekten [...] (där Areva NP har konstruerat kärnkraftverket) och projektet med en reaktor som har konstruerats av [...]. Där kunde Arevakoncernen bara sluta avtal om [...] % av behovet av kärnbränsle för den reaktor som konstruerats av [...], för en löptid om endast [...] år, medan de har leveransavtal för kärnbränsle till [...]. I detta sammanhang kommer avyttringen av verksamheten i Nouvel Areva NP att kunna få stor inverkan på Nouvel Arevas verksamhet. |
| --- | --- |

(352)

För vart och ett av de avtal om kärnbränsle som förhandlades fram inom ramen för projekten [...] har Arevakoncernen kunnat dra fördel av avtal om större volymer och med längre löptid än den hade kunnat genomföra om Areva NP inte hade utvecklat och konstruerat kärnreaktorn. Här är det belysande med en jämförelse mellan projekten [...] (där Areva NP har konstruerat kärnkraftverket) och projektet med en reaktor som har konstruerats av [...]. Där kunde Arevakoncernen bara sluta avtal om [...] % av behovet av kärnbränsle för den reaktor som konstruerats av [...], för en löptid om endast [...] år, medan de har leveransavtal för kärnbränsle till [...]. I detta sammanhang kommer avyttringen av verksamheten i Nouvel Areva NP att kunna få stor inverkan på Nouvel Arevas verksamhet.

| (353) | Urenco tonar ned värdet på dessa synergieffekter till ett minimum [...]. Kommissionen erkänner att majoriteten av de reaktorer som byggs i dag finns i länder som Ryssland eller Kina, vars marknad till stor del är stängd för västerländska konstruktörer av kärnkraftverk. Dessutom erkänner kommissionen att det har blivit ovanligare med nya reaktorprojekt, framför allt efter Fukushima. Trots detta finns det fortfarande ett antal projekt som har goda möjligheter att se dagens ljus och som Nouvel Areva NP verkar ligga bra till för. Detta gäller framför allt projekt som är en förlängning av de projekt som Areva NP har genomförts tidigare: [...]. Nouvel Areva NP skulle också kunna lägga bud på projekt [...]. För samtliga dessa projekt skulle Nouvel Areva NP, om de vill integrera leverans av anrikat kärnbränsle i sitt anbud på en reaktor, i framtiden kunna vända sig till vilken leverantör av anrikat kärnbränsle som helst, med ett verkligt incitament för att få konkurrens mellan de möjliga leverantörerna, i en situation med stark prispress i den här typen av upphandlingar. |
| --- | --- |

(353)

Urenco tonar ned värdet på dessa synergieffekter till ett minimum [...]. Kommissionen erkänner att majoriteten av de reaktorer som byggs i dag finns i länder som Ryssland eller Kina, vars marknad till stor del är stängd för västerländska konstruktörer av kärnkraftverk. Dessutom erkänner kommissionen att det har blivit ovanligare med nya reaktorprojekt, framför allt efter Fukushima. Trots detta finns det fortfarande ett antal projekt som har goda möjligheter att se dagens ljus och som Nouvel Areva NP verkar ligga bra till för. Detta gäller framför allt projekt som är en förlängning av de projekt som Areva NP har genomförts tidigare: [...]. Nouvel Areva NP skulle också kunna lägga bud på projekt [...]. För samtliga dessa projekt skulle Nouvel Areva NP, om de vill integrera leverans av anrikat kärnbränsle i sitt anbud på en reaktor, i framtiden kunna vända sig till vilken leverantör av anrikat kärnbränsle som helst, med ett verkligt incitament för att få konkurrens mellan de möjliga leverantörerna, i en situation med stark prispress i den här typen av upphandlingar.

| (354) | Det är sant att dessa utsikter framför allt gäller på medellång och lång sikt. Men industricyklerna är extremt långa på marknaderna för kärnteknik och därför bör kommissionen kunna ta hänsyn till förluster av synergieffekter som framför allt blir kännbara på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

(354)

Det är sant att dessa utsikter framför allt gäller på medellång och lång sikt. Men industricyklerna är extremt långa på marknaderna för kärnteknik och därför bör kommissionen kunna ta hänsyn till förluster av synergieffekter som framför allt blir kännbara på medellång och lång sikt.

| (355) | De franska myndigheterna har också på ett övertygande sätt kunnat visa att det fanns stora synergieffekter mellan reaktorverksamheten och den senare delen av kärnbränslecykeln – synergieffekter som Nouvel Areva och Nouvel Areva NP kommer att ha svaga motiv för att återskapa i framtiden. |
| --- | --- |

(355)

De franska myndigheterna har också på ett övertygande sätt kunnat visa att det fanns stora synergieffekter mellan reaktorverksamheten och den senare delen av kärnbränslecykeln – synergieffekter som Nouvel Areva och Nouvel Areva NP kommer att ha svaga motiv för att återskapa i framtiden.

| (356) | På medellång och lång sikt kommer Nouvel Arevas förmåga att utveckla sin försäljning av behandling och återvinning för export att vara beroende av att det finns en flotta av lättvattenreaktorer som kan fungera med monterade MOX-bränsleaggregat, dvs. MOX-reaktorer. MOX-bränsle är inte i sig utbytbart mot traditionellt kärnbränsle: reaktorn som MOX-bränslet ska användas i måste ha utformats i förväg eller ha anpassats för att fungera med den typen av bränsle. I det avseendet är Arevakoncernens MOX-verksamhet direkt beroende av den globala parken av MOX-reaktorer. |
| --- | --- |

(356)

På medellång och lång sikt kommer Nouvel Arevas förmåga att utveckla sin försäljning av behandling och återvinning för export att vara beroende av att det finns en flotta av lättvattenreaktorer som kan fungera med monterade MOX-bränsleaggregat, dvs. MOX-reaktorer. MOX-bränsle är inte i sig utbytbart mot traditionellt kärnbränsle: reaktorn som MOX-bränslet ska användas i måste ha utformats i förväg eller ha anpassats för att fungera med den typen av bränsle. I det avseendet är Arevakoncernens MOX-verksamhet direkt beroende av den globala parken av MOX-reaktorer.

| (357) | Men Nouvel Areva NP [...]. |
| --- | --- |

(357)

Men Nouvel Areva NP [...].

| (358) | [...] det är Nouvel Areva NP som ansvarar för marknadsföringen av de senare. [...]. |
| --- | --- |

(358)

[...] det är Nouvel Areva NP som ansvarar för marknadsföringen av de senare. [...].

| (359) | [...] de franska myndigheterna har förklarat att situationen var annorlunda när Arevakoncernen var integrerad, eftersom den då kunde återställa marginalen både via MOX-produktionsverksamheten och verksamheten för att utveckla och konstruera reaktorer och sälja monterade bränsleaggregat. Om Areva NP verkligen ansvarade för försäljningen av kärnbränsle, så som Nouvel Areva NP kommer att göra i framtiden, skulle detta ske under tillsyn av Areva SA [...]. |
| --- | --- |

(359)

[...] de franska myndigheterna har förklarat att situationen var annorlunda när Arevakoncernen var integrerad, eftersom den då kunde återställa marginalen både via MOX-produktionsverksamheten och verksamheten för att utveckla och konstruera reaktorer och sälja monterade bränsleaggregat. Om Areva NP verkligen ansvarade för försäljningen av kärnbränsle, så som Nouvel Areva NP kommer att göra i framtiden, skulle detta ske under tillsyn av Areva SA [...].

| (360) | [...], detta är anledningen till att de långsiktiga utsikterna för tillväxt för MOX-verksamheten ([...]) måste skrivas ned. Varje gång en MOX-reaktor ersätts med en annan typ av reaktor i en projektupphandling minskar Nouvel Arevas företagsinterna efterfrågan samtidigt som efterfrågan på traditionellt kärnbränsle ökar, där Nouvel Areva konkurrerar med andra aktörer, t.ex. Urenco. |
| --- | --- |

(360)

[...], detta är anledningen till att de långsiktiga utsikterna för tillväxt för MOX-verksamheten ([...]) måste skrivas ned. Varje gång en MOX-reaktor ersätts med en annan typ av reaktor i en projektupphandling minskar Nouvel Arevas företagsinterna efterfrågan samtidigt som efterfrågan på traditionellt kärnbränsle ökar, där Nouvel Areva konkurrerar med andra aktörer, t.ex. Urenco.

