# Jurnalul Oficial L 125/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 125 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6018 mai 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 125

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6018 mai 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/836 al Comisiei din 11 ianuarie 2017 de modificare a anexei III la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/837 al Comisiei din 17 mai 2017 de rectificare a versiunilor lingvistice în limbile polonă și suedeză ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/838 al Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 în ceea ce privește hrana anumitor animale de acvacultură ecologice (
  1
  ) | 5 |
| | * | Regulamentul (UE) 2017/839 al Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea nitriților (E 249-250) în golonka peklowana (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/840 al Comisiei din 17 mai 2017 privind neaprobarea substanței active ortosulfamuron, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (
  1
  ) | 10 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/841 al Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (CE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de autorizare a substanțelor active alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis tulpina: aq 10, benalaxil, bentazon, bifezanat, bromoxinil, carfentrazon etil, clorprofam, ciazofamid, desmedifam, diquat, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum tulpina: j1446, imazamox, imazosulfuron, izoxaflutol, laminarină, metalaxil-M, metoxifenozidă, milbemectină, oxasulfuron, fenmedifam, pendimetalin, pimetrozin, S-metolaclor și trifloxistrobin (
  1
  ) | 12 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/842 al Comisiei din 17 mai 2017 de reînnoire a aprobării substanței active cu risc redus Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  ) | 16 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/843 al Comisiei din 17 mai 2017 de aprobare a substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  ) | 21 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/844 al Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 25 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2017/845 a Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește listele orientative ale elementelor ce trebuie luate în considerare în vederea pregătirii strategiilor marine (
  1
  ) | 27 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/846 Parlamentului European din 16 martie 2017 de prelungire a mandatului Comisiei de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a dreptului Uniunii și administrări defectuoase în aplicarea acestuia în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală | 34 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/847 a Comisiei din 16 mai 2017 de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole
  [notificată cu numărul C(2017) 2891] | 35 |
| | * | Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a unor criterii și standarde metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine și a specificațiilor și metodelor standardizate de monitorizare și evaluare, precum și de abrogare a Deciziei 2010/477/UE (
  1
  ) | 43 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/836 al Comisiei din 11 ianuarie 2017 de modificare a anexei III la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/837 al Comisiei din 17 mai 2017 de rectificare a versiunilor lingvistice în limbile polonă și suedeză ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/838 al Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 în ceea ce privește hrana anumitor animale de acvacultură ecologice (
  1
  )

1

5

*

Regulamentul (UE) 2017/839 al Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea nitriților (E 249-250) în golonka peklowana (
  1
  )

1

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/840 al Comisiei din 17 mai 2017 privind neaprobarea substanței active ortosulfamuron, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (
  1
  )

1

10

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/841 al Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (CE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de autorizare a substanțelor active alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis tulpina: aq 10, benalaxil, bentazon, bifezanat, bromoxinil, carfentrazon etil, clorprofam, ciazofamid, desmedifam, diquat, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum tulpina: j1446, imazamox, imazosulfuron, izoxaflutol, laminarină, metalaxil-M, metoxifenozidă, milbemectină, oxasulfuron, fenmedifam, pendimetalin, pimetrozin, S-metolaclor și trifloxistrobin (
  1
  )

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

1

12

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/842 al Comisiei din 17 mai 2017 de reînnoire a aprobării substanței active cu risc redus Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  )

Coniothyrium minitans

1

16

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/843 al Comisiei din 17 mai 2017 de aprobare a substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  )

Beauveria bassiana

1

21

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/844 al Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

25

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2017/845 a Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește listele orientative ale elementelor ce trebuie luate în considerare în vederea pregătirii strategiilor marine (
  1
  )

1

27

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/846 Parlamentului European din 16 martie 2017 de prelungire a mandatului Comisiei de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a dreptului Uniunii și administrări defectuoase în aplicarea acestuia în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală

34

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/847 a Comisiei din 16 mai 2017 de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole
  [notificată cu numărul C(2017) 2891]

[notificată cu numărul C(2017) 2891]

35

*

Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a unor criterii și standarde metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine și a specificațiilor și metodelor standardizate de monitorizare și evaluare, precum și de abrogare a Deciziei 2010/477/UE (
  1
  )

1

43

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2015/1011 al Comisiei din 24 aprilie 2015 de completare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 111/2005 al Consiliului de stabilire a normelor de monitorizare a comerțului cu precursori de droguri între Comunitate și țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1277/2005 al Comisiei ( JO L 162, 27.6.2015 ) | 75 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2015/1011 al Comisiei din 24 aprilie 2015 de completare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 111/2005 al Consiliului de stabilire a normelor de monitorizare a comerțului cu precursori de droguri între Comunitate și țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1277/2005 al Comisiei ( JO L 162, 27.6.2015 )

