# Euroopa Liidu L 129/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 129 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik19. mai 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 129

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik19. mai 2017

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/826, 17. mai 2017, millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas ajavahemikuks 2017–2020 (
  1
  ) | 17 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/827, 17. mai 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020 (
  1
  ) | 24 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/825, 17. mai 2017, millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/826, 17. mai 2017, millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas ajavahemikuks 2017–2020 (
  1
  )

1

17

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/827, 17. mai 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020 (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/825,

17. mai 2017,

millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 197 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 9 kohaselt võtab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid. Lisaks, ning nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 11, peavad liidu poliitikasse ja tegevusse olema integreeritud keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 9 kohaselt võtab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid. Lisaks, ning nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 11, peavad liidu poliitikasse ja tegevusse olema integreeritud keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist.

| (2) | ELi toimimise lepingu artiklites 120 ja 121 on sätestatud, et liikmesriigid teostavad oma majanduspoliitikat nii, et aidata kaasa liidu eesmärkide saavutamisele, ning pidades silmas nõukogu sõnastatavaid üldsuuniseid. Seega on liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine ühistes huvides. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artiklites 120 ja 121 on sätestatud, et liikmesriigid teostavad oma majanduspoliitikat nii, et aidata kaasa liidu eesmärkide saavutamisele, ning pidades silmas nõukogu sõnastatavaid üldsuuniseid. Seega on liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine ühistes huvides.

| (3) | Mitmes liikmesriigis on toimunud ja toimuvad jätkuvad kohandamisprotsessid varem tekkinud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks ning paljud liikmesriigid seisavad silmitsi madala potentsiaalse kasvu probleemiga. Majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks, kohanemisvõime tugevdamise eesmärgil kasvupotentsiaali vallandamiseks ning lähenemisprotsessi toetamiseks on liit ühe oma poliitilise prioriteedina nimetanud struktuurireformide elluviimist. |
| --- | --- |

(3)

Mitmes liikmesriigis on toimunud ja toimuvad jätkuvad kohandamisprotsessid varem tekkinud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks ning paljud liikmesriigid seisavad silmitsi madala potentsiaalse kasvu probleemiga. Majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks, kohanemisvõime tugevdamise eesmärgil kasvupotentsiaali vallandamiseks ning lähenemisprotsessi toetamiseks on liit ühe oma poliitilise prioriteedina nimetanud struktuurireformide elluviimist.

| (4) | Reformid on olemuselt keerukad protsessid, mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat ning pikaajalist nägemust. Struktuurireformide elluviimine erinevates avaliku poliitika valdkondades on keerukas, sest nende mõju avaldub sageli hiljem. Seetõttu on õigeaegne ja tõhus kavandamine ja elluviimine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses on viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus mänginud tähtsat rolli Kreeka ja Küprose majanduse kohandamise toetamisel. Struktuurireformide elluviimise eest vastutuse võtmine kohapeal on reformide eduka elluviimise oluline tingimus. |
| --- | --- |

(4)

Reformid on olemuselt keerukad protsessid, mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat ning pikaajalist nägemust. Struktuurireformide elluviimine erinevates avaliku poliitika valdkondades on keerukas, sest nende mõju avaldub sageli hiljem. Seetõttu on õigeaegne ja tõhus kavandamine ja elluviimine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses on viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus mänginud tähtsat rolli Kreeka ja Küprose majanduse kohandamise toetamisel. Struktuurireformide elluviimise eest vastutuse võtmine kohapeal on reformide eduka elluviimise oluline tingimus.

| (5) | Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad jätkusuutlikku majanduskasvu tagavate ning liidu majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkidega kooskõlas olevate struktuurireformide kavandamise ja elluviimisega. Need probleemid võivad sõltuda erinevatest teguritest, näiteks piiratud haldus- ja institutsioonilisest suutlikkusest ning liidu õiguse puudulikust kohaldamisest ja rakendamisest. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad jätkusuutlikku majanduskasvu tagavate ning liidu majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkidega kooskõlas olevate struktuurireformide kavandamise ja elluviimisega. Need probleemid võivad sõltuda erinevatest teguritest, näiteks piiratud haldus- ja institutsioonilisest suutlikkusest ning liidu õiguse puudulikust kohaldamisest ja rakendamisest.

| (6) | Liidul on märkimisväärsed kogemused liikmesriikide valitsusasutuste ja liikmesriikide muude ametiasutuste sihipärase toetamise vallas seoses suutlikkuse suurendamise ja sarnaste meetmetega teatavates sektorites (nt maksundus, toll ning toetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) ning seoses ühtekuuluvuspoliitika elluviimisega. Liidu kogemust liikmesriikide ametiasutuste abistamisel reformide elluviimisel tuleks kasutada, et suurendada liidu suutlikkust liikmesriikide toetamisel. Majanduskasvu soodustavaid reforme ellu viivatele ning sellega seoses liidult abi taotlevatele liikmesriikidele toetuse andmiseks on tõepoolest vaja terviklikke ja sidusaid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Liidul on märkimisväärsed kogemused liikmesriikide valitsusasutuste ja liikmesriikide muude ametiasutuste sihipärase toetamise vallas seoses suutlikkuse suurendamise ja sarnaste meetmetega teatavates sektorites (nt maksundus, toll ning toetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) ning seoses ühtekuuluvuspoliitika elluviimisega. Liidu kogemust liikmesriikide ametiasutuste abistamisel reformide elluviimisel tuleks kasutada, et suurendada liidu suutlikkust liikmesriikide toetamisel. Majanduskasvu soodustavaid reforme ellu viivatele ning sellega seoses liidult abi taotlevatele liikmesriikidele toetuse andmiseks on tõepoolest vaja terviklikke ja sidusaid meetmeid.

| (7) | Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 19/2015 „Kreekale tehnilise abi andmise parandamiseks tuleb tulemustele rohkem tähelepanu pöörata“ sisaldab kasulikke soovitusi komisjoni poolt liikmesriikidele tehnilise abi andmise kohta. Kõnealuseid soovitusi tuleb võtta arvesse toetuse andmisel käesoleva määruse alusel. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 19/2015 „Kreekale tehnilise abi andmise parandamiseks tuleb tulemustele rohkem tähelepanu pöörata“ sisaldab kasulikke soovitusi komisjoni poolt liikmesriikidele tehnilise abi andmise kohta. Kõnealuseid soovitusi tuleb võtta arvesse toetuse andmisel käesoleva määruse alusel.

| (8) | Seda arvesse võttes on vaja luua struktuurireformi tugiprogramm (edaspidi „programm“) eesmärgiga tugevdada liikmesriikide suutlikkust valmistada ette ja viia ellu majanduskasvu soodustavaid haldus- ja struktuurireforme, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel. Programmi eesmärk on toetada niisuguste ühiste eesmärkide saavutamist nagu majanduse elavdamise, ühtekuuluvuse ja töökohtade loomise toetamine, Euroopa konkurentsivõime ja tootlikkuse edendamine ning reaalmajandusse investeerimise stimuleerimine. See võimaldaks ka paremini reageerida majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele kõrgetasemelise sotsiaalse heaolu ning kvaliteetsete tervishoiu- ja haridusteenuste tagamisel ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(8)

Seda arvesse võttes on vaja luua struktuurireformi tugiprogramm (edaspidi „programm“) eesmärgiga tugevdada liikmesriikide suutlikkust valmistada ette ja viia ellu majanduskasvu soodustavaid haldus- ja struktuurireforme, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel. Programmi eesmärk on toetada niisuguste ühiste eesmärkide saavutamist nagu majanduse elavdamise, ühtekuuluvuse ja töökohtade loomise toetamine, Euroopa konkurentsivõime ja tootlikkuse edendamine ning reaalmajandusse investeerimise stimuleerimine. See võimaldaks ka paremini reageerida majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele kõrgetasemelise sotsiaalse heaolu ning kvaliteetsete tervishoiu- ja haridusteenuste tagamisel ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel.

| (9) | Komisjon peaks liikmesriigi taotlusel andma kõnealuse programmi raames toetust sellistes ühtekuuluvuse, konkurentsivõime, tootlikkuse, innovatsiooni, aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu, töökohtade ja investeeringutega seotud valdkondades nagu eelarve ja maksustamine, avalik teenistus, institutsioonilised ja haldusreformid, kohtusüsteemid, võitlus pettuse, korruptsiooni, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, ettevõtluskeskkond, erasektori areng, konkurents, riigihanked, riigiosalus ettevõtetes, erastamisprotsessid, rahastamisvõimalused, finantssektori poliitika, kaubandus, säästev areng, haridus ja koolitus, tööhõivepoliitika, rahvatervis, varjupaiga- ja rändepoliitika, põllumajandus, maaelu areng ning kalandus. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks liikmesriigi taotlusel andma kõnealuse programmi raames toetust sellistes ühtekuuluvuse, konkurentsivõime, tootlikkuse, innovatsiooni, aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu, töökohtade ja investeeringutega seotud valdkondades nagu eelarve ja maksustamine, avalik teenistus, institutsioonilised ja haldusreformid, kohtusüsteemid, võitlus pettuse, korruptsiooni, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, ettevõtluskeskkond, erasektori areng, konkurents, riigihanked, riigiosalus ettevõtetes, erastamisprotsessid, rahastamisvõimalused, finantssektori poliitika, kaubandus, säästev areng, haridus ja koolitus, tööhõivepoliitika, rahvatervis, varjupaiga- ja rändepoliitika, põllumajandus, maaelu areng ning kalandus.

| (10) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik taotleda komisjonilt programmi alusel toetust seoses reformide elluviimisega majanduse juhtimise protsesside raames, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatavate riigipõhiste soovituste puhul, seoses liidu õiguse rakendamise meetmetega ning ka seoses makromajanduslike kohandamisprogrammide elluviimisega. Samuti peaks neil olema võimalik taotleda toetust seoses endi algatatud reformidega ühtekuuluvuse, investeerimise, jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime saavutamiseks. Komisjon võiks esitada juhendid toetusetaotluse põhiosade kohta. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik taotleda komisjonilt programmi alusel toetust seoses reformide elluviimisega majanduse juhtimise protsesside raames, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatavate riigipõhiste soovituste puhul, seoses liidu õiguse rakendamise meetmetega ning ka seoses makromajanduslike kohandamisprogrammide elluviimisega. Samuti peaks neil olema võimalik taotleda toetust seoses endi algatatud reformidega ühtekuuluvuse, investeerimise, jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime saavutamiseks. Komisjon võiks esitada juhendid toetusetaotluse põhiosade kohta.

| (11) | Taotluse esitanud liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi järel peaks komisjon analüüsima taotlust, võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning määrama tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal kindlaks antava toetuse. Selle analüüsi põhjal ja võttes arvesse liidu fondidest või liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid meetmeid ja tegevusi, peaks komisjon saavutama asjaomase liikmesriigiga kokkuleppe prioriteetsete valdkondade, eesmärkide, esialgse ajakava, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse hinnangulise üldsumma kohta, mis sätestatakse koostöö- ja toetuskavas. |
| --- | --- |

(11)

Taotluse esitanud liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi järel peaks komisjon analüüsima taotlust, võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning määrama tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal kindlaks antava toetuse. Selle analüüsi põhjal ja võttes arvesse liidu fondidest või liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid meetmeid ja tegevusi, peaks komisjon saavutama asjaomase liikmesriigiga kokkuleppe prioriteetsete valdkondade, eesmärkide, esialgse ajakava, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse hinnangulise üldsumma kohta, mis sätestatakse koostöö- ja toetuskavas.

| (12) | Komisjon peaks muu hulgas läbipaistvuse saavutamiseks esitama käesolevas määruses sätestatud tingimustel koostöö- ja toetuskavad Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks muu hulgas läbipaistvuse saavutamiseks esitama käesolevas määruses sätestatud tingimustel koostöö- ja toetuskavad Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (13) | Komisjonil peaks olema võimalik toetust sooviva liikmesriigi nõusolekul korraldada toetuse andmist koostöös Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega või teiste liikmesriikidega, kes on nõustunud tegutsema reformipartneritena. Toetust soovival liikmesriigil peaks olema võimalik konkreetse toetusvaldkonna või konkreetsete toetusvaldkondade puhul luua reformipartnerina partnerlus ühe või mitme liikmesriigiga, kes aitavad koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist. Kuigi reformide eest vastutab toetust sooviv liikmesriik, peaksid toetust pakkuvad reformipartnerid või teised liikmesriigid või mõlemad saama aidata kaasa programmi edukale elluviimisele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjonil peaks olema võimalik toetust sooviva liikmesriigi nõusolekul korraldada toetuse andmist koostöös Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega või teiste liikmesriikidega, kes on nõustunud tegutsema reformipartneritena. Toetust soovival liikmesriigil peaks olema võimalik konkreetse toetusvaldkonna või konkreetsete toetusvaldkondade puhul luua reformipartnerina partnerlus ühe või mitme liikmesriigiga, kes aitavad koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist. Kuigi reformide eest vastutab toetust sooviv liikmesriik, peaksid toetust pakkuvad reformipartnerid või teised liikmesriigid või mõlemad saama aidata kaasa programmi edukale elluviimisele.