| (361) | Mer generellt kommer Nouvel Areva och Nouvel Areva NP att ha ett kund-/leverantörsförhållande i alla tjänster som tidigare var företagsinterna, vilket kan få negativa konsekvenser för såväl Nouvel Areva NP som Nouvel Areva. Detta resonemang gäller framför allt logistikverksamheten, som blir svårare att optimera. De franska myndigheterna har lämnat följande exempel. Obehandlat uran ägs av den elproducent som har förvärvat det och som sedan lägger ut konvertering, anrikning och produktion av monterade bränsleaggregat på den leverantör som producenten väljer. Därefter är det anrikningsföretaget eller tillverkaren som ska leverera det anrikade uranet. För att få en så effektiv logistik som möjligt, framför allt för leverans och lagerhantering (i såväl volym som halt anrikat uran) kan anrikningsföretagen och tillverkarna av monterade bränsleaggregat ingå avtal om eventuella operativa optimeringsmöjligheter. Att tillhöra samma koncern underlättar diskussionerna och förstärker de tänkbara optimeringsmöjligheterna, eftersom det inte finns några motstridiga intressen hos anrikningsföretaget och tillverkaren av de monterade bränsleaggregaten. Hittills har Arevakoncernen haft denna fördel i fråga om de koncerninterna leveranserna. Areva NC fick t.ex. däremot betala ett överpris [...] som de aldrig effektivt kunde bestrida, eftersom de vägrade att diskutera de kostnader som uppstått. |
| --- | --- |

(361)

Mer generellt kommer Nouvel Areva och Nouvel Areva NP att ha ett kund-/leverantörsförhållande i alla tjänster som tidigare var företagsinterna, vilket kan få negativa konsekvenser för såväl Nouvel Areva NP som Nouvel Areva. Detta resonemang gäller framför allt logistikverksamheten, som blir svårare att optimera. De franska myndigheterna har lämnat följande exempel. Obehandlat uran ägs av den elproducent som har förvärvat det och som sedan lägger ut konvertering, anrikning och produktion av monterade bränsleaggregat på den leverantör som producenten väljer. Därefter är det anrikningsföretaget eller tillverkaren som ska leverera det anrikade uranet. För att få en så effektiv logistik som möjligt, framför allt för leverans och lagerhantering (i såväl volym som halt anrikat uran) kan anrikningsföretagen och tillverkarna av monterade bränsleaggregat ingå avtal om eventuella operativa optimeringsmöjligheter. Att tillhöra samma koncern underlättar diskussionerna och förstärker de tänkbara optimeringsmöjligheterna, eftersom det inte finns några motstridiga intressen hos anrikningsföretaget och tillverkaren av de monterade bränsleaggregaten. Hittills har Arevakoncernen haft denna fördel i fråga om de koncerninterna leveranserna. Areva NC fick t.ex. däremot betala ett överpris [...] som de aldrig effektivt kunde bestrida, eftersom de vägrade att diskutera de kostnader som uppstått.

| (362) | Därför konstaterar kommissionen att den omstrukturerade Arevakoncernen hade kunnat få stora fördelar av att bibehålla integrationen med reaktorverksamheten, framför allt vad gäller förmågan att lägga integrerade anbud för verksamheten i Nouvel Areva NP respektive Nouvel Areva. |
| --- | --- |

(362)

Därför konstaterar kommissionen att den omstrukturerade Arevakoncernen hade kunnat få stora fördelar av att bibehålla integrationen med reaktorverksamheten, framför allt vad gäller förmågan att lägga integrerade anbud för verksamheten i Nouvel Areva NP respektive Nouvel Areva.

| (363) | I skäl 189 i beslutet om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen konsekvenserna av förslaget till strategiskt partnerskap mellan EDF och Arevakoncernen, och framför allt om detta avtalsmässigt skulle återupprätta de tidigare kommersiella synergieffekterna. Urenco har informerat kommissionen om sina farhågor om detta. |
| --- | --- |

(363)

I skäl 189 i beslutet om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen konsekvenserna av förslaget till strategiskt partnerskap mellan EDF och Arevakoncernen, och framför allt om detta avtalsmässigt skulle återupprätta de tidigare kommersiella synergieffekterna. Urenco har informerat kommissionen om sina farhågor om detta.

| (364) | Kommissionen medger att det är osannolikt att ett avtalsbaserat partnerskap som går ut på att göra bästa möjliga insatser kommer att återskapa lika starka synergieffekter som fanns i en kapitalmässigt integrerad koncern. Ett partnerskap som innefattar någon form av förmånligt kommersiellt samarbete och som begränsar möjligheterna för Nouvel Arevas konkurrenter att gå samman med Nouvel Areva NP för att utarbeta gemensamma anbud skulle emellertid äventyra de positiva effekter som avyttringen av Nouvel Areva NP medför. |
| --- | --- |

(364)

Kommissionen medger att det är osannolikt att ett avtalsbaserat partnerskap som går ut på att göra bästa möjliga insatser kommer att återskapa lika starka synergieffekter som fanns i en kapitalmässigt integrerad koncern. Ett partnerskap som innefattar någon form av förmånligt kommersiellt samarbete och som begränsar möjligheterna för Nouvel Arevas konkurrenter att gå samman med Nouvel Areva NP för att utarbeta gemensamma anbud skulle emellertid äventyra de positiva effekter som avyttringen av Nouvel Areva NP medför.

| (365) | I detta avseende konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna har gjort ett åtagande om att Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva inte kommer att ingå något strategiskt partnerskap eller något annat ramavtal om kommersiellt samarbete som skulle ge Nouvel Areva förmånlig behandling i situationer där Nouvel Areva NP vill ge en kund ett integrerat anbud med en kärnbränsleleverantör. |
| --- | --- |

(365)

I detta avseende konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna har gjort ett åtagande om att Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva inte kommer att ingå något strategiskt partnerskap eller något annat ramavtal om kommersiellt samarbete som skulle ge Nouvel Areva förmånlig behandling i situationer där Nouvel Areva NP vill ge en kund ett integrerat anbud med en kärnbränsleleverantör.

| (366) | Därför anser kommissionen att Nouvel Areva NP fritt kommer att kunna ge sina kunder förslag om att använda kärnbränsle från andra aktörer än Nouvel Areva. När Nouvel Areva behöver förnya sin orderstock kommer de inte längre att kunna räkna med de strukturella synergieffekter som Arevakoncernen hade fördel av tidigare. Därför har kommissionens tvivel undanröjts på denna punkt. |
| --- | --- |

(366)

Därför anser kommissionen att Nouvel Areva NP fritt kommer att kunna ge sina kunder förslag om att använda kärnbränsle från andra aktörer än Nouvel Areva. När Nouvel Areva behöver förnya sin orderstock kommer de inte längre att kunna räkna med de strukturella synergieffekter som Arevakoncernen hade fördel av tidigare. Därför har kommissionens tvivel undanröjts på denna punkt.

| (367) | Vad gäller den tredje frågan i skäl 334 anser kommissionen att man måste göra en analys marknad för marknad, för att se till att det inte kvarstår någon snedvridning av konkurrensen på någon av de marknader där Nouvel Areva kommer att bibehålla en stark ställning som skulle innebära att den kompenserande åtgärd som de franska myndigheterna föreslår inte är tillräcklig. |
| --- | --- |

(367)

Vad gäller den tredje frågan i skäl 334 anser kommissionen att man måste göra en analys marknad för marknad, för att se till att det inte kvarstår någon snedvridning av konkurrensen på någon av de marknader där Nouvel Areva kommer att bibehålla en stark ställning som skulle innebära att den kompenserande åtgärd som de franska myndigheterna föreslår inte är tillräcklig.

| (368) | Innan den går in i detalj på varje marknad understryker kommissionen att den har sett till att stödet till Arevakoncernen inte är så stort att den ger den omstrukturerade Arevakoncernen (i detta fall Nouvel Areva) en onormalt god finansiell ställning i förhållande till sina konkurrenter. Stödet har alltså dimensionerats så att företaget ska kunna återställa den långsiktiga lönsamheten, vilket framför allt innebär att koncernen ska kunna återfå en hög kreditvärdighet, ”investment grade”. Nouvel Areva kommer trots detta att ha en betydande skuld [...]. När omstruktureringen är genomförd ska Nouvel Areva enligt planen ha ett kreditbetyg på [...] vilket inte är högre än kreditbetyget för konkurrenter som Urenco (55). Nouvel Areva kommer alltså inte att ha något avsevärt mycket större finansiellt manöverutrymme än konkurrenterna när omstruktureringen är genomförd. |
| --- | --- |

(368)

Innan den går in i detalj på varje marknad understryker kommissionen att den har sett till att stödet till Arevakoncernen inte är så stort att den ger den omstrukturerade Arevakoncernen (i detta fall Nouvel Areva) en onormalt god finansiell ställning i förhållande till sina konkurrenter. Stödet har alltså dimensionerats så att företaget ska kunna återställa den långsiktiga lönsamheten, vilket framför allt innebär att koncernen ska kunna återfå en hög kreditvärdighet, ”investment grade”. Nouvel Areva kommer trots detta att ha en betydande skuld [...]. När omstruktureringen är genomförd ska Nouvel Areva enligt planen ha ett kreditbetyg på [...] vilket inte är högre än kreditbetyget för konkurrenter som Urenco (55). Nouvel Areva kommer alltså inte att ha något avsevärt mycket större finansiellt manöverutrymme än konkurrenterna när omstruktureringen är genomförd.