( JO L 162, 27.6.2015 )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/836 AL COMISIEI

din 11 ianuarie 2017

de modificare a anexei III la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (1), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | O țară beneficiară în cadrul sistemului generalizat de preferințe tarifare (SGP) poate solicita să beneficieze de preferințe tarifare suplimentare în cadrul regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (SGP+). În acest sens, articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 prevede criterii specifice de eligibilitate pentru acordarea de preferințe tarifare unei țări solicitante în cadrul SGP+. Această țară ar trebui să fie considerată ca vulnerabilă din cauza lipsei unei diversificări suficiente și a integrării insuficiente în sistemul comercial internațional. Ea trebuie să fi ratificat toate convențiile enumerate în anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 978/2012, iar cele mai recente concluzii disponibile ale organismelor de monitorizare competente nu ar trebui să identifice probleme grave în ceea ce privește punerea efectivă în aplicare a acestor convenții. Țara în cauză trebuie să nu fi formulat, referitor la oricare dintre convențiile relevante, o rezervă care este interzisă de această convenție sau care, în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, este considerată incompatibilă cu obiectul și cu scopul respectivei convenții. Ea trebuie să accepte fără rezerve obligațiile de raportare impuse de fiecare convenție și să își asume angajamentele ferme prevăzute la articolul 9 alineatul (1) literele (d), (e) și (f) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012. |
| --- | --- |

(1)

O țară beneficiară în cadrul sistemului generalizat de preferințe tarifare (SGP) poate solicita să beneficieze de preferințe tarifare suplimentare în cadrul regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (SGP+). În acest sens, articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 prevede criterii specifice de eligibilitate pentru acordarea de preferințe tarifare unei țări solicitante în cadrul SGP+. Această țară ar trebui să fie considerată ca vulnerabilă din cauza lipsei unei diversificări suficiente și a integrării insuficiente în sistemul comercial internațional. Ea trebuie să fi ratificat toate convențiile enumerate în anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 978/2012, iar cele mai recente concluzii disponibile ale organismelor de monitorizare competente nu ar trebui să identifice probleme grave în ceea ce privește punerea efectivă în aplicare a acestor convenții. Țara în cauză trebuie să nu fi formulat, referitor la oricare dintre convențiile relevante, o rezervă care este interzisă de această convenție sau care, în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, este considerată incompatibilă cu obiectul și cu scopul respectivei convenții. Ea trebuie să accepte fără rezerve obligațiile de raportare impuse de fiecare convenție și să își asume angajamentele ferme prevăzute la articolul 9 alineatul (1) literele (d), (e) și (f) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012.

| (2) | O țară beneficiară a SGP care dorește să beneficieze de SGP+ trebuie să prezinte o cerere însoțită de informații complete privind ratificarea convențiilor relevante, rezervele și obiecțiile la aceste rezerve formulate de alte părți la convenție, precum și angajamentele sale ferme. |
| --- | --- |

(2)

O țară beneficiară a SGP care dorește să beneficieze de SGP+ trebuie să prezinte o cerere însoțită de informații complete privind ratificarea convențiilor relevante, rezervele și obiecțiile la aceste rezerve formulate de alte părți la convenție, precum și angajamentele sale ferme.

| (3) | Comisia a fost împuternicită să adopte acte delegate pentru a modifica anexa III la Regulamentul (UE) nr. 978/2012, în vederea acordării SGP+ unei țări solicitante prin adăugarea acesteia pe lista țărilor care beneficiază de SGP+. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a fost împuternicită să adopte acte delegate pentru a modifica anexa III la Regulamentul (UE) nr. 978/2012, în vederea acordării SGP+ unei țări solicitante prin adăugarea acesteia pe lista țărilor care beneficiază de SGP+.

| (4) | La 12 iulie 2016, Comisia a primit din partea Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka („Sri Lanka”) o cerere pentru a beneficia de SGP+. |
| --- | --- |

(4)

La 12 iulie 2016, Comisia a primit din partea Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka („Sri Lanka”) o cerere pentru a beneficia de SGP+.

| (5) | Comisia a examinat cererea pentru SGP+ depusă de Sri Lanka în conformitate cu dispozițiile articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 și a decis că Sri Lanka îndeplinește condițiile. Prin urmare, Sri Lanka ar trebui să beneficieze de SGP+ începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament. Anexa III la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a examinat cererea pentru SGP+ depusă de Sri Lanka în conformitate cu dispozițiile articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 și a decis că Sri Lanka îndeplinește condițiile. Prin urmare, Sri Lanka ar trebui să beneficieze de SGP+ începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament. Anexa III la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Comisia ar trebui să urmărească evoluția ratificării convențiilor relevante, punerea lor efectivă în aplicare de către Sri Lanka, precum și cooperarea guvernului din Sri Lanka cu organismele de monitorizare competente, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, |
| --- | --- |