| (14) | Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises „ELi eelarve läbivaatamine“ ja 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“ rõhutatakse, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele ja meetmetele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, st mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle taustal peaksid programmi alusel rakendatavad toetusmeetmed ja teostatavad toetustegevused tagama vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega piirkondlikul, riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil, olenevalt sellest, kuidas on asjakohane. Programmi raames võetavad meetmed ja teostatavad tegevused peaksid võimaldama töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis on suunatud riigisiseste probleemide asjakohasel tasandil lahendamisele ja mõjutavad piiri- või liiduüleseid probleeme ning mis võiksid samuti aidata kaasa sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Lisaks peaksid programmi raames võetavad meetmed ja teostatavad tegevused aitama kaasa liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise saavutamisele. Ühtlasi peaksid need aitama ka suurendada usaldust ja edendada koostööd komisjoniga ja liikmesriikide vahel. Lisaks on liidul liikmesriikidest paremad võimalused luua platvorm partnerite heade tavade levitamiseks ja jagamiseks ning ka eriteadmiste kasutamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises „ELi eelarve läbivaatamine“ ja 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“ rõhutatakse, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele ja meetmetele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, st mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle taustal peaksid programmi alusel rakendatavad toetusmeetmed ja teostatavad toetustegevused tagama vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega piirkondlikul, riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil, olenevalt sellest, kuidas on asjakohane. Programmi raames võetavad meetmed ja teostatavad tegevused peaksid võimaldama töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis on suunatud riigisiseste probleemide asjakohasel tasandil lahendamisele ja mõjutavad piiri- või liiduüleseid probleeme ning mis võiksid samuti aidata kaasa sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Lisaks peaksid programmi raames võetavad meetmed ja teostatavad tegevused aitama kaasa liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise saavutamisele. Ühtlasi peaksid need aitama ka suurendada usaldust ja edendada koostööd komisjoniga ja liikmesriikide vahel. Lisaks on liidul liikmesriikidest paremad võimalused luua platvorm partnerite heade tavade levitamiseks ja jagamiseks ning ka eriteadmiste kasutamiseks.

| (15) | Programmi rahastamiseks on vaja ette näha rahastamispakett, mille kestus ühtiks nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (4) kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. |
| --- | --- |

(15)

Programmi rahastamiseks on vaja ette näha rahastamispakett, mille kestus ühtiks nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (4) kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku kestusega.

| (16) | Programmi rahastamispakett peaks koosnema rahalistest vahenditest, mis on komisjoni algatusel arvatud maha tehnilise abi jaoks ette nähtud eraldistest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) nr 1303/2013 (5) ning (EL) nr 1305/2013 (6). Mahaarvamise võimaldamiseks selle konkreetse programmi puhul on kõnealuseid määrusi vaja muuta, ilma et see piiraks ettepanekute esitamist tulevikus. |
| --- | --- |

(16)

Programmi rahastamispakett peaks koosnema rahalistest vahenditest, mis on komisjoni algatusel arvatud maha tehnilise abi jaoks ette nähtud eraldistest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) nr 1303/2013 (5) ning (EL) nr 1305/2013 (6). Mahaarvamise võimaldamiseks selle konkreetse programmi puhul on kõnealuseid määrusi vaja muuta, ilma et see piiraks ettepanekute esitamist tulevikus.

| (17) | Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (7) punkti 17 tähenduses. Programmi rahastamist komisjoni algatusel määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 alusel tehnilise abi eraldiste ülekandmiste teel tuleks kaaluda üksnes ühekordse lahendusena, mis ei tohiks luua pretsedenti tulevaste algatuste rahastamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (7) punkti 17 tähenduses. Programmi rahastamist komisjoni algatusel määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 alusel tehnilise abi eraldiste ülekandmiste teel tuleks kaaluda üksnes ühekordse lahendusena, mis ei tohiks luua pretsedenti tulevaste algatuste rahastamiseks.

| (18) | Toetust taotlevatel liikmesriikidel peaks olema võimalik toetada vabatahtlikkuse alusel programmi rahastamispaketti lisavahenditega. Praegu piiratakse määrusega (EL) nr 1303/2013 võimalust kanda liikmesriigi algatusel antavaks tehniliseks abiks eraldatud vahendeid üle neile liikmesriikidele, kes kannatavad ajutiste eelarveraskuste all. Määrust (EL) nr 1303/2013 tuleks seega muuta, et võimaldada kõigil liikmesriikidel programmi rahastamises osaleda. Liidu eelarvesse üle kantud vahendeid tuleks kasutada nende meetmete toetamiseks, mis edendavad asjaomastes liikmesriikides arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. |
| --- | --- |

(18)

Toetust taotlevatel liikmesriikidel peaks olema võimalik toetada vabatahtlikkuse alusel programmi rahastamispaketti lisavahenditega. Praegu piiratakse määrusega (EL) nr 1303/2013 võimalust kanda liikmesriigi algatusel antavaks tehniliseks abiks eraldatud vahendeid üle neile liikmesriikidele, kes kannatavad ajutiste eelarveraskuste all. Määrust (EL) nr 1303/2013 tuleks seega muuta, et võimaldada kõigil liikmesriikidel programmi rahastamises osaleda. Liidu eelarvesse üle kantud vahendeid tuleks kasutada nende meetmete toetamiseks, mis edendavad asjaomastes liikmesriikides arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.

| (19) | Käesolevat määrust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (8) (edaspidi „finantsmäärus“). Selleks peaks komisjon võtma vastu iga-aastased tööprogrammid ning teavitama sellest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Iga-aastastes tööprogrammides tuleks sätestada meetmed, mis on vajalikud nende rakendamiseks kooskõlas programmi üld- ja erieesmärkidega, toetuste valiku- ja määramiskriteeriumid ning kõik muud vajalikud aspektid. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevat määrust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (8) (edaspidi „finantsmäärus“). Selleks peaks komisjon võtma vastu iga-aastased tööprogrammid ning teavitama sellest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Iga-aastastes tööprogrammides tuleks sätestada meetmed, mis on vajalikud nende rakendamiseks kooskõlas programmi üld- ja erieesmärkidega, toetuste valiku- ja määramiskriteeriumid ning kõik muud vajalikud aspektid.

| (20) | Arvestades seda, kui oluline on toetada liikmesriikide jõupingutusi struktuuri-, institutsiooniliste ja haldusreformide jätkamisel ja elluviimisel, on programmi eesmärkide saavutamiseks vaja, et toetuste kaasrahastamise määr oleks kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, tagades samas kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtetest kinnipidamise. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades seda, kui oluline on toetada liikmesriikide jõupingutusi struktuuri-, institutsiooniliste ja haldusreformide jätkamisel ja elluviimisel, on programmi eesmärkide saavutamiseks vaja, et toetuste kaasrahastamise määr oleks kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, tagades samas kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtetest kinnipidamise.

| (21) | Ettenägematutel ja piisavalt põhjendatud kiireloomulistel asjaoludel, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, näiteks majanduses esineva tõsise häire või majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi tõsiselt mõjutavate kaalukate asjaolude korral, mis ei allu liikmesriigi kontrollile, peaks komisjonil olema toetust sooviva liikmesriigi taotluse alusel võimalik võtta iga-aastase tööprogrammi piiratud osana ja kuni kuue kuu pikkuseks ajavahemikuks erimeetmeid kooskõlas programmi raames toetuskõlblike eesmärkide ja tegevustega, et toetada liikmesriigi ametiasutusi kiireloomuliste vajaduste rahuldamisel. |
| --- | --- |

(21)

Ettenägematutel ja piisavalt põhjendatud kiireloomulistel asjaoludel, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, näiteks majanduses esineva tõsise häire või majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi tõsiselt mõjutavate kaalukate asjaolude korral, mis ei allu liikmesriigi kontrollile, peaks komisjonil olema toetust sooviva liikmesriigi taotluse alusel võimalik võtta iga-aastase tööprogrammi piiratud osana ja kuni kuue kuu pikkuseks ajavahemikuks erimeetmeid kooskõlas programmi raames toetuskõlblike eesmärkide ja tegevustega, et toetada liikmesriigi ametiasutusi kiireloomuliste vajaduste rahuldamisel.

| (22) | Liidu eelarvevahendite tõhusa ja sidusa eraldamise tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks peaksid käesoleva programmi kohased meetmed olema täienduseks ja lisaks käimasolevatele liidu programmidele, samas vältides samade kulutuste topeltrahastamist. Eelkõige peaksid komisjon ja asjaomased liikmesriigid vastavalt oma pädevusele kindlustama liidu ja liikmesriigi tasandil menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada asjaomastes liikmesriikides programmiga tihedalt seotud meetmeid toetavate rahastamisallikate vaheline ühtsus, vastastikune täiendavus ja koostoime, eriti seoses liikmesriikides liidu fondidest ja liidu programmidest rahastatavate meetmetega. Komisjon peaks tegema kõik selleks, et tagada vastastikune täiendavus ja koostoime asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide antava toetusega. |
| --- | --- |

(22)

Liidu eelarvevahendite tõhusa ja sidusa eraldamise tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks peaksid käesoleva programmi kohased meetmed olema täienduseks ja lisaks käimasolevatele liidu programmidele, samas vältides samade kulutuste topeltrahastamist. Eelkõige peaksid komisjon ja asjaomased liikmesriigid vastavalt oma pädevusele kindlustama liidu ja liikmesriigi tasandil menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada asjaomastes liikmesriikides programmiga tihedalt seotud meetmeid toetavate rahastamisallikate vaheline ühtsus, vastastikune täiendavus ja koostoime, eriti seoses liikmesriikides liidu fondidest ja liidu programmidest rahastatavate meetmetega. Komisjon peaks tegema kõik selleks, et tagada vastastikune täiendavus ja koostoime asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide antava toetusega.

| (23) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi. |
| --- | --- |

(23)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi.

| (24) | Programmi hindamise hõlbustamiseks tuleks programmi raames rakendatud meetmete ja programmiga saavutatud tulemuste seire jaoks panna algusest peale paika kohane läbipaistev raamistik. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase seirearuande programmi elluviimise kohta, sealhulgas teabe liikmesriikide esitatud toetusetaotluste, toetusetaotluste hindamiskriteeriumide kohaldamise analüüside, koostöö- ja toetuskavade, reformipartnerite osaluse ning võetud erimeetmete kohta. Teostada tuleks sõltumatu vahehindamine programmi eesmärkide saavutamise, vahendite kasutamise tõhususe ja Euroopa lisaväärtuse kohta. Sõltumatus järelhindamises tuleks lisaks käsitleda programmi pikaajalist mõju ja selle mõju jätkusuutlikkusele. Hindamised peaksid tuginema programmi mõju mõõtvatele näitajatele. |
| --- | --- |

(24)

Programmi hindamise hõlbustamiseks tuleks programmi raames rakendatud meetmete ja programmiga saavutatud tulemuste seire jaoks panna algusest peale paika kohane läbipaistev raamistik. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase seirearuande programmi elluviimise kohta, sealhulgas teabe liikmesriikide esitatud toetusetaotluste, toetusetaotluste hindamiskriteeriumide kohaldamise analüüside, koostöö- ja toetuskavade, reformipartnerite osaluse ning võetud erimeetmete kohta. Teostada tuleks sõltumatu vahehindamine programmi eesmärkide saavutamise, vahendite kasutamise tõhususe ja Euroopa lisaväärtuse kohta. Sõltumatus järelhindamises tuleks lisaks käsitleda programmi pikaajalist mõju ja selle mõju jätkusuutlikkusele. Hindamised peaksid tuginema programmi mõju mõõtvatele näitajatele.

| (25) | Selleks et programmi elluviimisel saadud kogemusi arvesse võttes kohandada programmi eesmärkide saavutamist mõõtvate näitajate loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte loetelu muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (9) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et programmi elluviimisel saadud kogemusi arvesse võttes kohandada programmi eesmärkide saavutamist mõõtvate näitajate loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte loetelu muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (9) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (26) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.

| (27) | Kuna käesoleva määruse eesmärki toetada liikmesriikide institutsioonilisi, haldus- ja struktuurireforme, osutades käesolevas määruses määratletud liikmesriikide ametiasutustele abi meetmetes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimisstruktuuride või avaliku halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele, sealhulgas liidu fondide tõhusa, läbipaistva ja tulemusliku kasutamise toetamise teel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, kuna toetuse ulatuses lepitakse kokku asjaomase liikmesriigiga. |
| --- | --- |

(27)

Kuna käesoleva määruse eesmärki toetada liikmesriikide institutsioonilisi, haldus- ja struktuurireforme, osutades käesolevas määruses määratletud liikmesriikide ametiasutustele abi meetmetes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimisstruktuuride või avaliku halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele, sealhulgas liidu fondide tõhusa, läbipaistva ja tulemusliku kasutamise toetamise teel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, kuna toetuse ulatuses lepitakse kokku asjaomase liikmesriigiga.

| (28) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu kohaldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu kohaldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Programmi loomine ja kestus

Käesoleva määrusega luuakse struktuurireformi tugiprogramm (edaspidi „programm“) ajavahemikuks 20. maist 2017 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „toetusesaaja liikmesriik“– liikmesriik, kes saab programmi raames liidult abi;

„toetusesaaja liikmesriik“

2)   „liidu fondid“– määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 1 osutatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 223/2014 (10) loodud Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (11) loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 513/2014 (12) Sisejulgeolekufondi osana loodud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014 (13) Sisejulgeolekufondi osana loodud välispiiride ja viisade rahastamisvahend;

„liidu fondid“

10

11

12

13

3)   „liikmesriigi ametiasutus“– üks või mitu liikmesriigi ametiasutust, sealhulgas piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused, kes teevad liikmesriikide institutsioonilise ja õigusraamistiku kohaselt koostööd partnerluse vaimus;

„liikmesriigi ametiasutus“

4)   „rahvusvaheline organisatsioon“– rahvusvaheline avaliku sektori organisatsioon, mis on loodud rahvusvahelise kokkuleppe alusel, ja organisatsiooni asutatud spetsialiseeritud allasutused finantsmääruse artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti ii tähenduses; rahvusvahelise organisatsioonina käsitatavaid organisatsioone käsitletakse rahvusvaheliste organisatsioonidena vastavalt finantsmäärusele;

„rahvusvaheline organisatsioon“

5)   „Euroopa organisatsioonid“– Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis iii.