55

| (369) | När det gäller utvinningsmarknaden finns det fyra stora aktörer globalt sett. Den största aktören är KAP, som har [0–50] % av marknaden. Därefter kommer Cameco, med [0–50] % av den globala produktionen. Slutligen har Arevakoncernen och Rosatom via dotterföretaget AtomEnergoProm [0–30] % respektive [0–30] % av den globala produktionen (56). KAP och Cameco har ökat sin produktion regelbundet de senaste åren och väntas bibehålla eller fortsätta att öka sin produktion under de kommande åren. |
| --- | --- |

(369)

När det gäller utvinningsmarknaden finns det fyra stora aktörer globalt sett. Den största aktören är KAP, som har [0–50] % av marknaden. Därefter kommer Cameco, med [0–50] % av den globala produktionen. Slutligen har Arevakoncernen och Rosatom via dotterföretaget AtomEnergoProm [0–30] % respektive [0–30] % av den globala produktionen (56). KAP och Cameco har ökat sin produktion regelbundet de senaste åren och väntas bibehålla eller fortsätta att öka sin produktion under de kommande åren.

56

| (370) | Det finns en risk för att övertagande av ytterligare koncessioner från Nouvel Areva på utvinningsmarknaden (t.ex. i form av minskade investeringar) skulle kunna främja aktörer som redan har en stark ställning på denna koncentrerade marknad, vilket skulle hota såväl marknadsstrukturen som unionens försörjningstrygghet när det gäller uran. |
| --- | --- |

(370)

Det finns en risk för att övertagande av ytterligare koncessioner från Nouvel Areva på utvinningsmarknaden (t.ex. i form av minskade investeringar) skulle kunna främja aktörer som redan har en stark ställning på denna koncentrerade marknad, vilket skulle hota såväl marknadsstrukturen som unionens försörjningstrygghet när det gäller uran.

| (371) | Utvinningsverksamheten bidrar dessutom [...] till återställandet av Arevakoncernens lönsamhet och kommer att motsvara [...] av Nouvel Arevas vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar fram till 2020. En försvagning av denna verksamhet skulle äventyra återställandet av Arevakoncernens lönsamhet utan att stärka konkurrensen på något uppenbart sätt. |
| --- | --- |

(371)

Utvinningsverksamheten bidrar dessutom [...] till återställandet av Arevakoncernens lönsamhet och kommer att motsvara [...] av Nouvel Arevas vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar fram till 2020. En försvagning av denna verksamhet skulle äventyra återställandet av Arevakoncernens lönsamhet utan att stärka konkurrensen på något uppenbart sätt.

| (372) | Därför anser kommissionen att det inte är berättigat med kompenserande åtgärder inom utvinningssegmentet, utöver avyttringen av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden. |
| --- | --- |

(372)

Därför anser kommissionen att det inte är berättigat med kompenserande åtgärder inom utvinningssegmentet, utöver avyttringen av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden.

| (373) | Inom konverteringssektorn finns det fyra huvudsakliga aktörer: Rosatom/TVEL (som har [0–50] % av marknaden), Cameco (som har [0–50] % av marknaden), Conver Dyn (som har [0–50] % av marknaden) och Arevakoncernen (som har [0–50] % av marknaden) (57). Dessutom finns den kinesiska koncernen CNNC, men de vänder sig i dagsläget enbart till den kinesiska marknaden. Arevakoncernen är det enda europeiska konverteringsföretaget sedan SFL-anläggningen i Storbritannien lades ned. |
| --- | --- |

(373)

Inom konverteringssektorn finns det fyra huvudsakliga aktörer: Rosatom/TVEL (som har [0–50] % av marknaden), Cameco (som har [0–50] % av marknaden), Conver Dyn (som har [0–50] % av marknaden) och Arevakoncernen (som har [0–50] % av marknaden) (57). Dessutom finns den kinesiska koncernen CNNC, men de vänder sig i dagsläget enbart till den kinesiska marknaden. Arevakoncernen är det enda europeiska konverteringsföretaget sedan SFL-anläggningen i Storbritannien lades ned.

57

| (374) | Konverteringsverksamheten ingår i [...]. Alla ytterligare åtgärder som skulle bidra till att försvaga Arevakoncern i den här verksamheten skulle kunna förstärka den redan oligopolbetonade strukturen på marknaden och hota lönsamheten i denna avgörande länk i kärnbränslecykeln, där Nouvel Areva skulle bli den enda europeiska aktören. |
| --- | --- |

(374)

Konverteringsverksamheten ingår i [...]. Alla ytterligare åtgärder som skulle bidra till att försvaga Arevakoncern i den här verksamheten skulle kunna förstärka den redan oligopolbetonade strukturen på marknaden och hota lönsamheten i denna avgörande länk i kärnbränslecykeln, där Nouvel Areva skulle bli den enda europeiska aktören.

| (375) | Därför anser kommissionen att det inte är berättigat med kompenserande åtgärder inom konverteringssegmentet, utöver avyttringen av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden. |
| --- | --- |

(375)

Därför anser kommissionen att det inte är berättigat med kompenserande åtgärder inom konverteringssegmentet, utöver avyttringen av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden.

| (376) | På anrikningsmarknaden hade Arevakoncernen ungefär [0–30] % av den globala marknaden 2014, medan koncernens två största konkurrenter, Rosatom/Tenex och Urenco, vardera hade en marknadsandel på mer än [0–50] % (58). |
| --- | --- |

(376)

På anrikningsmarknaden hade Arevakoncernen ungefär [0–30] % av den globala marknaden 2014, medan koncernens två största konkurrenter, Rosatom/Tenex och Urenco, vardera hade en marknadsandel på mer än [0–50] % (58).

58

| (377) | Urenco informerade kommissionen om sina farhågor om de snedvridningar av konkurrensen som omstruktureringsstödet skulle orsaka på anrikningsmarknaden. Sammanfattningsvis gällde farhågorna i) Nouvel Arevas påstådda finansiella manöverutrymme jämfört med de konkurrenter som inte har fått stöd, ii) risken för att EDF, som är en mycket viktig kund för Urenco, ger Nouvel Areva förmånlig behandling i fråga om behovet av anrikat uran iii) ökningen av överkapaciteten på den europeiska anrikningsmarknaden, framför allt om Nouvel Areva skulle besluta att öka kapaciteten i sin anläggning Georges Besse II eller utveckla verksamheten inom handeln med anrikningstjänster, iv) bibehållandet eller förstärkningen av verksamheten i fråga om MOX-bränsle som Urenco menar konkurrerar med traditionellt kärnbränsle, trots att det enligt Urenco också är mindre konkurrenskraftigt. |
| --- | --- |

(377)

Urenco informerade kommissionen om sina farhågor om de snedvridningar av konkurrensen som omstruktureringsstödet skulle orsaka på anrikningsmarknaden. Sammanfattningsvis gällde farhågorna i) Nouvel Arevas påstådda finansiella manöverutrymme jämfört med de konkurrenter som inte har fått stöd, ii) risken för att EDF, som är en mycket viktig kund för Urenco, ger Nouvel Areva förmånlig behandling i fråga om behovet av anrikat uran iii) ökningen av överkapaciteten på den europeiska anrikningsmarknaden, framför allt om Nouvel Areva skulle besluta att öka kapaciteten i sin anläggning Georges Besse II eller utveckla verksamheten inom handeln med anrikningstjänster, iv) bibehållandet eller förstärkningen av verksamheten i fråga om MOX-bränsle som Urenco menar konkurrerar med traditionellt kärnbränsle, trots att det enligt Urenco också är mindre konkurrenskraftigt.

| (378) | Kommissionen visade i skäl 368 att Nouvel Areva inte kommer att ha en bättre finansiell situation än Urenco när omstruktureringen är genomförd. Den farhågan verkar alltså vara ogrundad. Dessutom har de franska myndigheterna angett att Arevakoncernens anrikningsverksamhet, som ligger inom den juridiska enheten SET, redan uppvisade positiva kassaflöden netto 2016 och att denna trend bör bekräftas under perioden 2017–2030. SET kommer därför främst att bidra till återställandet av lönsamheten i Arevakoncernen genom planerade utdelningar, så att de inte själva gynnas av stödets effekter. |
| --- | --- |

(378)

Kommissionen visade i skäl 368 att Nouvel Areva inte kommer att ha en bättre finansiell situation än Urenco när omstruktureringen är genomförd. Den farhågan verkar alltså vara ogrundad. Dessutom har de franska myndigheterna angett att Arevakoncernens anrikningsverksamhet, som ligger inom den juridiska enheten SET, redan uppvisade positiva kassaflöden netto 2016 och att denna trend bör bekräftas under perioden 2017–2030. SET kommer därför främst att bidra till återställandet av lönsamheten i Arevakoncernen genom planerade utdelningar, så att de inte själva gynnas av stödets effekter.

| (379) | Kommissionen ser ingen risk för att EDF ska gynna Nouvel Areva på Urencos bekostnad i fråga om försörjningen av anrikat bränsle. För det första finns det ingen kapitalmässig koppling mellan Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva som skulle motivera att EDF gynnade dem framför konkurrenterna. Kommissionen konstaterar att EDF inte verkar ha gynnat Arevakoncernen tidigare, eftersom Urenco för närvarande täcker en betydande andel av EDF:s behov av anrikat uran. För det andra innebär avsaknaden av en kapitalmässig koppling att Nouvel Areva inte har några incitament för att i sin tur erbjuda Nouvel Areva NP fördelaktigare villkor än någon annan kund, eftersom de i egenskap av leverantör inte längre skulle tjäna på de fördelarna på samma sätt som när de var ägare. |
| --- | --- |

(379)

Kommissionen ser ingen risk för att EDF ska gynna Nouvel Areva på Urencos bekostnad i fråga om försörjningen av anrikat bränsle. För det första finns det ingen kapitalmässig koppling mellan Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva som skulle motivera att EDF gynnade dem framför konkurrenterna. Kommissionen konstaterar att EDF inte verkar ha gynnat Arevakoncernen tidigare, eftersom Urenco för närvarande täcker en betydande andel av EDF:s behov av anrikat uran. För det andra innebär avsaknaden av en kapitalmässig koppling att Nouvel Areva inte har några incitament för att i sin tur erbjuda Nouvel Areva NP fördelaktigare villkor än någon annan kund, eftersom de i egenskap av leverantör inte längre skulle tjäna på de fördelarna på samma sätt som när de var ägare.

| (380) | Vad gäller ökningen av överkapacitet på den europeiska anrikningsmarknaden konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna har gjort ett åtagande om att Arevakoncernen under omstruktureringsperioden inte ska öka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II, med undantag för förvärv och installation av de centrifuger som anges i befintliga avtal [...]. Därför anser kommissionen att det omstruktureringsstöd som beviljats Arevakoncernen inte kommer att bidra till att finansiera en ökad överkapacitet på den europeiska anrikningsmarknaden. I fråga om handeln kommer stödet inte att öka produktionskapaciteten, men har betydelse för optimeringen av den befintliga kapaciteten på marknaden. För övrigt har Arevakoncernen inte utvecklat denna verksamhet under de senaste tio åren [...]. |
| --- | --- |

(380)

Vad gäller ökningen av överkapacitet på den europeiska anrikningsmarknaden konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna har gjort ett åtagande om att Arevakoncernen under omstruktureringsperioden inte ska öka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II, med undantag för förvärv och installation av de centrifuger som anges i befintliga avtal [...]. Därför anser kommissionen att det omstruktureringsstöd som beviljats Arevakoncernen inte kommer att bidra till att finansiera en ökad överkapacitet på den europeiska anrikningsmarknaden. I fråga om handeln kommer stödet inte att öka produktionskapaciteten, men har betydelse för optimeringen av den befintliga kapaciteten på marknaden. För övrigt har Arevakoncernen inte utvecklat denna verksamhet under de senaste tio åren [...].

| (381) | Vad gäller MOX-bränsle visade kommissionen i skälen 356–360 att avyttringen av Nouvel Areva NP skulle ge negativa effekter på den långsiktiga utvecklingen i denna värdekedja och framför allt öka storleken på den marknad som är tillgänglig för producenter av traditionellt kärnbränsle, t.ex. Urenco. Det är alltså inte berättigat att kräva ytterligare åtgärder inom denna del av marknaden. |
| --- | --- |

(381)

Vad gäller MOX-bränsle visade kommissionen i skälen 356–360 att avyttringen av Nouvel Areva NP skulle ge negativa effekter på den långsiktiga utvecklingen i denna värdekedja och framför allt öka storleken på den marknad som är tillgänglig för producenter av traditionellt kärnbränsle, t.ex. Urenco. Det är alltså inte berättigat att kräva ytterligare åtgärder inom denna del av marknaden.

| (382) | Generellt betonar kommissionen att förlusten av synergieffekter till följd av avyttringen av Nouvel Areva NP kommer att skapa möjligheter för Nouvel Areva inom anrikningssegmentet, framför allt i de konkreta fall som beskrivs i skälen 353 och 360. |
| --- | --- |

(382)

Generellt betonar kommissionen att förlusten av synergieffekter till följd av avyttringen av Nouvel Areva NP kommer att skapa möjligheter för Nouvel Areva inom anrikningssegmentet, framför allt i de konkreta fall som beskrivs i skälen 353 och 360.

| (383) | Därför anser kommissionen att det inte är berättigat med kompensationsåtgärder inom anrikningssegmentet, utöver avyttringen av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden. |
| --- | --- |

(383)

Därför anser kommissionen att det inte är berättigat med kompensationsåtgärder inom anrikningssegmentet, utöver avyttringen av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden.

| (384) | I fråga om den senare delen av kärnbränslecykeln (behandling av avfall och tillverkning av MOX-bränsle) har Arevakoncernen en marknadsandel på ungefär [50–100] % (59) av behandlingsmarknaden och är i dag den enda aktören som kan hantera samtliga behandlings- och återvinningsoperationer för använt kärnbränsle och framställa MOX-bränsle. Omstruktureringsstödet skapar ingen uppenbar snedvridning av konkurrensen eftersom Arevakoncernen totalt sett är ensam aktör inom detta segment. Kommissionen medger att MOX-bränsle konkurrerar med traditionellt kärnbränsle och att Nouvel Areva kommer att ha konkurrenter för de leveranserna. Av de anledningar som beskrivs i skälen 356–360 verkar det dock inte vara berättigat att vidta ytterligare åtgärder på denna marknad. |
| --- | --- |

(384)

I fråga om den senare delen av kärnbränslecykeln (behandling av avfall och tillverkning av MOX-bränsle) har Arevakoncernen en marknadsandel på ungefär [50–100] % (59) av behandlingsmarknaden och är i dag den enda aktören som kan hantera samtliga behandlings- och återvinningsoperationer för använt kärnbränsle och framställa MOX-bränsle. Omstruktureringsstödet skapar ingen uppenbar snedvridning av konkurrensen eftersom Arevakoncernen totalt sett är ensam aktör inom detta segment. Kommissionen medger att MOX-bränsle konkurrerar med traditionellt kärnbränsle och att Nouvel Areva kommer att ha konkurrenter för de leveranserna. Av de anledningar som beskrivs i skälen 356–360 verkar det dock inte vara berättigat att vidta ytterligare åtgärder på denna marknad.

59

| (385) | Slutligen är logistik och avveckling förhållandevis sekundära marknader för Arevakoncernen och den kommer inte att ha någon särskilt betydande ställning på dem när omstruktureringen är genomförd. När det t.ex. gäller logistik hade Arevakoncernen en marknadsandel på [0–50] % sett till volymen 2013 för produktion av de förpackningar som krävs för torrlagring och transport av utbränt kärnbränsle (”casks”) och det tyska företaget GNS hade [50–100] % av marknaden. På marknaden för avveckling kommer Nouvel Areva att ha en marknadsandel på cirka [0–20] % och kommer att konkurrera med en mängd andra aktörer (Onet, Vinci, Bouygues, Westinghouse, Amec, Nukem, Iberdrola osv.). Kommissionen har inte vid sin undersökning upptäckt någon särskild snedvridning av konkurrensen på dessa marknader, där det inte råder överkapacitet. Därför verkar det inte motiverat med några särskilda ytterligare åtgärder på dessa marknader. |
| --- | --- |

(385)