„Euroopa organisatsioonid“

Artikkel 3

Euroopa lisaväärtus

1.   Programmi raames rahastatakse meetmeid ja tegevusi, millel on Euroopa lisaväärtus. Selle saavutamiseks tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmed ja tegevused annavad tõenäoliselt tulemusi, millel on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega Euroopa lisaväärtus, ning jälgib, kas Euroopa lisaväärtus ka tegelikult saavutatakse.

2.   Programmi meetmete ja tegevuste abil tagatakse Euroopa lisaväärtus eelkõige järgmisel viisil:

| a) | töötatakse välja ja võetakse kasutusele lahendused, mis on suunatud piiri- või liiduüleseid probleeme mõjutavate kohalike, piirkondlike või riiklike probleemide lahendamisele ning võivad aidata kaasa ka sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

a)

töötatakse välja ja võetakse kasutusele lahendused, mis on suunatud piiri- või liiduüleseid probleeme mõjutavate kohalike, piirkondlike või riiklike probleemide lahendamisele ning võivad aidata kaasa ka sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele;

| b) | täiendatakse muid liidu programme ja poliitikavaldkondi ning luuakse nendega koostoime piirkondlikul, riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil, olenevalt sellest, kuidas on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

täiendatakse muid liidu programme ja poliitikavaldkondi ning luuakse nendega koostoime piirkondlikul, riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil, olenevalt sellest, kuidas on asjakohane;

| c) | panustatakse liidu õiguse ja poliitikameetmete järjepidevasse ja ühtsesse rakendamisse ning Euroopa väärtuste, sealhulgas solidaarsuse edendamisse; |
| --- | --- |

c)

panustatakse liidu õiguse ja poliitikameetmete järjepidevasse ja ühtsesse rakendamisse ning Euroopa väärtuste, sealhulgas solidaarsuse edendamisse;

| d) | panustatakse heade tavade jagamisse, et ühtlasi suurendada reformiprogrammide nähtavust, ning kogu liitu hõlmava oskusteabe platvormi ja võrgustiku rajamisse; |
| --- | --- |

d)

panustatakse heade tavade jagamisse, et ühtlasi suurendada reformiprogrammide nähtavust, ning kogu liitu hõlmava oskusteabe platvormi ja võrgustiku rajamisse;

| e) | edendatakse toetusesaajate liikmesriikide ja komisjoni vahelist vastastikust usaldust ning koostööd liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

e)

edendatakse toetusesaajate liikmesriikide ja komisjoni vahelist vastastikust usaldust ning koostööd liikmesriikide vahel.

Artikkel 4

Üldeesmärk

Programmi üldeesmärk on anda panus institutsioonilistesse, haldusalastesse ja jätkusuutlikku majanduskasvu tagavatesse struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi ametiasutustele abi meetmetes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, avaliku halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele ja tugevdamisele reageeringuna majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele eesmärgiga parandada ühtekuuluvust, konkurentsivõimet, tootlikkust, jätkusuutlikku majanduskasvu, töökohtade loomist ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise protsesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa, tulemusliku ja läbipaistva kasutamise toetamise teel.

Artikkel 5

Programmi erieesmärgid ja kohaldamisala

1.   Artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid, mille saavutamiseks tehakse toetusesaajate liikmesriikidega tihedat koostööd:

| a) | toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi nende reformide väljatöötamisel vastavalt nende prioriteetidele, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaal-majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

a)

toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi nende reformide väljatöötamisel vastavalt nende prioriteetidele, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaal-majanduslikku mõju;

| b) | aidata liikmesriigi ametiasutustel parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja -strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja elluviimisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades; |
| --- | --- |

b)

aidata liikmesriigi ametiasutustel parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja -strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja elluviimisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades;

| c) | toetada liikmesriigi ametiasutuste jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste samas olukorras olnud riikide kogemusi; |
| --- | --- |

c)

toetada liikmesriigi ametiasutuste jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste samas olukorras olnud riikide kogemusi;

| d) | aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, muu hulgas ametialaste teadmiste ja oskuste tugevdamise ning selgete vastutusalade kehtestamise abil. |
| --- | --- |

d)

aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, muu hulgas ametialaste teadmiste ja oskuste tugevdamise ning selgete vastutusalade kehtestamise abil.

2.   Lõikes 1 sätestatud erieesmärgid peavad olema seotud ühtekuuluvuse, konkurentsivõime, tootlikkuse, innovatsiooni, aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu, tööhõive ja investeerimisega seotud poliitikavaldkondadega, eelkõige ühe või mitmega alljärgnevast:

| a) | avaliku sektori finantsjuhtimine ja varade valitsemine, eelarvemenetlus ning võla haldamine ja tulu haldamine; |
| --- | --- |

a)

avaliku sektori finantsjuhtimine ja varade valitsemine, eelarvemenetlus ning võla haldamine ja tulu haldamine;

| b) | institutsiooniline reform ning avaliku halduse tõhus ja teenusekeskne toimimine, mis muu hulgas saavutatakse, juhul kui see on asjakohane, normide lihtsustamise teel, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemide reformimine ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

institutsiooniline reform ning avaliku halduse tõhus ja teenusekeskne toimimine, mis muu hulgas saavutatakse, juhul kui see on asjakohane, normide lihtsustamise teel, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemide reformimine ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine;

| c) | ettevõtluskeskkond (sh VKEde puhul), reindustrialiseerimine, erasektori arendus, investeerimine, riigiosalus ettevõtetes, erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud, konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni ja digiteerimise toetamine; |
| --- | --- |

c)

ettevõtluskeskkond (sh VKEde puhul), reindustrialiseerimine, erasektori arendus, investeerimine, riigiosalus ettevõtetes, erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud, konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni ja digiteerimise toetamine;

| d) | haridus ja koolitus; tööturupoliitika, sealhulgas sotsiaaldialoog, mille sihiks on töökohtade loomine; vaesuse vähendamine; sotsiaalse kaasatuse edendamine; sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid; rahvatervis ja tervishoiusüsteemid; samuti ühtekuuluvus-, varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika; |
| --- | --- |

d)

haridus ja koolitus; tööturupoliitika, sealhulgas sotsiaaldialoog, mille sihiks on töökohtade loomine; vaesuse vähendamine; sotsiaalse kaasatuse edendamine; sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid; rahvatervis ja tervishoiusüsteemid; samuti ühtekuuluvus-, varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika;

| e) | poliitikameetmed, mille abil viiakse ellu kliimameetmeid, edendatakse energiatõhusust ning saavutatakse energiavarustuse mitmekesistamine, samuti põllumajanduspoliitika, kalanduspoliitika ja maapiirkondade säästva arengu poliitika; |
| --- | --- |

e)

poliitikameetmed, mille abil viiakse ellu kliimameetmeid, edendatakse energiatõhusust ning saavutatakse energiavarustuse mitmekesistamine, samuti põllumajanduspoliitika, kalanduspoliitika ja maapiirkondade säästva arengu poliitika;

| f) | finantssektori poliitika, sealhulgas finantskirjaoskuse, finantsstabiilsuse, rahastamisvõimaluste ja reaalmajandusele laenu andmise edendamine; andmete ja statistika koostamine, pakkumine ja kvaliteediseire; ning maksudest kõrvalehoidumist tõkestav poliitika. |
| --- | --- |

f)

finantssektori poliitika, sealhulgas finantskirjaoskuse, finantsstabiilsuse, rahastamisvõimaluste ja reaalmajandusele laenu andmise edendamine; andmete ja statistika koostamine, pakkumine ja kvaliteediseire; ning maksudest kõrvalehoidumist tõkestav poliitika.

Artikkel 6

Rahastamiskõlblikud meetmed

Artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärkide saavutamiseks rahastatakse programmi raames eelkõige järgmisi meetmete liike:

| a) | poliitilise nõustamise, poliitiliste muutuste, strateegiate ja reformi tegevuskavade koostamise ning õiguslike, institutsiooniliste, struktuuri- ja haldusreformidega seotud oskusteave; |
| --- | --- |

a)

poliitilise nõustamise, poliitiliste muutuste, strateegiate ja reformi tegevuskavade koostamise ning õiguslike, institutsiooniliste, struktuuri- ja haldusreformidega seotud oskusteave;

| b) | ekspertide, sealhulgas kohapeal viibivate ekspertide, lühi- või pikaajaline kaasamine, et täita spetsiifilistesse valdkondadesse kuuluvaid ülesandeid või sooritada operatiivtegevusi, vajaduse korral koos suulise või kirjaliku tõlke, koostöötoetuse, haldusabi, taristu ja seadmetega; |
| --- | --- |

b)

ekspertide, sealhulgas kohapeal viibivate ekspertide, lühi- või pikaajaline kaasamine, et täita spetsiifilistesse valdkondadesse kuuluvaid ülesandeid või sooritada operatiivtegevusi, vajaduse korral koos suulise või kirjaliku tõlke, koostöötoetuse, haldusabi, taristu ja seadmetega;

| c) | institutsioonilise, haldus- või valdkondliku suutlikkuse suurendamine ja sellega seotud toetusmeetmed kõikidel valitsustasanditel, samuti kaasaaitamine kodanikuühiskonna võimestamisele vastavalt vajadusele, eelkõige:






  i) | seminarid, konverentsid ja õpikojad; |
| --- | --- | --- |

c)

institutsioonilise, haldus- või valdkondliku suutlikkuse suurendamine ja sellega seotud toetusmeetmed kõikidel valitsustasanditel, samuti kaasaaitamine kodanikuühiskonna võimestamisele vastavalt vajadusele, eelkõige:

i)

seminarid, konverentsid ja õpikojad;

| ii) | töövisiidid asjaomastesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse, et võimaldada ametnikel omandada või täiendada oskusteavet või teadmisi asjakohastes küsimustes ning |
| --- | --- |

ii)

töövisiidid asjaomastesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse, et võimaldada ametnikel omandada või täiendada oskusteavet või teadmisi asjakohastes küsimustes ning

| iii) | koolitustegevus ja internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine, mille eesmärk on toetada asjaomaste reformidega seotud vajalikke ametialaseid oskusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

iii)

koolitustegevus ja internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine, mille eesmärk on toetada asjaomaste reformidega seotud vajalikke ametialaseid oskusi ja teadmisi;

| d) | andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning asjakohasel juhul näitajate ja võrdlusnäitajate väljatöötamine; |
| --- | --- |

d)

andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning asjakohasel juhul näitajate ja võrdlusnäitajate väljatöötamine;

| e) | kohaliku tegevustoetuse korraldamine näiteks varjupaiga, rände ja piirikontrolli valdkondades; |
| --- | --- |

e)

kohaliku tegevustoetuse korraldamine näiteks varjupaiga, rände ja piirikontrolli valdkondades;

| f) | IT-suutlikkuse suurendamine: asjaomaste reformide elluviimiseks vajaliku IT-taristu ja rakenduste väljatöötamise, hoolduse, käitamise ja kvaliteedikontrolli alane oskusteave ning avalike teenuste digiteerimisele suunatud programmide alane oskusteave; |
| --- | --- |

f)

IT-suutlikkuse suurendamine: asjaomaste reformide elluviimiseks vajaliku IT-taristu ja rakenduste väljatöötamise, hoolduse, käitamise ja kvaliteedikontrolli alane oskusteave ning avalike teenuste digiteerimisele suunatud programmide alane oskusteave;

| g) | uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused, hindamised ja mõjuhindamised ning suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; |
| --- | --- |

g)

uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused, hindamised ja mõjuhindamised ning suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine;

| h) | teabevahetusprojektid õppimiseks, koostööks, teadlikkuse suurendamiseks, teabe levitamisega seotud tegevusteks ning heade tavade vahetamiseks; teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniate, meediakampaaniate ja ürituste korraldamine, sealhulgas ettevõtte kommunikatsioon ja kui see on asjakohane, kommunikatsioon sotsiaalvõrgustikes; |
| --- | --- |

h)

teabevahetusprojektid õppimiseks, koostööks, teadlikkuse suurendamiseks, teabe levitamisega seotud tegevusteks ning heade tavade vahetamiseks; teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniate, meediakampaaniate ja ürituste korraldamine, sealhulgas ettevõtte kommunikatsioon ja kui see on asjakohane, kommunikatsioon sotsiaalvõrgustikes;

| i) | materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka programmi tulemuste levitamiseks, sealhulgas süsteemide ja töövahendite väljatöötamise, käitamise ja hoolduse kaudu, kasutades info- ja sidetehnoloogiat; |
| --- | --- |

i)

materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka programmi tulemuste levitamiseks, sealhulgas süsteemide ja töövahendite väljatöötamise, käitamise ja hoolduse kaudu, kasutades info- ja sidetehnoloogiat;

| j) | muu asjakohane tegevus, mis toetab artiklites 4 ja 5 sätestatud üldiste ja erieesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

j)

muu asjakohane tegevus, mis toetab artiklites 4 ja 5 sätestatud üldiste ja erieesmärkide saavutamist.

Artikkel 7

Toetusetaotlus

1.   Programmi raames toetust sooviv liikmesriik esitab komisjonile toetusetaotluse, nimetades poliitikavaldkonnad ja prioriteedid, mis kuuluvad artikli 5 lõike 2 kohaselt programmi kohaldamisalasse. Taotlus esitatakse hiljemalt kalendriaasta 31. oktoobril. Komisjon võib koostada suunised toetusetaotluse põhiosade kohta.

2.   Võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, analüüsib komisjon, pärast liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi, lõikes 1 osutatud toetusetaotlust lähtuvalt tuvastatud probleemide kiireloomulisusest, ulatusest ja raskusest, asjaomaste poliitikavaldkondade toetusvajadustest, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsist ning liikmesriigi üldisest haldussuutlikkusest.

Analüüsi põhjal ja võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid, lepib komisjon asjaomase liikmesriigiga kokku prioriteetsed toetusvaldkonnad, eesmärgid, esialgse ajakava, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse hinnangulise üldsumma, mis sätestatakse koostöö- ja toetuskavas.

3.   Toetusetaotluse võib esitada seoses alljärgnevaga:

| a) | liikmesriikide endi algatatud reformide elluviimine, et saavutada eelkõige jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide endi algatatud reformide elluviimine, et saavutada eelkõige jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine;

| b) | makromajanduslike kohandamisprogrammide elluviimine liikmesriikides, kes saavad kehtivate õigusaktide alusel liidult finantsabi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 (14) kohaselt euroala liikmesriikides ja nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 (15) kohaselt euroalasse mittekuuluvates liikmesriikides; |
| --- | --- |

b)

makromajanduslike kohandamisprogrammide elluviimine liikmesriikides, kes saavad kehtivate õigusaktide alusel liidult finantsabi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 (14) kohaselt euroala liikmesriikides ja nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 (15) kohaselt euroalasse mittekuuluvates liikmesriikides;

| c) | jätkusuutlikku majanduskasvu tagavate reformide elluviimine majanduse juhtimise protsesside, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud meetmete kontekstis. |
| --- | --- |

c)

jätkusuutlikku majanduskasvu tagavate reformide elluviimine majanduse juhtimise protsesside, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud meetmete kontekstis.

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine koostöö- ja toetuskavadest

1.   Toetusesaaja liikmesriigi nõusolekul edastab komisjon koostöö- ja toetuskava ilma põhjendamatu viivituseta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Toetusesaaja liikmesriik võib keelduda nõusoleku andmisest tundliku või konfidentsiaalse teabe puhul, mille avalikustamine seaks ohtu toetusesaaja liikmesriigi avalikud huvid.

2.   Komisjon esitab koostöö- ja toetuskava siiski Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmistel asjaoludel:

| a) | niipea, kui toetusesaaja liikmesriik on eemaldanud kogu tundliku või konfidentsiaalse teabe, mille avalikustamine seaks ohtu toetusesaaja liikmesriigi avalikud huvid; |
| --- | --- |

a)

niipea, kui toetusesaaja liikmesriik on eemaldanud kogu tundliku või konfidentsiaalse teabe, mille avalikustamine seaks ohtu toetusesaaja liikmesriigi avalikud huvid;

| b) | pärast mõistliku aja möödumist, kui asjaomase teabe avalikustamine ei kahjustaks toetusmeetmete rakendamist programmi raames, ja igal juhul hiljemalt kaks kuud pärast selliste meetmete võtmist vastavalt koostöö- ja toetuskavale. |
| --- | --- |

b)

pärast mõistliku aja möödumist, kui asjaomase teabe avalikustamine ei kahjustaks toetusmeetmete rakendamist programmi raames, ja igal juhul hiljemalt kaks kuud pärast selliste meetmete võtmist vastavalt koostöö- ja toetuskavale.

Artikkel 9

Toetuse korraldamine ja reformipartnerid

1.   Komisjon võib toetusesaaja liikmesriigi nõusolekul korraldada toetuse andmist programmi raames koostöös teiste liikmesriikide või Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2.   Toetusesaaja liikmesriik võib koostöös komisjoniga sõlmida partnerluse ühe või mitme teise liikmesriigiga, kes hakkavad konkreetsetes reformivaldkondades täitma reformipartnerite ülesandeid. Reformipartner aitab koostöös komisjoniga ning toetusesaaja liikmesriigi ja komisjoni vahelise kokkuleppe alusel koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist.

Artikkel 10

Rahastamispakett

1.   Rahastamispakett programmi elluviimiseks on 142 800 000 eurot jooksevhindades.

2.   Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka selliste ettevalmistavate, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuste kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks – see hõlmab eelkõige uuringuid, ekspertide kohtumisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, muu hulgas liidu poliitilistest prioriteetidest teadaandmist, kui need on seotud käesoleva määruse üldeesmärgiga, IT võrgustikega seotud kulutusi, eelkõige seoses andmetöötluse ja teabevahetusega, ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil programmi juhtimisel tekivad.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.

Artikkel 11

Muu rahaline osalus programmi eelarves

1.   Lisaks artiklis 10 sätestatud rahastamispaketile võib programmi rahastada liikmesriikide täiendava vabatahtliku rahalise osaluse kaudu.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud täiendav rahaline osalus võib pärineda liikmesriikide algatusel määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 59 alusel tehniliseks abiks eraldatud vahenditest, mis on üle kantud nimetatud määruse artikli 25 kohaselt.

3.   Lõikes 1 osutatud täiendavat rahalist osalust kasutatakse nende meetmete toetamiseks, mis edendavad liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat. Toetusesaaja liikmesriigi rahalist osalust vastavalt lõikele 2 kasutatakse ainult selles liikmesriigis.

Artikkel 12

Topeltrahastamise vältimine

Käesoleva määruse raames rahastatavad meetmed võivad saada toetust muudest liidu programmidest, vahenditest või fondidest liidu eelarve raames, tingimusel et toetus ei hõlma samu kuluartikleid.

Artikkel 13

Programmi elluviimine

1.   Komisjon viib programmi ellu vastavalt finantsmäärusele.

2.   Programmi meetmeid võib ellu viia komisjon otse või seda võib teha kaudselt üksuste või isikute kaudu, kes ei ole liikmesriigid, kooskõlas finantsmääruse artikliga 60. Käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud meetmetele antakse liidu rahalist toetust eeskätt järgmises vormis:

| a) | toetused, sealhulgas toetused liikmesriikide ametiasutustele; |
| --- | --- |

a)

toetused, sealhulgas toetused liikmesriikide ametiasutustele;

| b) | avaliku hanke lepingud; |
| --- | --- |

b)

avaliku hanke lepingud;

| c) | välisekspertide, sealhulgas toetust andvate või saavate liikmesriikide riiklike, piirkondlike või kohaliku omavalitsuse ekspertide kulude hüvitamine; |
| --- | --- |

c)

välisekspertide, sealhulgas toetust andvate või saavate liikmesriikide riiklike, piirkondlike või kohaliku omavalitsuse ekspertide kulude hüvitamine;

| d) | osalus rahvusvaheliste organisatsioonide loodud usaldusfondides ning |
| --- | --- |

d)

osalus rahvusvaheliste organisatsioonide loodud usaldusfondides ning

| e) | kaudse eelarve täitmise raames võetavad meetmed. |
| --- | --- |

e)

kaudse eelarve täitmise raames võetavad meetmed.

3.   Toetusi võib anda liikmesriikide ametiasutustele, Euroopa Investeerimispanga grupile, rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku sektori või eraõiguslikele asutustele ja üksustele, mis on seadusjärgselt asutatud:

| a) | liikmesriikides ning |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides ning

| b) | Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides asjaomases lepingus sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides asjaomases lepingus sätestatud tingimustel.

Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtteid.

4.   Tuge võivad pakkuda ka üksikud eksperdid, keda võib kutsuda osalema programmi raames korraldatavates valitud tegevustes, juhul kui see on vajalik artiklis 5 sätestatud erieesmärkide saavutamiseks.

5.   Programmi elluviimiseks võtab komisjon rakendusaktidega vastu iga-aastased tööprogrammid ning teavitab neist Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Iga-aastastes tööprogrammides sätestatakse meetmed, mis on vajalikud nende elluviimiseks kooskõlas käesoleva määruse artiklites 4 ja 5 osutatud üld- ja erieesmärkidega, toetuste valiku- ja määramiskriteeriumid ning kõik finantsmääruses nõutud üksikasjad.

6.   Vahendite õigeaegse kättesaadavuse tagamiseks nähakse piiratud osa iga-aastasest tööprogrammist ette erimeetmeteks ettenägematutel ja piisavalt põhjendatud kiireloomulistel asjaoludel, mis nõuavad kohest reageerimist, näiteks majanduses esineva tõsise häire või majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi tõsiselt mõjutavate kaalukate asjaolude korral, mis ei allu asjaomase liikmesriigi kontrollile. Komisjon võib toetust sooviva liikmesriigi taotlusel võtta erimeetmeid kooskõlas käesolevas määruses kindlaks määratud eesmärkide ja tegevustega, et toetada liikmesriigi ametiasutusi kiireloomuliste vajaduste rahuldamisel. Nimetatud erimeetmed on oma olemuselt ajutised ja neile ei kohaldata artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi. Erimeetmed lõpevad kuue kuu jooksul ja need võidakse asendada toetusega artiklis 7 sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 14

Koordineerimine ja vastastikune täiendavus

1.   Komisjon ja toetusesaajad liikmesriigid soodustavad vastavalt oma pädevusele koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise programmi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmetega. Sel eesmärgil nad:

| a) | tagavad vastastikuse täiendavuse ja koostoime eri vahendite vahel liidu, riiklikul ja kui see on asjakohane, piirkondlikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise ajal; |
| --- | --- |

a)

tagavad vastastikuse täiendavuse ja koostoime eri vahendite vahel liidu, riiklikul ja kui see on asjakohane, piirkondlikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise ajal;

| b) | optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist ning |
| --- | --- |

b)

optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist ning

| c) | tagavad tiheda koostöö nende vahel, kes liidu, riiklikul ja kui see on asjakohane, piirkondlikul tasandil vastutavad sidusate ja ühtlustatud tugimeetmete rakendamise eest. |
| --- | --- |

c)

tagavad tiheda koostöö nende vahel, kes liidu, riiklikul ja kui see on asjakohane, piirkondlikul tasandil vastutavad sidusate ja ühtlustatud tugimeetmete rakendamise eest.

2.   Komisjon teeb kõik selleks, et tagada vastastikune täiendavus ja koostoime teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide antava toetusega.

3.   Asjaomased iga-aastased tööprogrammid võivad olla koordineerimisraamistikuks, kus kavandatakse toetusi artikli 5 lõikes 2 osutatud valdkondades.

Artikkel 15

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmetega, tõhusa kontrolliga ja õigusnormide rikkumise tuvastamise korral alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate ja proportsionaalsete haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva programmi alusel liidu vahenditest rahastatud.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (16) sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas programmi alusel rahastatava toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud kelmust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, mis annavad komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada selliseid auditeid ning kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi.

Artikkel 16

Seire ja hindamine

1.   Komisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete rakendamist ja hindab artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi ja artikli 5 lõikes 1 osutatud erieesmärkide saavutamist lisas sätestatud näitajate kohaselt.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte lisas esitatud näitajate loetelu muutmiseks.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase seirearuande programmi elluviimise kohta. Aruanne sisaldab teavet järgmise kohta:

| a) | artikli 7 lõikes 1 osutatud liikmesriikide toetusetaotlused; |
| --- | --- |

a)

artikli 7 lõikes 1 osutatud liikmesriikide toetusetaotlused;

| b) | artikli 7 lõikes 2 osutatud liikmesriikide toetusetaotluste analüüsimise kriteeriumide kohaldamise analüüsid; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikes 2 osutatud liikmesriikide toetusetaotluste analüüsimise kriteeriumide kohaldamise analüüsid;

| c) | artikli 7 lõikes 2 osutatud koostöö- ja toetuskavad; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõikes 2 osutatud koostöö- ja toetuskavad;

| d) | artiklis 9 osutatud reformipartnerite osalus ning |
| --- | --- |

d)

artiklis 9 osutatud reformipartnerite osalus ning

| e) | artikli 13 lõikes 6 osutatud erimeetmed. |
| --- | --- |

e)

artikli 13 lõikes 6 osutatud erimeetmed.

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ka sõltumatu vahehindamise aruande hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks ning sõltumatu järelhindamise aruande 31. detsembriks 2021.

3.   Vahehindamise aruanne sisaldab teavet programmi eesmärkide saavutamise, rahaliste vahendite kasutamise tõhususe ning programmi Euroopa lisaväärtuse kohta. Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruandes hinnatakse programmi tervikuna ja see sisaldab teavet programmi pikaajalisema mõju kohta.