Slutligen är logistik och avveckling förhållandevis sekundära marknader för Arevakoncernen och den kommer inte att ha någon särskilt betydande ställning på dem när omstruktureringen är genomförd. När det t.ex. gäller logistik hade Arevakoncernen en marknadsandel på [0–50] % sett till volymen 2013 för produktion av de förpackningar som krävs för torrlagring och transport av utbränt kärnbränsle (”casks”) och det tyska företaget GNS hade [50–100] % av marknaden. På marknaden för avveckling kommer Nouvel Areva att ha en marknadsandel på cirka [0–20] % och kommer att konkurrera med en mängd andra aktörer (Onet, Vinci, Bouygues, Westinghouse, Amec, Nukem, Iberdrola osv.). Kommissionen har inte vid sin undersökning upptäckt någon särskild snedvridning av konkurrensen på dessa marknader, där det inte råder överkapacitet. Därför verkar det inte motiverat med några särskilda ytterligare åtgärder på dessa marknader.

| (386) | Därför konstaterar kommissionen att det efter Arevakoncernens avyttring av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden inte kommer att finnas någon snedvridning på de marknader inom vilka Arevakoncernen kommer att bibehålla en betydande ställning efter omstruktureringen som skulle motivera någon ytterligare åtgärd. |
| --- | --- |

(386)

Därför konstaterar kommissionen att det efter Arevakoncernens avyttring av Nouvel Areva NP och Frankrikes åtaganden inte kommer att finnas någon snedvridning på de marknader inom vilka Arevakoncernen kommer att bibehålla en betydande ställning efter omstruktureringen som skulle motivera någon ytterligare åtgärd.

| (387) | För att avsluta analysen av åtgärder för att begränsa de snedvridningar av konkurrensen som stödet leder till noterar kommissionen de franska myndigheternas åtgärder för att följa punkt 84 a och b i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(387)

För att avsluta analysen av åtgärder för att begränsa de snedvridningar av konkurrensen som stödet leder till noterar kommissionen de franska myndigheternas åtgärder för att följa punkt 84 a och b i riktlinjerna.

| (388) | Enligt punkt 84 a ska mottagare av omstruktureringsstöd åläggas att avstå från att förvärva aktier i ett företag under omstruktureringsperioden, utom när det är nödvändigt för att säkerställa stödmottagaren långsiktiga lönsamhet. Denna skyldighet avser förvärv av innehav som skulle göra det möjligt för stödmottagaren att öka sin närvaro på sina marknader eller på andra marknader genom extern tillväxt och inte genom rationalisering och användning av befintliga produktionsmedel via intern tillväxt. Kommissionen anser i det här fallet att det inte är att betrakta som förvärv av innehav att skapa gemensamma produktionsföretag enbart i syfte att rationalisera produktionen via befintliga tillgångar och inte för att gemensamt förvärva och använda nya tillgångar, förutsatt att varje aktieägare i det gemensamma företaget inte får dragningsrätter som överstiger deras eget bidrag. |
| --- | --- |

(388)

Enligt punkt 84 a ska mottagare av omstruktureringsstöd åläggas att avstå från att förvärva aktier i ett företag under omstruktureringsperioden, utom när det är nödvändigt för att säkerställa stödmottagaren långsiktiga lönsamhet. Denna skyldighet avser förvärv av innehav som skulle göra det möjligt för stödmottagaren att öka sin närvaro på sina marknader eller på andra marknader genom extern tillväxt och inte genom rationalisering och användning av befintliga produktionsmedel via intern tillväxt. Kommissionen anser i det här fallet att det inte är att betrakta som förvärv av innehav att skapa gemensamma produktionsföretag enbart i syfte att rationalisera produktionen via befintliga tillgångar och inte för att gemensamt förvärva och använda nya tillgångar, förutsatt att varje aktieägare i det gemensamma företaget inte får dragningsrätter som överstiger deras eget bidrag.

| (389) | Vid tillämpningen av punkt 84 a i riktlinjerna på detta fall omfattar förvärv av aktier inte heller förvärv av företag i syfte att avveckla de tillgångar som företaget eventuellt innehar. På avvecklingsmarknaden [...] uppmanar ägaren av ett företag som innehar tillgångar som ska avvecklas, t.ex. ett gammalt kärnkraftverk, tjänsteleverantörer som vill ta ansvar för avvecklingen att bilda ett konsortium som ska förvärva företaget och dess avvecklingsreserver, och avveckla tillgångarna med hjälp av de reserverna. Denna situation är en särskild modell för företagen i det förvärvande konsortiet och framför allt för Arevakoncernen, som syftar till att fortsätta att leverera tjänster som den redan tillhandahåller och inte till att förvärva innehav som tillåter Arevakoncernen att utöka sin närvaro genom extern tillväxt. |
| --- | --- |

(389)

Vid tillämpningen av punkt 84 a i riktlinjerna på detta fall omfattar förvärv av aktier inte heller förvärv av företag i syfte att avveckla de tillgångar som företaget eventuellt innehar. På avvecklingsmarknaden [...] uppmanar ägaren av ett företag som innehar tillgångar som ska avvecklas, t.ex. ett gammalt kärnkraftverk, tjänsteleverantörer som vill ta ansvar för avvecklingen att bilda ett konsortium som ska förvärva företaget och dess avvecklingsreserver, och avveckla tillgångarna med hjälp av de reserverna. Denna situation är en särskild modell för företagen i det förvärvande konsortiet och framför allt för Arevakoncernen, som syftar till att fortsätta att leverera tjänster som den redan tillhandahåller och inte till att förvärva innehav som tillåter Arevakoncernen att utöka sin närvaro genom extern tillväxt.

| (390) | Därför har de franska myndigheterna gjort ett åtagande om att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) och de företag som står under koncernens kontroll under omstruktureringsperioden avstår från att direkt och indirekt förvärva innehav i företag som inte redan står under koncernens kontroll, utom i fråga om följande projekt.






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

(390)

Därför har de franska myndigheterna gjort ett åtagande om att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) och de företag som står under koncernens kontroll under omstruktureringsperioden avstår från att direkt och indirekt förvärva innehav i företag som inte redan står under koncernens kontroll, utom i fråga om följande projekt.

a)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

| f) | [...] |
| --- | --- |

f)

[...]

| g) | [...] |
| --- | --- |

g)

[...]

| h) | [...] |
| --- | --- |

h)

[...]

| i) | [...] |
| --- | --- |

i)

[...]

| j) | [...] |
| --- | --- |

j)

[...]

| k) | [...] |
| --- | --- |

k)

[...]

| l) | [...] |
| --- | --- |

l)

[...]

| m) | [...] |
| --- | --- |

m)

[...]

| n) | [...] |
| --- | --- |

n)

[...]

| o) | [...] |
| --- | --- |

o)

[...]

| p) | [...] |
| --- | --- |

p)

[...]

| q) | [...] |
| --- | --- |

q)

[...]

| (391) | Kommissionen anser att dessa projekt är nödvändiga för att återställa Arevakoncernens lönsamhet av följande skäl. |
| --- | --- |

(391)

Kommissionen anser att dessa projekt är nödvändiga för att återställa Arevakoncernens lönsamhet av följande skäl.

| (392) | För det första konstaterar kommissionen att dessa projekt bidrar med ett belopp på [...] euro till återställandet av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen (2017–2025). Eftersom denna siffra ungefär motsvarar den årliga vinsten före räntor, skatt, av- och nedskrivningar under den här perioden anser kommissionen att dessa projekt är nödvändiga för att genomföra omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(392)

För det första konstaterar kommissionen att dessa projekt bidrar med ett belopp på [...] euro till återställandet av den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen (2017–2025). Eftersom denna siffra ungefär motsvarar den årliga vinsten före räntor, skatt, av- och nedskrivningar under den här perioden anser kommissionen att dessa projekt är nödvändiga för att genomföra omstruktureringsplanen.

| (393) | Dessutom gäller en del av dessa projekt [...] Arevakoncernens utvinningsverksamhet. I detta avseende skulle Arevakoncernen ha tvingats lägga ned vissa viktiga gruvor, framför allt i [...]. Utvinningsverksamheten bidrar emellertid [...] till den långsiktiga lönsamheten i Nouvel Areva, vilket beskrivs i skäl 371. Med tanke på de mycket långa ekonomiska cyklerna inom detta område måste alla företag som vill bedriva långsiktig verksamhet ha en varaktig portfölj av utvinningsprojekt med olika mognadsgrad. De av Arevakoncernens utvinningsprojekt som anges i skäl 390 a–d är främst avsedda att ersätta den kapacitet som kommer att försvinna [...]. |
| --- | --- |

(393)

Dessutom gäller en del av dessa projekt [...] Arevakoncernens utvinningsverksamhet. I detta avseende skulle Arevakoncernen ha tvingats lägga ned vissa viktiga gruvor, framför allt i [...]. Utvinningsverksamheten bidrar emellertid [...] till den långsiktiga lönsamheten i Nouvel Areva, vilket beskrivs i skäl 371. Med tanke på de mycket långa ekonomiska cyklerna inom detta område måste alla företag som vill bedriva långsiktig verksamhet ha en varaktig portfölj av utvinningsprojekt med olika mognadsgrad. De av Arevakoncernens utvinningsprojekt som anges i skäl 390 a–d är främst avsedda att ersätta den kapacitet som kommer att försvinna [...].