Artikkel 17

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 16 lõike 1 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile 20. maist 2017 kuni 31. detsembrini 2020.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 16 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 16 lõike 1 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 18

Määruse (EL) nr 1303/2013 muutmine

Määrust (EL) nr 1303/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriikidele antava tehnilise abi haldamine“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liikmesriikidele antava tehnilise abi haldamine“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigi taotlusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/825 (*1) artiklile 11 võib kokkuleppel komisjoniga kanda osa käesoleva määruse artiklis 59 sätestatud ja fondispetsiifiliste eeskirjade kohaselt programmile eraldatud vahenditest komisjoni algatusel üle tehniliseks abiks, et rakendada asjaomase liikmesriigiga seotud meetmeid vastavalt käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 kolmanda lõigu punktile l otsese või kaudse eelarve täitmise raames.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/825, millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 19.5.2017, lk 1).“;" |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigi taotlusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/825 (*1) artiklile 11 võib kokkuleppel komisjoniga kanda osa käesoleva määruse artiklis 59 sätestatud ja fondispetsiifiliste eeskirjade kohaselt programmile eraldatud vahenditest komisjoni algatusel üle tehniliseks abiks, et rakendada asjaomase liikmesriigiga seotud meetmeid vastavalt käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 kolmanda lõigu punktile l otsese või kaudse eelarve täitmise raames.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/825, millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 (ELT L 129, 19.5.2017, lk 1).“;"

*1

| c) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid taotlevad lõikes 1 osutatud ülekannet kalendriaastaks selle aasta 31. jaanuariks, mil ülekanne tehakse. Taotlusele lisatakse ettepanek selle programmi või nende programmide muutmise kohta, millest ülekanne tehakse. Vastavad muudatused tehakse kooskõlas artikli 30 lõikega 2 partnerluslepingusse, milles esitatakse igal aastal komisjonile üle kantav kogusumma.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid taotlevad lõikes 1 osutatud ülekannet kalendriaastaks selle aasta 31. jaanuariks, mil ülekanne tehakse. Taotlusele lisatakse ettepanek selle programmi või nende programmide muutmise kohta, millest ülekanne tehakse. Vastavad muudatused tehakse kooskõlas artikli 30 lõikega 2 partnerluslepingusse, milles esitatakse igal aastal komisjonile üle kantav kogusumma.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Liikmesriigi poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt üle kantud vahendite suhtes kehtib käesoleva määruse artiklis 136 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 38 sätestatud kulukohustustest vabastamise reegel.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Liikmesriigi poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt üle kantud vahendite suhtes kehtib käesoleva määruse artiklis 136 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 38 sätestatud kulukohustustest vabastamise reegel.“

| 2) | Artikli 58 lõike 1 kolmanda lõigu punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | määruse (EL) 2017/825 alusel rahastatavad meetmed panustamiseks liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 58 lõike 1 kolmanda lõigu punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

määruse (EL) 2017/825 alusel rahastatavad meetmed panustamiseks liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse.“

| 3) | Artikli 91 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   0,35 % koguvahenditest eraldatakse pärast artikli 92 lõikes 6 osutatud Euroopa ühendamise rahastule antava toetuse ja artikli 92 lõikes 7 osutatud enim puudust kannatavatele isikutele antava abi mahaarvamist komisjoni algatusel tehniliseks abiks, millest kuni 112 233 000 eurot (jooksevhindades) eraldatakse määrusega (EL) 2017/825 loodud struktuurireformi tugiprogrammile selle programmi kohaldamisala ja eesmärgi kohaselt kasutamiseks.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 91 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   0,35 % koguvahenditest eraldatakse pärast artikli 92 lõikes 6 osutatud Euroopa ühendamise rahastule antava toetuse ja artikli 92 lõikes 7 osutatud enim puudust kannatavatele isikutele antava abi mahaarvamist komisjoni algatusel tehniliseks abiks, millest kuni 112 233 000 eurot (jooksevhindades) eraldatakse määrusega (EL) 2017/825 loodud struktuurireformi tugiprogrammile selle programmi kohaldamisala ja eesmärgi kohaselt kasutamiseks.“

Artikkel 19

Määruse (EL) nr 1305/2013 muutmine

Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 51 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 kohaselt võib EAFRD komisjoni algatusel ja/või tema nimel kasutada kuni 0,25 % oma iga-aastastest eraldistest määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 58 osutatud ülesannete rahastamiseks, sealhulgas käesoleva määruse artiklis 52 osutatud Euroopa maaelu arengu võrgustiku ja käesoleva määruse artiklis 53 osutatud Euroopa innovatsioonipartnerluse võrgustiku loomise ja tegevusega seotud kulud, millest kuni 30 567 000 eurot (jooksevhindades) eraldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/825 (*2) loodud struktuurireformi tugiprogrammile selle programmi kohaldamisala ja eesmärgi kohaselt kasutamiseks.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 17. mai 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ABELA

---

(1)  
  ELT C 177, 18.5.2016, lk 47.

1

(2)  
  ELT C 240, 1.7.2016, lk 49.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

6

(7)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 513/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (ELT L 140, 27.5.2013, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 11. novembri 1996 aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

16

---

LISA

Näitajad

Artiklis 4 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamist hinnatakse järgmiste näitajate alusel:

| a) | nende ametiasutuste, haldusasutuste ja muude avaliku sektori asutuste, nagu ministeeriumide või reguleerivate asutuste arv ja liik toetusesaaja liikmesriigi kohta, kellele programmi raames toetust anti; |
| --- | --- |

a)

nende ametiasutuste, haldusasutuste ja muude avaliku sektori asutuste, nagu ministeeriumide või reguleerivate asutuste arv ja liik toetusesaaja liikmesriigi kohta, kellele programmi raames toetust anti;

| b) | toetuse andjate, näiteks valitsusasutuste, avalik-õiguslike asutuste, avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide arv ja liik erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa; |
| --- | --- |

b)

toetuse andjate, näiteks valitsusasutuste, avalik-õiguslike asutuste, avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide arv ja liik erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa;

| c) | artikli 6 alusel võetud rahastamiskõlblike meetmete, näiteks ekspertide kaasamise, koolitustegevuste ning seminaride jm arv ja liik, mis on liigitatud järgmiselt:






  i) | riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud asjakohaste meetmete, makromajanduslike kohandamisprogrammide ja liikmesriikide enda algatatud reformide kaupa; |
| --- | --- | --- |

c)

artikli 6 alusel võetud rahastamiskõlblike meetmete, näiteks ekspertide kaasamise, koolitustegevuste ning seminaride jm arv ja liik, mis on liigitatud järgmiselt:

i)

riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud asjakohaste meetmete, makromajanduslike kohandamisprogrammide ja liikmesriikide enda algatatud reformide kaupa;

| ii) | erieesmärgi, poliitikavaldkonna ja toetusesaaja liikmesriigi kaupa; |
| --- | --- |

ii)

erieesmärgi, poliitikavaldkonna ja toetusesaaja liikmesriigi kaupa;

| iii) | toetuse andjate kaupa, kelleks on näiteks valitsusasutused, avalik-õiguslikud asutused, avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused või rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

iii)

toetuse andjate kaupa, kelleks on näiteks valitsusasutused, avalik-õiguslikud asutused, avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused või rahvusvahelised organisatsioonid;

| iv) | toetusesaajalt liikmesriigilt toetuse saajate, näiteks liikmesriigi ametiasutuste kaupa. |
| --- | --- |

iv)

toetusesaajalt liikmesriigilt toetuse saajate, näiteks liikmesriigi ametiasutuste kaupa.

| d) | komisjoni, (olenevalt asjaoludest) reformipartnerite ning programmi raames toimuvateks tegevusteks toetuse andjate vaheliste poliitiliste ja õiguslike kokkulepete, näiteks poliitiliste vastastikuse mõistmise memorandumite, eellepingute, kokkulepete, lepingute arv ja liik erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa; |
| --- | --- |

d)

komisjoni, (olenevalt asjaoludest) reformipartnerite ning programmi raames toimuvateks tegevusteks toetuse andjate vaheliste poliitiliste ja õiguslike kokkulepete, näiteks poliitiliste vastastikuse mõistmise memorandumite, eellepingute, kokkulepete, lepingute arv ja liik erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa;

| e) | vastu võetud poliitiliste algatuste (nt tegevuskavad ja teekaardid, suunised, soovitused ja soovitatud õigusaktid) arv erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa seoses programmi raames toetust saanud asjaomaste tegevustega; |
| --- | --- |

e)

vastu võetud poliitiliste algatuste (nt tegevuskavad ja teekaardid, suunised, soovitused ja soovitatud õigusaktid) arv erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa seoses programmi raames toetust saanud asjaomaste tegevustega;

| f) | programmiga ette nähtud toetusmeetmete tulemusena rakendatud meetmete arv poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa, jaotatuna riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud asjakohaste meetmete, makromajanduslike kohandamisprogrammide ja liikmesriikide enda algatatud reformide kaupa; |
| --- | --- |

f)

programmiga ette nähtud toetusmeetmete tulemusena rakendatud meetmete arv poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa, jaotatuna riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud asjakohaste meetmete, makromajanduslike kohandamisprogrammide ja liikmesriikide enda algatatud reformide kaupa;

| g) | programmi raames toetust saanud liikmesriigi ametiasutuste, haldusasutuste ja muude avaliku sektori asutuste ning (olemasolu korral) teiste sidusrühmade või osalejate tagasiside programmi raames võetud meetmete tulemuste või mõju kohta, jaotatuna erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad kvantitatiivsed või empiirilised andmed; |
| --- | --- |

g)

programmi raames toetust saanud liikmesriigi ametiasutuste, haldusasutuste ja muude avaliku sektori asutuste ning (olemasolu korral) teiste sidusrühmade või osalejate tagasiside programmi raames võetud meetmete tulemuste või mõju kohta, jaotatuna erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad kvantitatiivsed või empiirilised andmed;

| h) | toetuseandjate tagasiside programmi raames teataval eesmärgil ja konkreetses poliitikavaldkonnas antud toetuse tulemuste või mõju kohta toetusesaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad kvantitatiivsed või empiirilised andmed; |
| --- | --- |

h)

toetuseandjate tagasiside programmi raames teataval eesmärgil ja konkreetses poliitikavaldkonnas antud toetuse tulemuste või mõju kohta toetusesaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad kvantitatiivsed või empiirilised andmed;

| i) | asjaomaste sidusrühmade seisukohtade muutumine seoses programmi panusega reformide elluviimisse, jaotatuna erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad asjakohased kvantitatiivsed või empiirilised andmed, ning |
| --- | --- |

i)

asjaomaste sidusrühmade seisukohtade muutumine seoses programmi panusega reformide elluviimisse, jaotatuna erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja toetusesaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad asjakohased kvantitatiivsed või empiirilised andmed, ning

| j) | koostöö- ja toetuskavas sisalduvate eesmärkide arv, mille toetusesaaja liikmesriik on täitnud muu hulgas tänu programmist saadud toetusele. |
| --- | --- |

j)

koostöö- ja toetuskavas sisalduvate eesmärkide arv, mille toetusesaaja liikmesriik on täitnud muu hulgas tänu programmist saadud toetusele.

Kõnealuseid näitajaid kasutatakse vastavalt kättesaadavatele andmetele ja teabele, sealhulgas vastavalt asjakohastele kvantitatiivsetele või empiirilistele andmetele.

Lisaks viib komisjon läbi kvalitatiivse analüüsi, et teha kindlaks seosed programmist antava toetuse (mida mõõdetakse kõnealustest näitajatest saadud teabe abil) ning toetusesaaja liikmesriigi institutsiooniliste, haldus- ja struktuurireformide vahel, mille eesmärk on tõhustada konkurentsivõimet, tootlikkust, majanduskasvu, töökohti, ühtekuuluvust ja investeeringuid.

---

| 19.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/17

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/826,

17. mai 2017,

millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas ajavahemikuks 2017–2020

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 169 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit aitab kaasa sellele, et tagada tarbijakaitse kõrge tase ning asetada tarbijad siseturul kesksele kohale, toetades ja täiendades liikmesriikide poliitikat, millega püütakse tagada, et kodanikud saavad täielikult osa siseturu hüvedest ning nende õiguslikud ning majandushuvid on seejuures nõuetekohaselt esindatud ja kaitstud. Hästi toimiv ja usaldusväärne finantsteenuste sektor on siseturu ja selle piiriülese suutlikkuse oluline osa. See eeldab tugevat reguleerimise ja järelevalve raamistikku, mis samaaegselt tagab finantsstabiilsuse ja toetab jätkusuutlikku majandust. Samal ajal peaks hästi toimiv ja usaldusväärne finantsteenuste sektor tagama kõrgetasemelise kaitse tarbijatele ja muudele finantsteenuste lõppkasutajatele, sealhulgas jaeinvestoritele, hoiustajatele, kindlustusvõtjatele, pensionifondide liikmetele ja neist fondidest tulu saajatele, üksikaktsionäridele, laenuvõtjatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Liit aitab kaasa sellele, et tagada tarbijakaitse kõrge tase ning asetada tarbijad siseturul kesksele kohale, toetades ja täiendades liikmesriikide poliitikat, millega püütakse tagada, et kodanikud saavad täielikult osa siseturu hüvedest ning nende õiguslikud ning majandushuvid on seejuures nõuetekohaselt esindatud ja kaitstud. Hästi toimiv ja usaldusväärne finantsteenuste sektor on siseturu ja selle piiriülese suutlikkuse oluline osa. See eeldab tugevat reguleerimise ja järelevalve raamistikku, mis samaaegselt tagab finantsstabiilsuse ja toetab jätkusuutlikku majandust. Samal ajal peaks hästi toimiv ja usaldusväärne finantsteenuste sektor tagama kõrgetasemelise kaitse tarbijatele ja muudele finantsteenuste lõppkasutajatele, sealhulgas jaeinvestoritele, hoiustajatele, kindlustusvõtjatele, pensionifondide liikmetele ja neist fondidest tulu saajatele, üksikaktsionäridele, laenuvõtjatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

| (2) | Alates 2007. aastast on finants- ja majanduskriis kõigutanud finantsteenuste lõppkasutajate, eelkõige tarbijate usaldust. Selleks et taastada nende usaldus finantssektori kindluse vastu ja soodustada parimate tavade järgimist finantssektoris, on oluline suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate, sealhulgas jaeinvestorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate, pensionifondide liikmete ja neist fondidest tulu saajate, üksikaktsionäride, laenuvõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, samuti nende huve esindavate sidusrühmade aktiivset osalemist liidu poliitika ja muu asjakohase mitmepoolse poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas ja nende kaasatust sellesse. |
| --- | --- |