| (394) | För övrigt är utvecklingen av verksamheten inom Arevakoncernen [...], som följer en ambitiös strategi för kärnteknisk utveckling också nödvändig för att återställa lönsamheten. [...]. De berörda projekten genomförs i form av gemensamma företag tillsammans med [...]. Efter att ha analyserat de projekt [...] som anges i skäl 390 a, d, e, g, h, j och q anser kommissionen att de är nödvändiga för Arevakoncernens utvecklingsstrategi [...], som i sig är nödvändig för att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(394)

För övrigt är utvecklingen av verksamheten inom Arevakoncernen [...], som följer en ambitiös strategi för kärnteknisk utveckling också nödvändig för att återställa lönsamheten. [...]. De berörda projekten genomförs i form av gemensamma företag tillsammans med [...]. Efter att ha analyserat de projekt [...] som anges i skäl 390 a, d, e, g, h, j och q anser kommissionen att de är nödvändiga för Arevakoncernens utvecklingsstrategi [...], som i sig är nödvändig för att återställa företagets långsiktiga lönsamhet.

| (395) | Motsvarande resonemang gäller för Arevakoncernens utvecklingsprojekt [...].[...]. Dessa projekt [...] anges i skäl 390 o och p. |
| --- | --- |

(395)

Motsvarande resonemang gäller för Arevakoncernens utvecklingsprojekt [...].[...]. Dessa projekt [...] anges i skäl 390 o och p.

| (396) | En annan grupp av projekt [...] gäller [...] som är dynamiska marknader där Arevakoncernen behöver bibehålla sin närvaro för att omstruktureringsplanen ska lyckas. Dessa projekt anges i skäl 390 i–n. |
| --- | --- |

(396)

En annan grupp av projekt [...] gäller [...] som är dynamiska marknader där Arevakoncernen behöver bibehålla sin närvaro för att omstruktureringsplanen ska lyckas. Dessa projekt anges i skäl 390 i–n.

| (397) | Det projekt som anges i skäl 390 f gäller slutligen [...]. |
| --- | --- |

(397)

Det projekt som anges i skäl 390 f gäller slutligen [...].

| (398) | Kommissionen kommer att kunna godkänna alla andra innehav som visar sig vara nödvändiga för att garantera den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen och som inte är ett försök att kringgå skyldigheten att begränsa Arevakoncernens närvaro på de befintliga marknaderna. Avsikten att genomföra ett sådant förvärv måste tillsammans med de upplysningar som tillåter kommissionen att kontrollera att dessa villkor är uppfyllda och, i förekommande fall godkänna eller inte emotsätta sig förvärvet, anmälas till kommissionen med en rimlig tidsfrist inom ramen för uppföljningen av omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(398)

Kommissionen kommer att kunna godkänna alla andra innehav som visar sig vara nödvändiga för att garantera den långsiktiga lönsamheten i Arevakoncernen och som inte är ett försök att kringgå skyldigheten att begränsa Arevakoncernens närvaro på de befintliga marknaderna. Avsikten att genomföra ett sådant förvärv måste tillsammans med de upplysningar som tillåter kommissionen att kontrollera att dessa villkor är uppfyllda och, i förekommande fall godkänna eller inte emotsätta sig förvärvet, anmälas till kommissionen med en rimlig tidsfrist inom ramen för uppföljningen av omstruktureringsplanen.

| (399) | Enligt punkt 84 b i riktlinjerna åtar sig de franska myndigheterna för det andra att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) ska avstå från att beskriva stödet som en konkurrensfördel när den marknadsför sina produkter och tjänster. |
| --- | --- |

(399)

Enligt punkt 84 b i riktlinjerna åtar sig de franska myndigheterna för det andra att Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) ska avstå från att beskriva stödet som en konkurrensfördel när den marknadsför sina produkter och tjänster.

5.2.8   Överblickbart stöd

Överblickbart stöd

| (400) | Enligt punkt 38 g i riktlinjerna måste medlemsstaterna, kommissionen, de ekonomiska aktörerna och allmänheten enkelt kunna få tillgång till alla relevanta rättsakter och uppgifter om det stöd som beviljas. Detta innebär att bestämmelserna om öppenhet enligt punkt 96 i riktlinjerna måste följas. |
| --- | --- |

(400)

Enligt punkt 38 g i riktlinjerna måste medlemsstaterna, kommissionen, de ekonomiska aktörerna och allmänheten enkelt kunna få tillgång till alla relevanta rättsakter och uppgifter om det stöd som beviljas. Detta innebär att bestämmelserna om öppenhet enligt punkt 96 i riktlinjerna måste följas.

| (401) | Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna har gett försäkringar om att de kriterier för öppenhet som anges i punkt 96 i riktlinjerna kommer att respekteras. Framför allt åtar sig de franska myndigheterna att offentliggöra och ge allmänheten tillgång till de uppgifter som anges i meddelandet (60) om öppenhet. Dessa kommer att finnas tillgängliga på https://www.legifrance.gouv.fr eller http://www.economie.gouv.fr/agence-participations-etat. |
| --- | --- |

(401)

Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna har gett försäkringar om att de kriterier för öppenhet som anges i punkt 96 i riktlinjerna kommer att respekteras. Framför allt åtar sig de franska myndigheterna att offentliggöra och ge allmänheten tillgång till de uppgifter som anges i meddelandet (60) om öppenhet. Dessa kommer att finnas tillgängliga på https://www.legifrance.gouv.fr eller http://www.economie.gouv.fr/agence-participations-etat.

60

6.   FRANKRIKES ÅTAGANDEN

FRANKRIKES ÅTAGANDEN

| (402) | Kommissionen påminner om Frankrikes åtaganden i samband med det här förfarandet. |
| --- | --- |

(402)

Kommissionen påminner om Frankrikes åtaganden i samband med det här förfarandet.

| (403) | De franska myndigheterna gör följande åtaganden:






  a) | Arevakoncernens avyttring av reaktorverksamheten kommer att vara fullständig, vilket innebär att Areva SA och Nouvel Areva inte längre kommer att ha någon kapitalmässig koppling till Nouvel Areva NP när den anmälda omstruktureringsplanen har genomförts. |
| --- | --- | --- |

(403)

De franska myndigheterna gör följande åtaganden:

a)

Arevakoncernens avyttring av reaktorverksamheten kommer att vara fullständig, vilket innebär att Areva SA och Nouvel Areva inte längre kommer att ha någon kapitalmässig koppling till Nouvel Areva NP när den anmälda omstruktureringsplanen har genomförts.

| b) | Under omstruktureringsperioden kommer Arevakoncernen inte att öka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II, med undantag för förvärv och installation av de centrifuger som anges i befintliga avtal [...]. |
| --- | --- |

b)

Under omstruktureringsperioden kommer Arevakoncernen inte att öka kapaciteten i anläggningen Georges Besse II, med undantag för förvärv och installation av de centrifuger som anges i befintliga avtal [...].

| c) | Areva SA kommer inte att bedriva någon annan verksamhet än den som specifikt anges i den omstruktureringsplan som har anmälts till kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Areva SA kommer inte att bedriva någon annan verksamhet än den som specifikt anges i den omstruktureringsplan som har anmälts till kommissionen.

| d) | Under omstruktureringsperioden kommer Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva inte att ingå något strategiskt partnerskap eller något annat ramavtal om kommersiellt samarbete som skulle ge Nouvel Areva förmånlig behandling i situationer där Nouvel Areva NP vill ge en kund ett integrerat anbud med en kärnbränsleleverantör på de marknader som anges i skälen 344 och 347 – leverans av monterade bränsleaggregat och konstruktion av nya reaktorer. Detta åtagande hindrar inte att Nouvel Areva och Nouvel Areva NP utformar gemensamma erbjudanden, på villkor att Nouvel Areva har valts på grundval av kommersiella och tekniska kriterier. |
| --- | --- |

d)

Under omstruktureringsperioden kommer Nouvel Areva NP under EDF:s kontroll och Nouvel Areva inte att ingå något strategiskt partnerskap eller något annat ramavtal om kommersiellt samarbete som skulle ge Nouvel Areva förmånlig behandling i situationer där Nouvel Areva NP vill ge en kund ett integrerat anbud med en kärnbränsleleverantör på de marknader som anges i skälen 344 och 347 – leverans av monterade bränsleaggregat och konstruktion av nya reaktorer. Detta åtagande hindrar inte att Nouvel Areva och Nouvel Areva NP utformar gemensamma erbjudanden, på villkor att Nouvel Areva har valts på grundval av kommersiella och tekniska kriterier.

| e) | Under omstruktureringsperioden ska Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) och företag som står under koncernens kontroll avstå från direkt eller indirekt innehav i företag som inte redan står under koncernens kontroll, utom de projekt som avses i skäl 390. Detta åtagande ska inte gälla förvärv av innehav som Nouvel Areva och de företag som Nouvel Areva kontrollerar direkt eller indirekt gör för finansiell förvaltning av i) den avvecklingsfond som Arevakoncernen åläggs att förvalta i enlighet med en skyldighet i lagstiftning och bestämmelser, ii) pensionsfonder för Arevakoncernens personal, iii) placeringar av likvida medel. |
| --- | --- |

e)

Under omstruktureringsperioden ska Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) och företag som står under koncernens kontroll avstå från direkt eller indirekt innehav i företag som inte redan står under koncernens kontroll, utom de projekt som avses i skäl 390. Detta åtagande ska inte gälla förvärv av innehav som Nouvel Areva och de företag som Nouvel Areva kontrollerar direkt eller indirekt gör för finansiell förvaltning av i) den avvecklingsfond som Arevakoncernen åläggs att förvalta i enlighet med en skyldighet i lagstiftning och bestämmelser, ii) pensionsfonder för Arevakoncernens personal, iii) placeringar av likvida medel.

| f) | Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) kommer att avstå från att nämna det statliga stödet som en konkurrensfördel vid marknadsföringen av sina produkter och tjänster. |
| --- | --- |

f)

Arevakoncernen (Areva SA och Nouvel Areva) kommer att avstå från att nämna det statliga stödet som en konkurrensfördel vid marknadsföringen av sina produkter och tjänster.

7.   SLUTSATSER

SLUTSATSER

| (404) | Den franska statens teckning för kapitaltillskott till Areva SA och Nouvel Areva är statligt omstruktureringsstöd till ett belopp av 4,5 miljarder euro. |
| --- | --- |

(404)

Den franska statens teckning för kapitaltillskott till Areva SA och Nouvel Areva är statligt omstruktureringsstöd till ett belopp av 4,5 miljarder euro.

| (405) | Detta stöd kommer att vara förenligt med kriterierna i riktlinjerna och är därför förenligt med den inre marknaden, eftersom det har konstaterats att det görs ett reellt och faktiskt eget bidrag som minst motsvarar halva omstruktureringskostnaderna, dvs. efter det att de suspensiva villkor som beskrivs i skäl 318 och anges i artikel 2 i det här beslutet har lyfts. |
| --- | --- |

(405)

Detta stöd kommer att vara förenligt med kriterierna i riktlinjerna och är därför förenligt med den inre marknaden, eftersom det har konstaterats att det görs ett reellt och faktiskt eget bidrag som minst motsvarar halva omstruktureringskostnaderna, dvs. efter det att de suspensiva villkor som beskrivs i skäl 318 och anges i artikel 2 i det här beslutet har lyfts.

| (406) | Detta innebär att stödet inte får genomföras förrän dessa båda villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(406)

Detta innebär att stödet inte får genomföras förrän dessa båda villkor är uppfyllda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Arevakoncernen till ett belopp av 4,5 miljarder euro är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på de villkor som föreskrivs i artikel 2.

Artikel 2

Det stöd som avses i artikel 1 får endast genomföras på villkor att

| a) | ASN utfärdar slutsatser om resultatet av justeringsprogrammet för det problem med kolsegregation som har upptäckts i delar av EPR-reaktorkärlet i projektet Flamanville 3 som inte ifrågasätter att delar av reaktorkärlet är lämpliga för drift till följd av denna segregation, eller alternativt att EDF beslutar och till Arevakoncernen inför avyttringen av Nouvel Areva NP anmäler att den suspensiva klausulen om EPR-reaktorn i projektet Flamanville 3 ska upphävas med avseende på den kolsegregation som har upptäckts i delar av reaktorkärlet i den reaktorn, |
| --- | --- |

a)

ASN utfärdar slutsatser om resultatet av justeringsprogrammet för det problem med kolsegregation som har upptäckts i delar av EPR-reaktorkärlet i projektet Flamanville 3 som inte ifrågasätter att delar av reaktorkärlet är lämpliga för drift till följd av denna segregation, eller alternativt att EDF beslutar och till Arevakoncernen inför avyttringen av Nouvel Areva NP anmäler att den suspensiva klausulen om EPR-reaktorn i projektet Flamanville 3 ska upphävas med avseende på den kolsegregation som har upptäckts i delar av reaktorkärlet i den reaktorn,

| b) | kommissionen godkänner företagskoncentrationen mellan EDF och Nouvel Areva NP. |
| --- | --- |

b)

kommissionen godkänner företagskoncentrationen mellan EDF och Nouvel Areva NP.

Artikel 3

1.   Den omstruktureringsplan för Arevakoncernen som Frankrike har överlämnat ska genomföras i sin helhet.

2.   Frankrike ska varje halvår överlämna rapporter till kommissionen om genomförandet av omstruktureringsplanen, Arevakoncernens ställning på de marknader där koncernen bedriver verksamhet och om respekten för Frankrikes åtaganden inom ramen för detta beslut. Dessa rapporter ska lämnas under hela omstruktureringsperioden från och med dagen för detta beslut. Den första rapporten ska överlämnas till kommissionen inom sex månader från delgivningen av detta beslut.

3.   Frankrike ska utan dröjsmål underrätta kommissionen när något av de två alternativ som avses i artikel 2 a i detta beslut verkställs.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 10 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 301, 19.8.2016, s. 2.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Denna enhet beskrivs i skäl 33 i det här beslutet.

3

(4)  Använt kärnbränsle från en kärnreaktor innehåller 94–95 % uran (utarmat) och 1 % plutonium. Båda ämnen går att återvinna som ”nytt” kärnbränsle i form av MOX (Mixed Oxide Fuel).

4

Mixed Oxide Fuel

(5)  I fortsättningen kommer begreppet ”reaktorverksamhet” också att omfatta montering av bränsleaggregat i det här beslutet, om inget annat anges.

5

(6)  Med tanke på att den kommer att avyttras inom kort räknas verksamheten i Areva NP, Areva TA och Canberra inte in i Arevakoncernens omsättning 2015.

6

(7)  Beräkningen gjordes vid utgången av 2015.

7

(*1)  Konfidentiell information.

*1

(8)  Kallas Provisional Take Over Date i avtalet. Det är dagen då kunden tar emot och sätter verket i drift, förutsatt att alla avtalsvillkor om tillgänglighet och prestanda är uppfyllda.

8

Provisional Take Over Date

(9)  
  ”Avskiljningen” är en transaktion som syftar till att skilja ut de tillgångar eller verksamheter som inte ska ingå i en företagsavyttring och, i förekommande fall, ge dem en rättslig och operativ självständighet som de inte hade tidigare. [...].

9

(10)  Arevakoncernen har t.ex. inlett moderniseringen av sina konverterings- och anrikningsanläggningar Comurhex II och Georges Besse II.

10

(11)  Detta belopp motsvarar Arevakoncernens bruttoskuld, dvs. ej inräknat koncernens tillgängliga kortfristiga kassaflöde.

11

(12)  [...].

12

(13)  Se pressmeddelandena från EDF och Arevakoncernen den 13 april 2016: www.edf.fr/groupe-edf/espaces-dedies/medias/tous-les-communiques-de-presse/epr-de-flamanville-etat-d-avancement-du-programme-d-essais-de-la-cuve och www.areva.com/FR/actualites-10753/epr-de-flamanville-etat-d-avancement-du-programme-d-essais-de-la-cuve.html

13

(14)  Enligt Arevakoncernens och de franska myndigheternas beräkningar kommer Nouvel Areva i slutet av 2019 att ha en S&P-kvot för nettoskuldsättning/vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar på [...] och en S&P-kvot för operativt kassaflöde/nettoskuld på [...].

14

(15)  Detaljerna för dessa kostnader och huruvida storleken på stödet är tillräckligt för att täcka dem granskas i del 5.2.3.2 i det här beslutet.

15

(16)  
  EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.

16

(17)  [...].

17

(18)  Se t.ex. kommissionens beslut (EU) 2016/2068 av den 29 juli 2013 om statligt stöd SA.35611 (13/C) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för koncernen PSA Peugeot Citroën SA (EUT L 325, 30.11.2016, s. 1).