(2)

Alates 2007. aastast on finants- ja majanduskriis kõigutanud finantsteenuste lõppkasutajate, eelkõige tarbijate usaldust. Selleks et taastada nende usaldus finantssektori kindluse vastu ja soodustada parimate tavade järgimist finantssektoris, on oluline suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate, sealhulgas jaeinvestorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate, pensionifondide liikmete ja neist fondidest tulu saajate, üksikaktsionäride, laenuvõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, samuti nende huve esindavate sidusrühmade aktiivset osalemist liidu poliitika ja muu asjakohase mitmepoolse poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas ja nende kaasatust sellesse.

| (3) | Nende eesmärkide saavutamiseks ja Euroopa Parlamendi erakondadeülest algatust järgides käivitas komisjon 2011. aasta lõpus katseprojekti, mille eesmärk oli anda toetusi finantsteadmiste keskuse arendamiseks, et sellest saaksid kasu tarbijad, muud lõppkasutajad ja nende huve esindavad sidusrühmad, et tugevdada nende suutlikkust osaleda liidu poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas ning toetada vastupidava pangandussüsteemi väljakujundamist. Peamised poliitilised eesmärgid olid järgmised: tagada, et uue liidu õigusakti algatamisel edastatakse liidu poliitikakujundajatele ka muud seisukohad peale finantssektori asjatundjate seisukohtade; tagada tulevases liidu õiguses tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate huvidega arvestamine; tagada, et laiem avalikkus oleks finantsvaldkonna õigusaktides käsitletavatest küsimustest paremini informeeritud, tõstes seeläbi üldist finantsteadlikkust ning tagada, et suurendataks tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate aktiivset osalemist liidu poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas, mille tulemuseks oleks tasakaalustatud liidu õigus. |
| --- | --- |

(3)

Nende eesmärkide saavutamiseks ja Euroopa Parlamendi erakondadeülest algatust järgides käivitas komisjon 2011. aasta lõpus katseprojekti, mille eesmärk oli anda toetusi finantsteadmiste keskuse arendamiseks, et sellest saaksid kasu tarbijad, muud lõppkasutajad ja nende huve esindavad sidusrühmad, et tugevdada nende suutlikkust osaleda liidu poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas ning toetada vastupidava pangandussüsteemi väljakujundamist. Peamised poliitilised eesmärgid olid järgmised: tagada, et uue liidu õigusakti algatamisel edastatakse liidu poliitikakujundajatele ka muud seisukohad peale finantssektori asjatundjate seisukohtade; tagada tulevases liidu õiguses tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate huvidega arvestamine; tagada, et laiem avalikkus oleks finantsvaldkonna õigusaktides käsitletavatest küsimustest paremini informeeritud, tõstes seeläbi üldist finantsteadlikkust ning tagada, et suurendataks tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate aktiivset osalemist liidu poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas, mille tulemuseks oleks tasakaalustatud liidu õigus.

| (4) | Selle tulemusena andis komisjon aastatel 2012–2015 avaliku projektikonkursi kaudu tegevustoetust kahele mittetulundusorganisatsioonile – Finance Watch ja Better Finance. Need toetused määrati 2012. ja 2013. aastal kaks aastat kestnud katseprojekti raames ning alates 2014. aastast ettevalmistava meetme raames. Lisaks otsustati 2016. aastal asendada tegevustoetus meetmetoetusega, sest meetmetoetus tagab parema kontrolli liidu eelarvekulutuste üle. Kuna ettevalmistavat meedet saab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) kohaselt kasutada üksnes kuni kolme järjestikuse aasta jooksul, on vaja seadusandlikku akti, et tagada õiguslik alus selliste meetmete rahastamiseks alates 2017. aastast. |
| --- | --- |

(4)

Selle tulemusena andis komisjon aastatel 2012–2015 avaliku projektikonkursi kaudu tegevustoetust kahele mittetulundusorganisatsioonile – Finance Watch ja Better Finance. Need toetused määrati 2012. ja 2013. aastal kaks aastat kestnud katseprojekti raames ning alates 2014. aastast ettevalmistava meetme raames. Lisaks otsustati 2016. aastal asendada tegevustoetus meetmetoetusega, sest meetmetoetus tagab parema kontrolli liidu eelarvekulutuste üle. Kuna ettevalmistavat meedet saab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) kohaselt kasutada üksnes kuni kolme järjestikuse aasta jooksul, on vaja seadusandlikku akti, et tagada õiguslik alus selliste meetmete rahastamiseks alates 2017. aastast.

| (5) | Finance Watch loodi liidu toetuste abil 2011. aastal Belgia õiguse kohaselt rahvusvahelise mittetulundusühinguna. Selle eesmärk on kaitsta kodanikuühiskonna huve finantssektoris. Liidu toetuste tulemusena õnnestus Finance Watchil lühikese ajaga moodustada selliste kvalifitseeritud ekspertide meeskond, kes olid suutelised finantsteenuste valdkonnas tegema uuringuid, poliitika analüüse ja korraldama teabevahetust. |
| --- | --- |

(5)

Finance Watch loodi liidu toetuste abil 2011. aastal Belgia õiguse kohaselt rahvusvahelise mittetulundusühinguna. Selle eesmärk on kaitsta kodanikuühiskonna huve finantssektoris. Liidu toetuste tulemusena õnnestus Finance Watchil lühikese ajaga moodustada selliste kvalifitseeritud ekspertide meeskond, kes olid suutelised finantsteenuste valdkonnas tegema uuringuid, poliitika analüüse ja korraldama teabevahetust.

| (6) | Better Finance loodi alates 2009. aastast toimunud olemasolevate Euroopa investorite ja aktsionäride liitude järjestikuste ümberkorraldamiste ja ümbernimetamiste tulemusena. Tänu liidu toetustele on nimetatud organisatsioon rajanud finantsekspertiisi keskuse, mis on peamiselt keskendunud tarbijate, jaeinvestorite, üksikaktsionäride, hoiustajate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate huvidele vastavalt oma liikmeskonnale ja vahenditele. |
| --- | --- |

(6)

Better Finance loodi alates 2009. aastast toimunud olemasolevate Euroopa investorite ja aktsionäride liitude järjestikuste ümberkorraldamiste ja ümbernimetamiste tulemusena. Tänu liidu toetustele on nimetatud organisatsioon rajanud finantsekspertiisi keskuse, mis on peamiselt keskendunud tarbijate, jaeinvestorite, üksikaktsionäride, hoiustajate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate huvidele vastavalt oma liikmeskonnale ja vahenditele.

| (7) | Katseprojekti ja sellele järgneva ettevalmistava meetme 2015. aastal toimunud hindamise tulemusena leiti, et poliitilised eesmärgid on üldiselt saavutatud. Finance Watch ja Better Finance on käsitlenud vastastikku täiendavaid poliitikavaldkondi ja suhelnud eri sihtrühmadega. Ühiselt on nende tegevus katnud enamiku liidu 2012. aasta järgsest finantspoliitilisest tegevuskavast ning niivõrd kui nende ressursid on lubanud, on Finance Watch ja Better Finance püüdnud oma tegevust laiendada, et katta liidusiseselt geograafiliselt laia ala. |
| --- | --- |

(7)

Katseprojekti ja sellele järgneva ettevalmistava meetme 2015. aastal toimunud hindamise tulemusena leiti, et poliitilised eesmärgid on üldiselt saavutatud. Finance Watch ja Better Finance on käsitlenud vastastikku täiendavaid poliitikavaldkondi ja suhelnud eri sihtrühmadega. Ühiselt on nende tegevus katnud enamiku liidu 2012. aasta järgsest finantspoliitilisest tegevuskavast ning niivõrd kui nende ressursid on lubanud, on Finance Watch ja Better Finance püüdnud oma tegevust laiendada, et katta liidusiseselt geograafiliselt laia ala.

| (8) | Mõlemad organisatsioonid on andnud lisaväärtust oma liikmesriikidest pärit liikmete tegevusele ja liidu tarbijatele. Liikmesriikide organisatsioonidel, kes tegelevad paljude eri tarbijaküsimustega, puuduvad sageli tehnilised ekspertteadmised konkreetselt finantsteenustega seotud poliitikavaldkondadest ning liidu asjaomase poliitika kujundamise protsessist. Lisaks ei ole teisi sarnaseid organisatsioone liidu tasandil kindlaks tehtud. Kuigi katseprojekti hindamine näitas, et alates 2012. aastast toimunud iga-aastastele projektikonkurssidele ei ole teisi taotlejaid ilmunud, peaks käesolevas määruses ette nähtud programm ajavahemiku 2017–2020 järel olema avatud teistele võimalikele toetusesaajatele, kui nad selle nõuetele vastavad. |
| --- | --- |

(8)

Mõlemad organisatsioonid on andnud lisaväärtust oma liikmesriikidest pärit liikmete tegevusele ja liidu tarbijatele. Liikmesriikide organisatsioonidel, kes tegelevad paljude eri tarbijaküsimustega, puuduvad sageli tehnilised ekspertteadmised konkreetselt finantsteenustega seotud poliitikavaldkondadest ning liidu asjaomase poliitika kujundamise protsessist. Lisaks ei ole teisi sarnaseid organisatsioone liidu tasandil kindlaks tehtud. Kuigi katseprojekti hindamine näitas, et alates 2012. aastast toimunud iga-aastastele projektikonkurssidele ei ole teisi taotlejaid ilmunud, peaks käesolevas määruses ette nähtud programm ajavahemiku 2017–2020 järel olema avatud teistele võimalikele toetusesaajatele, kui nad selle nõuetele vastavad.

| (9) | Regulaarsetest jõupingutustest hoolimata ei ole Finance Watch ja Better Finance suutnud saada stabiilseid ja märkimisväärseid rahalisi vahendeid teistelt, finantssektorist sõltumatutelt rahastajatelt, mistõttu nende rahaline jätkusuutlikkus jääb suuresti sõltuvaks liidu rahastamisest. Seepärast on liidupoolne kaasrahastamine praegu vajalik, et tagada nende vahendite saamine, mida vajatakse lähiaastatel soovitud poliitikaeesmärkide saavutamiseks ning et pakkuda finantsstabiilsust kõnealustele organisatsioonidele ning nende ekspertidele ja haldustöötajatele, kellel on siiani õnnestunud vajalikud tegevused lühikese aja jooksul käivitada. Seega on vaja aastateks 2017–2020 luua organisatsioonide Finance Watch ja Better Finance tegevuse toetamiseks liidu programm (edaspidi „programm“), millega täiendatakse liikmesriikide poolt riigi tasandil ellu viidavat sarnast poliitikat. Finantsstabiilsus omab mõlema organisatsiooni ekspertteadmiste säilitamise ja projektide kavandamise seisukohalt keskset tähtsust. Siiski peavad kõnealusest programmist toetust saavad organisatsioonid püüdma suurendada muudest allikatest saadava rahastamise osakaalu. |
| --- | --- |

(9)

Regulaarsetest jõupingutustest hoolimata ei ole Finance Watch ja Better Finance suutnud saada stabiilseid ja märkimisväärseid rahalisi vahendeid teistelt, finantssektorist sõltumatutelt rahastajatelt, mistõttu nende rahaline jätkusuutlikkus jääb suuresti sõltuvaks liidu rahastamisest. Seepärast on liidupoolne kaasrahastamine praegu vajalik, et tagada nende vahendite saamine, mida vajatakse lähiaastatel soovitud poliitikaeesmärkide saavutamiseks ning et pakkuda finantsstabiilsust kõnealustele organisatsioonidele ning nende ekspertidele ja haldustöötajatele, kellel on siiani õnnestunud vajalikud tegevused lühikese aja jooksul käivitada. Seega on vaja aastateks 2017–2020 luua organisatsioonide Finance Watch ja Better Finance tegevuse toetamiseks liidu programm (edaspidi „programm“), millega täiendatakse liikmesriikide poolt riigi tasandil ellu viidavat sarnast poliitikat. Finantsstabiilsus omab mõlema organisatsiooni ekspertteadmiste säilitamise ja projektide kavandamise seisukohalt keskset tähtsust. Siiski peavad kõnealusest programmist toetust saavad organisatsioonid püüdma suurendada muudest allikatest saadava rahastamise osakaalu.