18

(19)  Kommissionens beslut (EU) 2015/119 av den 29 juli 2014 om det statliga stöd SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N) som Polen planerar att genomföra för LOT Polish Airlines SA och om den åtgärd SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP) som genomförts av Polen för LOT Polish Airlines SA, omstruktureringsstöd till förmån för LOT Polish Airlines SA, skäl 269 (EUT L 25, 30.1.2015, s. 1), kommissionens beslut 2012/397/EU av den 24 oktober 2011 om statligt stöd nr SA.32600 (2011/C) – Frankrike – omstruktureringsstöd till SeaFrance från SNCF, skäl 155 (EUT L 195, 21.7.2012, s. 1).

19

(20)  Riktlinjerna, punkt 87 (de franska myndigheternas understrykningar).

20

(21)  Kommissionens beslut 2009/174/EG av den 21 oktober 2008 om den åtgärd C 35/04 som Ungern planerar att genomföra till förmån för Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt., skäl 57 (EUT L 62, 6.3.2009, s. 14), kommissionens beslut 2008/214/EG av den 18 juli 2007 om det statliga stöd C 27/2004 som Tjeckien beviljat till förmån för företagen GE Capital Bank a.s. och GE Capital International Holdings Corporation, Förenta staterna, skäl 86 (EUT L 67, 11.3.2008, s. 3).

21

(22)  Kommissionens beslut 2014/189/EU av den 28 december 2012 om det statliga stöd SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34927 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34928 (12 N-2, 12/C, 12/N) som Konungariket Belgien, Republiken Frankrike och Storhertigdömet Luxemburg har genomfört till förmån för Dexia, DBB/Belfius och DMA, skäl 213 (EUT L 110, 12.4.2014, s. 1).

22

(23)  Se bl.a. kommissionens beslut av den 19 september 2006 om statligt stöd nr M.4153, Toshiba/Westinghouse, skälen 37–50.

23

(24)  Domstolens dom av den 5 juni 2012, Europeiska kommissionen mot Électricité de France (EDF), C-124/10P, ECLI:UE:C:2012:318, punkterna 84 och 104.

24

(25)  
  ”
  Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation
  ”, dvs. rörelseresultat före räntor, skatter, av- och nedskrivningar.

25

Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation

(26)  Kommissionens beslut (EU) 2016/154 av den 22 juli 2015 om statligt stöd nr SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Omklassificering till kapital av skattebefriade bokföringsmässiga avsättningar för att förnya det franska högspänningsnätet som Frankrike har genomfört till förmån för EDF, skälen 182–189 (EUT L 34, 10.2.2016, s. 152). Se även tribunalens dom av den 3 juli 2014, Konungariket Spanien, Ciudad de la Luz, SAU och Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana, SAU mot Europeiska kommissionen, T-319/12, ECLI:EU:T:2014:604, punkterna 48–66.

26

(27)  Se artiklarna 1, 2 och 52 i Euratomfördraget.

27

(28)  Kommissionens beslut 2005/407/EG av den 22 september 2004 om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för British Energy plc (EUT L 142, 6.6.2005, s. 26), och kommissionens beslut (EU) 2015/658 av den 8 oktober 2014 om den stödåtgärd SA.34947 (2013/C) (f.d. 2013/N) som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för Hinkley Point C Nuclear Power Station (EUT L 109, 28.4.2015, s. 44).

28

(29)  Dessa marknadsandelar har beräknats av Arevakoncernen.

29

(30)  Se t.ex. prognoserna från konsultfirman UxC, som ingår i anmälan.

30

(31)  Se skäl 147.

31

(32)  2,5 miljarder euro för 100 % av kapitalet i Nouvel Areva NP och 60 miljoner euro för avyttringen av Adwen.

32

(33)  Enligt aktieköpsavtalet mellan EDF och Arevakoncernen kan priset på 2,5 miljarder euro höjas om Nouvel Areva NP uppnår vissa mål, t.ex. ett minskat behov av rörelsemedel vid tidpunkten för genomförandet, eller ett visst uppnått mål för vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar 2019. De franska myndigheterna förväntar sig att Nouvel Areva NP:s situation när transaktionen genomförs och därefter 2019 kommer att utlösa aktiveringsklausulerna och leda till att det betalas ut ett pristillägg på sammanlagt [200–700 miljoner] euro.

33

(34)  Detta resonemang bygger på antagandet att avyttringen av Nouvel Areva NP till EDF kommer ske enligt villkoren i det avtal om aktieköp som tecknades den 15 november 2016.

34

(35)  Vinsten på avyttringen av Areva TA ska inte redovisas i Areva SA:s likviditetsplan, eftersom den har en neutral inverkan på likviditeten. Anledningen är att vinsten kommer att användas direkt för att återbetala de [0–1 miljard] euro i kundförskott som Arevakoncernen har fått via Areva TA.

35

(36)  http://www.areva.com/EN/news-10858/olkiluoto-3-epr-new-milestones-achieved.html

36

(37)  Dvs. summan av 3,4 miljarder euro i bankskulder, [0–1 miljard] euro i kostnader och avsättningar för verksamhet som ska avyttras och [0,5–1,5 miljarder] euro i negativa operativa kassaflöden i samband med slutförandet av OL3 (exklusive rättslig risk). [...].

37

(38)  Beroende på om pristillägget betalas för Nouvel Areva NP eller ej.

38

(39)  Detta gäller t.ex. alla skadestånd som Arevakoncernen i egenskap av medlem i konsortiet kan komma att behöva betala till TVO efter ett avgörande i skiljedomstolen. Ett sådant avgörande kommer inte förrän [...].

39

(40)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggninga (EUT L 172, 2.7.2009, s. 18).

40

(41)  Rådets direktiv 2014/87/Euratom av den 8 juli 2014 om ändring av direktiv 2009/71/Euratom om upprättande av ett gemenskapsramverk (EUT L 219, 25.7.2014, s. 42).

41

(42)  Det är längden på dessa förfaranden som är förklaringen till att avyttringen av Nouvel Areva NP till EDF inte kan genomföras förrän i slutet av 2017, dvs. vid utgången av en behandling på ungefär ett och ett halvt år. Tidsfristen har förkortats i det här specifika fallet eftersom EDF och Arevakoncernen redan är driftsansvariga för kärntekniska anläggningar i Frankrike och är mycket väl kända hos ASN, vilket inte skulle vara fallet för en annan eventuell förvärvare.

42

(43)  Se artikel 4 i dekret nr 2007-1557 av den 2 november 2007 om grundläggande kärntekniska anläggningar och kontroll av kärnsäkerhet vid transport av radioaktiva ämnen.

43

(44)  Enligt uppgifter från Arevakoncernens offentliggjorda redovisning för 2014. En vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar på 711 miljoner euro och en nettoskuldsättning på 5,8 miljarder euro.

44

(45)  Skillnaden mellan dessa båda belopp påverkar det pristillägg som EDF under vissa förutsättningar kan komma att betala för förvärvet av Nouvel Areva NP.

45

(46)  Minoritetsägarna är i fallande storleksordning KIA (Kuwait Investment Authority) (5 %), allmänheten (4 %), EDF (2 %), anställda (1 %), Total (1 %) och Areva (< 1 %).

46

(47)  Eurodif är ett dotterföretag till Arevakoncernen som ansvarar för konverteringsverksamheten.

47

(48)  Se t.ex. beslut (EU) 2016/2068.

48

(49)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

49

(50)  Närmare bestämt: Areva TA, Canberra, Adwen och Elta.

50

(51)  Dessa dotterföretag motsvarar tillsammans ungefär 5 % av Arevakoncernens balansräkning före omstruktureringen och en försumbar andel av dess omsättning, medan det statliga stödet motsvarar nästan 20 % av balansräkningen per den 31 december 2015 och ett halvårs omsättning före omstruktureringen.

51

(52)  Société Générales värdering av Areva NP, januari 2016.

52

(53)  Enbart OL3-projektet i sig, som kommer först i generationen med EPR-teknik, kommer att ha orsakat förluster på ungefär 5,5 miljarder euro fram till färdigställandet.

53

(54)  Société Générales värdering av Areva NP, januari 2016.

54

(55)  I december 2016 hade Urenco ett kreditbetyg på BBB+ (S&P).

55

(56)  Dessa marknadsandelar har beräknats av Arevakoncernen.

56

(57)  Dessa marknadsandelar har beräknats av Arevakoncernen.

57

(58)  CNNC och Centrus (f.d. Usec) har vardera en marknadsandel på cirka [0–20] %, men Centrus agerar enbart som handlare, inte som producent. Dessa marknadsandelar har beräknats av Arevakoncernen [...].

58

(59)  Marknadsandel enligt Arevakoncernens uppskattning.

59

(60)  
  EUT C 198, 27.6.2014, s. 30.

60

---