| (10) | Organisatsioonide Finance Watch ja Better Finance rahastamise jätkamine ajavahemikus 2017–2020 samadel alustel kui ettevalmistava meetme korral tagaks nende organisatsioonide tegevuse siiani hinnatud positiivse mõju jätkumise. Programmi rakendamise rahastamispaketi aluseks peaksid olema kummagi organisatsiooni keskmised tegelikud kulud aastatel 2012–2015. Liidu kaasrahastamise ülemmäär 60 % tuleks jätta samaks. Kui programmi ja selle rahastamist jätkatakse ka pärast 2020. aastat ning kui ilmub ka teisi võimalikke osalejaid, peaks konkurss olema avatud kõigile organisatsioonidele, kes võivad osutuda sobivaks ning kes vastavad käesoleva määruse nõuetele ja aitavad saavutada programmi eesmärke. |
| --- | --- |

(10)

Organisatsioonide Finance Watch ja Better Finance rahastamise jätkamine ajavahemikus 2017–2020 samadel alustel kui ettevalmistava meetme korral tagaks nende organisatsioonide tegevuse siiani hinnatud positiivse mõju jätkumise. Programmi rakendamise rahastamispaketi aluseks peaksid olema kummagi organisatsiooni keskmised tegelikud kulud aastatel 2012–2015. Liidu kaasrahastamise ülemmäär 60 % tuleks jätta samaks. Kui programmi ja selle rahastamist jätkatakse ka pärast 2020. aastat ning kui ilmub ka teisi võimalikke osalejaid, peaks konkurss olema avatud kõigile organisatsioonidele, kes võivad osutuda sobivaks ning kes vastavad käesoleva määruse nõuetele ja aitavad saavutada programmi eesmärke.

| (11) | Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) punkti 17 tähenduses.

| (12) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks.

| (13) | Kõik toetusesaajad peaksid igal aastal enne 30. novembrit esitama komisjonile järgmiseks aastaks programmi poliitikaeesmärkide saavutamiseks kavandatud tegevuste kirjelduse. Kirjeldus peaks olema üksikasjalik ja hõlmama tegevuste eesmärke, oodatavaid tulemusi ja mõju, hinnangulisi kulusid ja ajakava ning asjaomaseid näitajaid nende hindamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Kõik toetusesaajad peaksid igal aastal enne 30. novembrit esitama komisjonile järgmiseks aastaks programmi poliitikaeesmärkide saavutamiseks kavandatud tegevuste kirjelduse. Kirjeldus peaks olema üksikasjalik ja hõlmama tegevuste eesmärke, oodatavaid tulemusi ja mõju, hinnangulisi kulusid ja ajakava ning asjaomaseid näitajaid nende hindamiseks.

| (14) | Rahalist toetust tuleks anda vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (5). |
| --- | --- |

(14)

Rahalist toetust tuleks anda vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (5).

| (15) | Komisjon peaks hiljemalt 12 kuud enne programmi lõppemist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmiga saavutatud tulemuste hindamise aruande. Selles tuleks hinnata, kas programmi pärast ajavahemikku 2017–2020 jätkata. Programmi pikendamine, muutmine või uuendamine pärast ajavahemikku 2017–2020 eeldaks toetusesaajate valimiseks avaliku projektikonkursi korraldamist. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon peaks hiljemalt 12 kuud enne programmi lõppemist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmiga saavutatud tulemuste hindamise aruande. Selles tuleks hinnata, kas programmi pärast ajavahemikku 2017–2020 jätkata. Programmi pikendamine, muutmine või uuendamine pärast ajavahemikku 2017–2020 eeldaks toetusesaajate valimiseks avaliku projektikonkursi korraldamist.

| (16) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi. |
| --- | --- |

(16)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi.

| (17) | Toetusesaajad peaksid tegema kõik selleks, et muuta oma tegevus nähtavaks kõigis liikmesriikides. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid toetusesaajad püüdma luua kontakte asjaomaste mittetulunduslike tarbijaorganisatsioonidega kogu liidus, ning niivõrd kui vähegi võimalik, tõlkima oma organisatsiooni, liikmesuse ja tegevusega seotud teabe ja avaldama selle oma veebisaidil. |
| --- | --- |

(17)

Toetusesaajad peaksid tegema kõik selleks, et muuta oma tegevus nähtavaks kõigis liikmesriikides. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid toetusesaajad püüdma luua kontakte asjaomaste mittetulunduslike tarbijaorganisatsioonidega kogu liidus, ning niivõrd kui vähegi võimalik, tõlkima oma organisatsiooni, liikmesuse ja tegevusega seotud teabe ja avaldama selle oma veebisaidil.

| (18) | Selleks et tagada toetusesaajate poolt elluviidavate liidu rahalist toetust saavate meetmete järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist ning seda tuleks kohaldada 1. maist 2017. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada toetusesaajate poolt elluviidavate liidu rahalist toetust saavate meetmete järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist ning seda tuleks kohaldada 1. maist 2017.

| (19) | Kuna käesoleva määruse eesmärki luua liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määruse eesmärki luua liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevaga luuakse liidu programm (edaspidi „programm“) ajavahemikuks 1. maist 2017 kuni 31. detsembrini 2020, et toetada artikli 3 lõikes 1 osutatud organisatsioonide tegevust. Nimetatud tegevus aitab saavutada liidu poliitilisi eesmärke suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate ning nende huve esindavate sidusrühmade kaasatust liidu ja muu asjassepuutuva mitmepoolse poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas.

2.   Programmi eesmärkide saavutamiseks kaasrahastatakse sellega järgmisi tegevusi:

| a) | teadusuuringud, sealhulgas oma teadustöö ja andmete loomine ning ekspertteadmiste arendamine; |
| --- | --- |

a)

teadusuuringud, sealhulgas oma teadustöö ja andmete loomine ning ekspertteadmiste arendamine;

| b) | tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajatega suhtlemine kontakti hoidmise kaudu liikmesriikides tegutsevate tarbijakaitsevõrgustikega ja pakkudes abitelefoni, et välja selgitada liidu poliitikakujundamise jaoks olulised küsimused, milles kaitsta tarbijate huve finantsteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajatega suhtlemine kontakti hoidmise kaudu liikmesriikides tegutsevate tarbijakaitsevõrgustikega ja pakkudes abitelefoni, et välja selgitada liidu poliitikakujundamise jaoks olulised küsimused, milles kaitsta tarbijate huve finantsteenuste valdkonnas;

| c) | teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ning finantshariduse ja -koolituse pakkumine kas otse või liikmesriigis asuvate liikmete kaudu, hõlmates tarbijatest, muudest finantsteenuste lõppkasutajatest ja mitte-ekspertidest koosnevat laiemat sihtrühma; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ning finantshariduse ja -koolituse pakkumine kas otse või liikmesriigis asuvate liikmete kaudu, hõlmates tarbijatest, muudest finantsteenuste lõppkasutajatest ja mitte-ekspertidest koosnevat laiemat sihtrühma;

| d) | artikli 3 lõikes 1 osutatud organisatsioonide liikmete vahelist suhtlemist hoogustav tegevus, samuti toetustegevus ja poliitiline nõustamine, millega toetatakse nende liikmete seisukohti liidu tasandil ning edendatakse avalikku ja üldist huvi finantsvaldkonna ja liidu tasandi reguleerimise vastu. |
| --- | --- |

d)

artikli 3 lõikes 1 osutatud organisatsioonide liikmete vahelist suhtlemist hoogustav tegevus, samuti toetustegevus ja poliitiline nõustamine, millega toetatakse nende liikmete seisukohti liidu tasandil ning edendatakse avalikku ja üldist huvi finantsvaldkonna ja liidu tasandi reguleerimise vastu.

Artikkel 2

Programmi eesmärgid

1.   Programmil on järgmised eesmärgid:

| a) | suurendada veelgi tarbijate ja finantsteenuste muude lõppkasutajate, samuti tarbijate ja finantsteenuste muude lõppkasutajate huve esindavate sidusrühmade aktiivset osalemist liidu poliitika ja muu asjakohase mitmepoolse poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas ja nende kaasatust sellesse; |
| --- | --- |

a)

suurendada veelgi tarbijate ja finantsteenuste muude lõppkasutajate, samuti tarbijate ja finantsteenuste muude lõppkasutajate huve esindavate sidusrühmade aktiivset osalemist liidu poliitika ja muu asjakohase mitmepoolse poliitika kujundamises finantsteenuste valdkonnas ja nende kaasatust sellesse;

| b) | teavitada tarbijaid ja muude finantsteenuste lõppkasutajaid ning nende huve esindavaid sidusrühmi finantssektori reguleerimisel lahendatavatest küsimustest. |
| --- | --- |

b)

teavitada tarbijaid ja muude finantsteenuste lõppkasutajaid ning nende huve esindavaid sidusrühmi finantssektori reguleerimisel lahendatavatest küsimustest.

2.   Komisjon tagab, et programmi hinnatakse korrapäraselt lõikes 1 sätestatud eesmärkide taustal, eelkõige nõudes, et iga toetusesaaja esitab

| a) | toetusesaaja poolt programmi raames võetud meetmete iga-aastase kirjelduse; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja poolt programmi raames võetud meetmete iga-aastase kirjelduse;

| b) | iga-aastase tegevusaruande, mis hõlmab toetusesaaja iga kavandatava ja läbiviidava tegevuse kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid; |
| --- | --- |

b)

iga-aastase tegevusaruande, mis hõlmab toetusesaaja iga kavandatava ja läbiviidava tegevuse kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid;

| c) | finantsaruande. |
| --- | --- |

c)

finantsaruande.

Hindamine hõlmab artikli 9 lõikes 1 osutatud aruande koostamist.

Artikkel 3

Programmi toetusesaajad

1.   Programmi toetusesaajad on Finance Watch ja Better Finance (edaspidi „toetusesaajad“).

2.   Selleks et programmi alusel toetust saada, peab toetusesaaja jätkama tegevust valitsusvälise mittetulundusliku juriidilise isikuna, kes ei sõltu majandusharust, kaubandusest ega ärist. Tal ei või olla vastandlikke huvisid ning ta peab esindama oma liikmete kaudu liidu tarbijate ja muude lõppkasutajate huve finantsteenuste valdkonnas.

Selleks et esindada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate huve võimalikult paljudes liikmesriikides, peab toetusesaaja püüdma laiendada oma aktiivsete liikmete võrgustikku liikmesriikides ja tagama ulatusliku geograafilise kaetuse.

Komisjon abistab toetusesaajaid liikmesriikides potentsiaalsete liikmete leidmisel. Komisjon tagab samuti programmi kestuse ajal jätkuva vastavuse käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus esitatud kriteeriumidele, lisades need artiklis 7 osutatud iga-aastastesse tööprogrammidesse ning hinnates igal aastal enne artiklis 4 osutatud meetmetoetuste andmist, kas toetusesaajad vastavad nendele kriteeriumidele.

3.   Juhul kui toetusesaajad ühinevad, saab tekkinud juriidilisest isikust programmi ainus toetusesaaja.

Artikkel 4

Toetuste andmine

Programmist antakse rahalisi vahendeid meetmetoetustena igal aastal ning rahastamine põhineb toetusesaaja esitatud ettepanekul vastavalt artikli 7 lõikele 2.

Artikkel 5

Läbipaistvus

1.   Igasuguses teabevahetuses või väljaandes, mis on seotud toetusesaaja võetud meetmega, mida rahastatakse programmist, peab olema osutatud, et toetusesaaja on saanud rahalist toetust liidu eelarvest.

2.   Kumbki toetusesaaja teeb kahe kuu jooksul pärast iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmist komisjonis samal ajal üldsusele ja asjaomastele mittetulunduslikele tarbijaorganisatsioonidele teatavaks järgmise teabe:

| a) | töö korraldus ja ulatus; |
| --- | --- |

a)

töö korraldus ja ulatus;

| b) | liikmeks saamise võimalus, liikmesuse tingimused ja toetusesaaja struktuur; |
| --- | --- |

b)

liikmeks saamise võimalus, liikmesuse tingimused ja toetusesaaja struktuur;

| c) | tegevused, mis on hõlmatud artikli 1 lõikega 2. |
| --- | --- |

c)

tegevused, mis on hõlmatud artikli 1 lõikega 2.

Artikkel 6

Finantssätted

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikus 1. maist 2017 kuni 31. detsembrini 2020 on maksimaalselt 6 000 000 eurot jooksevhindades.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu määravad iga-aastased eraldised kindlaks vastavalt mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piirmääradele.

Artikkel 7

Programmi rakendamine

1.   Komisjon rakendab programmi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

2.   Selleks et saada programmist toetust, peab iga toetusesaaja igal aastal enne 30. novembrit esitama komisjonile artikli 1 lõikes 2 osutatud selliste tegevuste kirjelduse, mis on kavandatud järgmiseks aastaks ning mis järgivad programmi poliitilisi eesmärke (edaspidi „ettepanek“). Kirjeldatakse nende tegevuste üksikasju, muu hulgas nende eesmärke, oodatavaid tulemusi ja mõju, hinnangulisi kulusid ja ajakava ning näitajaid, mille abil neid hinnata.

3.   Komisjon rakendab programmi iga-aastaste tööprogrammide abil kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

Iga-aastastes tööprogrammides sätestatakse soovitud eesmärgid, toetusesaajate võetavate meetmete eeldatavad tulemused, nende meetmete rakendamise meetodid ja nende meetmete jaoks nõutav rahastamise kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatud rahastamise summa ja rakendamise orienteeruv ajakava.

Meetmetoetuste puhul määratakse iga-aastaste tööprogrammidega kindlaks prioriteedid, olulised toetuse andmise kriteeriumid ning kaasrahastamise ülemmäär. Otsese kaasrahastamise ülemmäär on 60 % abikõlblikest kuludest. Juhul kui toetusesaaja saab rahalisi vahendeid liikmetelt, keda omakorda rahastatakse liidu rahastamisprogrammidest, piirab komisjon oma iga-aastast toetust, tagamaks, et kõnealusele toetusesaajale liidu poolt antava otsese ja kaudse rahastamise kogusumma programmi alusel võetavate meetmete jaoks ei ületa 70 % abikõlblike kulude kogusummast.

4.   Komisjon võtab iga-aastased tööprogrammid vastu rahastamisotsusega.

Artikkel 8

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmete, tõhusa kontrolli ja õigusnormide rikkumise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kontrollida kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva programmi alusel liidu vahenditest rahastatud.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (6) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (7) sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas programmist rahastatava toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud kelmust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, mis annavad komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada oma vastava pädevuse piires sellist auditeerimist ja uurimist.

Artikkel 9

Programmi hindamine

1.   Hiljemalt 12 kuud enne programmi lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande programmi eesmärkide saavutamise kohta ning esitab neile taotluse korral hindamiseks kasutatud ja komisjonile kättesaadava teabe, järgides samas kohaldatavaid andmekaitsenorme ja konfidentsiaalsuskohustusi.

Selles aruandes hinnatakse programmi üldist asjakohasust ja lisaväärtust, selle elluviimise tulemuslikkust ja tõhusust ning toetusesaajate tegevuse üldist ja individuaalset tulemuslikkust artikli 2 lõikes 1 loetletud eesmärkide saavutamise seisukohast.

2.   Lõikes 1 osutatud hindamisaruanne edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

Artikkel 10

Üleminekusäte

Toetusesaajad esitavad komisjonile ettepaneku programmi esimese aasta kohta hiljemalt 3. juuniks 2017.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. maist 2017 kuni 31. detsembrini 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 17. mai 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ABELA

---

(1)  
  ELT C 34, 2.2.2017, lk 117.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

3

(4)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

4

(5)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

7

---

| 19.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/24

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/827,

17. mai 2017,

millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2014 (3) alusel kaasrahastab liit rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutust (IFRSi sihtasutus), mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutuse õigusjärglane, ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2014 (3) alusel kaasrahastab liit rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutust (IFRSi sihtasutus), mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutuse õigusjärglane, ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2020.

| (2) | Liit kaasrahastas määruse (EL) nr 258/2014 alusel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Liit kaasrahastas määruse (EL) nr 258/2014 alusel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2016.

| (3) | 12. novembril 2013 avaldas komisjon siseturu ja teenuste voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande (edaspidi „erinõuniku aruanne“), milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamisse. |
| --- | --- |

(3)

12. novembril 2013 avaldas komisjon siseturu ja teenuste voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande (edaspidi „erinõuniku aruanne“), milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamisse.

| (4) | Komisjon on hoolikalt jälginud EFRAGi juhtimise reformi elluviimist ning nõuetekohaselt teavitanud selle edenemisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Selle põhjal on asjakohane jätkata EFRAGi rahastamist aastatel 2017–2020, et täita liidu programmi pikaajalised eesmärgid, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on hoolikalt jälginud EFRAGi juhtimise reformi elluviimist ning nõuetekohaselt teavitanud selle edenemisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Selle põhjal on asjakohane jätkata EFRAGi rahastamist aastatel 2017–2020, et täita liidu programmi pikaajalised eesmärgid, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas.

| (5) | EFRAGi nõukogu, kus on tasakaalustatult esindatud nii avaliku kui ka erasektori huvid, peaks tagama, et nõukogu liikmed kohustuvad tegutsema Euroopa avalikes huvides. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet, Euroopa Pangandusjärelevalvet, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja Euroopa Keskpanka kutsutakse üles aktiivselt panustama EFRAGi nõukogu töösse, niivõrd kui võimalik. |
| --- | --- |

(5)

EFRAGi nõukogu, kus on tasakaalustatult esindatud nii avaliku kui ka erasektori huvid, peaks tagama, et nõukogu liikmed kohustuvad tegutsema Euroopa avalikes huvides. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet, Euroopa Pangandusjärelevalvet, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja Euroopa Keskpanka kutsutakse üles aktiivselt panustama EFRAGi nõukogu töösse, niivõrd kui võimalik.

| (6) | Komisjon peaks esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EFRAGi eelneva aasta peamiste saavutuste ja tegevuste kohta. Samuti tuleks aruandes uurida laiendatud avaliku hüve kriteeriumiga seotud suundumusi ja esitada üksikasjalik ülevaade arengust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite valdkonnas. Raamatupidamisstandardid ei tohiks seada ohtu finantsstabiilsust liidus ega takistada liidu majanduslikku arengut. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon peaks esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EFRAGi eelneva aasta peamiste saavutuste ja tegevuste kohta. Samuti tuleks aruandes uurida laiendatud avaliku hüve kriteeriumiga seotud suundumusi ja esitada üksikasjalik ülevaade arengust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite valdkonnas. Raamatupidamisstandardid ei tohiks seada ohtu finantsstabiilsust liidus ega takistada liidu majanduslikku arengut.

| (7) | Seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite, PIOBi ja EFRAGi arenguga tuleks komisjoni iga-aastases aruandes viidata ka Euroopa Parlamendi soovituste järelmeetmetele ja nende rakendamisele. Lisaks julgustatakse IFRSi sihtasutust, PIOBit ja EFRAGi võtma korrapäraselt, st vähemalt kord aastas, osa Euroopa Parlamendi korraldatavatest kuulamistest, et anda täielikult aru rahvusvaheliste finantsaruandlus- ja auditeerimisstandardite väljatöötamisest. |
| --- | --- |

(7)

Seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite, PIOBi ja EFRAGi arenguga tuleks komisjoni iga-aastases aruandes viidata ka Euroopa Parlamendi soovituste järelmeetmetele ja nende rakendamisele. Lisaks julgustatakse IFRSi sihtasutust, PIOBit ja EFRAGi võtma korrapäraselt, st vähemalt kord aastas, osa Euroopa Parlamendi korraldatavatest kuulamistest, et anda täielikult aru rahvusvaheliste finantsaruandlus- ja auditeerimisstandardite väljatöötamisest.

| (8) | Komisjon peaks andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule rohkem korrapärast teavet IFRSi sihtasutuse, PIOBi ja EFRAGi ühiste püüdluste kohta, võttes arvesse asjaolu, et kõnealust kolme organisatsiooni kaasrahastab liit ja nad töötavad samade eesmärkide nimel. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peaks andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule rohkem korrapärast teavet IFRSi sihtasutuse, PIOBi ja EFRAGi ühiste püüdluste kohta, võttes arvesse asjaolu, et kõnealust kolme organisatsiooni kaasrahastab liit ja nad töötavad samade eesmärkide nimel.

| (9) | Komisjon peaks samuti kaaluma pikas perspektiivis EFRAGi toimimise ja eraõigusliku staatuse võimalikku muutmist. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks samuti kaaluma pikas perspektiivis EFRAGi toimimise ja eraõigusliku staatuse võimalikku muutmist.

| (10) | Seega tuleks määrust (EL) nr 258/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seega tuleks määrust (EL) nr 258/2014 vastavalt muuta.

| (11) | Kuna käesoleva määruse eesmärki – suurendada aastateks 2017–2020 liidu programmi eelarvet, toetamaks EFRAGi tegevust, mis aitab kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele finantsaruandluse vallas – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määruse eesmärki – suurendada aastateks 2017–2020 liidu programmi eelarvet, toetamaks EFRAGi tegevust, mis aitab kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele finantsaruandluse vallas – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | EFRAGi rahastamise järjepidevuse tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval ning seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017, |
| --- | --- |

(12)

EFRAGi rahastamise järjepidevuse tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval ning seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 258/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | EFRAG;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

| 2) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2014–2020 on 57 007 000 eurot jooksevhindades.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2014–2020 on 57 007 000 eurot jooksevhindades.“;

| b) | lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | EFRAG: 23 134 000 eurot;“. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

EFRAG: 23 134 000 eurot;“.

| 3) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   IFRSi sihtasutuse ja IASB puhul hinnatakse lõikes 3 osutatud aruandes ka nende juhtimist, eelkõige seoses läbipaistvuse, huvide konfliktide ennetamise ja ekspertide mitmekesisusega, ning meetmeid, mis on võetud huvide ulatusliku esindatuse ja avaliku aruandekohustuse tagamiseks.
  Peale selle tehakse kvaliteetsete raamatupidamisstandardite ning läbipaistvuse, aruandekohustuse ja usaldusväärsuse rangete standardite tagamiseks aruandes kindlaks IFRSi sihtasutuse võetud meetmed, muu hulgas üldsusele juurdepääsu tagamine dokumentidele, avatud dialoog Euroopa institutsioonide ja mitmesuguste sidusrühmadega, sidusrühmade kohtumistele esitatud läbipaistvusnõuetest johtuvalt võetud abinõud ja läbipaistvusregistrite loomine, ning antakse neile hinnang.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   IFRSi sihtasutuse ja IASB puhul hinnatakse lõikes 3 osutatud aruandes ka nende juhtimist, eelkõige seoses läbipaistvuse, huvide konfliktide ennetamise ja ekspertide mitmekesisusega, ning meetmeid, mis on võetud huvide ulatusliku esindatuse ja avaliku aruandekohustuse tagamiseks.

Peale selle tehakse kvaliteetsete raamatupidamisstandardite ning läbipaistvuse, aruandekohustuse ja usaldusväärsuse rangete standardite tagamiseks aruandes kindlaks IFRSi sihtasutuse võetud meetmed, muu hulgas üldsusele juurdepääsu tagamine dokumentidele, avatud dialoog Euroopa institutsioonide ja mitmesuguste sidusrühmadega, sidusrühmade kohtumistele esitatud läbipaistvusnõuetest johtuvalt võetud abinõud ja läbipaistvusregistrite loomine, ning antakse neile hinnang.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   PIOBi ja tema õigusjärglase puhul kajastatakse lõikes 3 osutatud aruandes rahastamise mitmekesistamise suundumusi ja hinnatakse seda, kuidas PIOBi töö aitab audiitori kutsealal parandada auditeerimise kvaliteeti, sealhulgas selle usaldusväärsust. Kui IFACi rahastamise osakaal ületab teataval aastal kahte kolmandikku kogu PIOBi aastasest rahastamisest, teeb komisjon ettepaneku piirata oma kõnealuse aasta osamakset maksimaalselt 300 000 euroga.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   PIOBi ja tema õigusjärglase puhul kajastatakse lõikes 3 osutatud aruandes rahastamise mitmekesistamise suundumusi ja hinnatakse seda, kuidas PIOBi töö aitab audiitori kutsealal parandada auditeerimise kvaliteeti, sealhulgas selle usaldusväärsust. Kui IFACi rahastamise osakaal ületab teataval aastal kahte kolmandikku kogu PIOBi aastasest rahastamisest, teeb komisjon ettepaneku piirata oma kõnealuse aasta osamakset maksimaalselt 300 000 euroga.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „6a.   EFRAGi puhul hinnatakse lõikes 3 osutatud aruandes alates 2018. aastast järgmist:






  a) | kas erinõuniku aruandes soovitatud laiendatud avaliku hüve kriteeriumi on eelmise aasta kinnitamisprotsessis järgitud; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„6a.   EFRAGi puhul hinnatakse lõikes 3 osutatud aruandes alates 2018. aastast järgmist:

a)

kas erinõuniku aruandes soovitatud laiendatud avaliku hüve kriteeriumi on eelmise aasta kinnitamisprotsessis järgitud;

| b) | kas Euroopa Parlamenti ja nõukogu on kaasatud juba alates varasest etapist finantsaruandlusstandardite väljatöötamisse üldiselt ja eelkõige nende kinnitamise protsessi; |
| --- | --- |

b)

kas Euroopa Parlamenti ja nõukogu on kaasatud juba alates varasest etapist finantsaruandlusstandardite väljatöötamisse üldiselt ja eelkõige nende kinnitamise protsessi;

| c) | kas EFRAGi rahastamisstruktuur on piisavalt mitmekesine ja tasakaalustatud, et võimaldada tal oma avaliku huvi ülesandeid sõltumatult ja tulemuslikult täita, ning |
| --- | --- |

c)

kas EFRAGi rahastamisstruktuur on piisavalt mitmekesine ja tasakaalustatud, et võimaldada tal oma avaliku huvi ülesandeid sõltumatult ja tulemuslikult täita, ning

| d) | EFRAGi juhtimist, eelkõige läbipaistvuse osas, ning samme, mis on astutud huvide ulatusliku esindatuse ja avaliku aruandekohustuse tagamiseks. |
| --- | --- |

d)

EFRAGi juhtimist, eelkõige läbipaistvuse osas, ning samme, mis on astutud huvide ulatusliku esindatuse ja avaliku aruandekohustuse tagamiseks.

Peale selle tehakse aruandes kindlaks sellised meetmed, mida EFRAG on võtnud demokraatliku aruandekohustuse, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse rangete standardite tagamiseks ning mille sisuks on muu hulgas üldsuse juurdepääs dokumentidele, avatud dialoog Euroopa institutsioonide ja mitmesuguste sidusrühmadega, kohustuslike läbipaistvusregistrite loomine, sidusrühmade kohtumiste läbipaistvusnõuded ja töökord, eelkõige huvide konfliktide ennetamine, ning antakse neile hinnang.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Strasbourg, 17. mai 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ABELA

---

(1)  
  ELT C 303, 19.8.2016, lk 147.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1).

3

---