(6)

Comisia ar trebui să urmărească evoluția ratificării convențiilor relevante, punerea lor efectivă în aplicare de către Sri Lanka, precum și cooperarea guvernului din Sri Lanka cu organismele de monitorizare competente, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa III din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, următoarea țară și codul alfabetic corespunzător se introduc în coloanele A și, respectiv, B:

| „Sri Lanka | LK” |
| --- | --- |

„Sri Lanka

LK”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 ianuarie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 303, 31.10.2012, p. 1.

1

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/837 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

de rectificare a versiunilor lingvistice în limbile polonă și suedeză ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2320/2002 (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Versiunea în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 al Comisiei (2) conține o eroare la punctul 11.4.3 litera (a) din anexă privind lista competențelor care necesită pregătire periodică la intervale specifice. |
| --- | --- |

(1)

Versiunea în limba polonă a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 al Comisiei (2) conține o eroare la punctul 11.4.3 litera (a) din anexă privind lista competențelor care necesită pregătire periodică la intervale specifice.

| (2) | Versiunea în limba suedeză a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 conține mai multe erori în anexă, și anume: la punctele 8.1.1.2 și 9.1.1.3 privind înnoirea controlului de securitate; la punctul 8.3.1 privind obiectul obligației de livrare; la punctul 9.1.3.5 litera (b) primul paragraf, privind sfera de aplicare a metodei de verificare; la punctul 9.3.1 privind obiectul obligației de livrare; precum și în fraza introductivă de la punctul 11.2.3.1 privind persoanele care au obligația de formare profesională. |
| --- | --- |

(2)

Versiunea în limba suedeză a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 conține mai multe erori în anexă, și anume: la punctele 8.1.1.2 și 9.1.1.3 privind înnoirea controlului de securitate; la punctul 8.3.1 privind obiectul obligației de livrare; la punctul 9.1.3.5 litera (b) primul paragraf, privind sfera de aplicare a metodei de verificare; la punctul 9.3.1 privind obiectul obligației de livrare; precum și în fraza introductivă de la punctul 11.2.3.1 privind persoanele care au obligația de formare profesională.

| (3) | Prin urmare, versiunile lingvistice în limbile polonă și suedeză ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 ar trebui rectificate în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, versiunile lingvistice în limbile polonă și suedeză ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/1998 ar trebui rectificate în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru securitatea aviației civile, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru securitatea aviației civile,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(nu privește versiunea în limba română)

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 97, 9.4.2008, p. 72.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1998 al Comisiei din 5 noiembrie 2015 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației (JO L 299, 14.11.2015, p. 1).

2

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/838 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 în ceea ce privește hrana anumitor animale de acvacultură ecologice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (1), în special articolul 15 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 834/2007 stabilește cerințe de bază privind producția ecologică de animale de acvacultură, inclusiv cerințe referitoare la hrana pentru animale. Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (2) stabilește norme detaliate de punere în aplicare a respectivelor cerințe. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 834/2007 stabilește cerințe de bază privind producția ecologică de animale de acvacultură, inclusiv cerințe referitoare la hrana pentru animale. Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (2) stabilește norme detaliate de punere în aplicare a respectivelor cerințe.

| (2) | Articolul 15 alineatul (1) litera (d) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 prevede că peștii și crustaceele trebuie să fie hrăniți cu hrană care satisface cerințele nutriționale ale animalelor în diversele etape de dezvoltare ale acestora. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 15 alineatul (1) litera (d) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 prevede că peștii și crustaceele trebuie să fie hrăniți cu hrană care satisface cerințele nutriționale ale animalelor în diversele etape de dezvoltare ale acestora.

| (3) | Articolul 25l din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 stabilește norme specifice privind hrana destinată anumitor animale de acvacultură menționate în secțiunile 6, 7 și 9 din anexa XIIIa la respectivul regulament. Obiectivul normelor prevăzute la articolul respectiv este să acorde prioritate hranei disponibile în mod natural, atunci când aceasta este disponibilă. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 25l din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 stabilește norme specifice privind hrana destinată anumitor animale de acvacultură menționate în secțiunile 6, 7 și 9 din anexa XIIIa la respectivul regulament. Obiectivul normelor prevăzute la articolul respectiv este să acorde prioritate hranei disponibile în mod natural, atunci când aceasta este disponibilă.

| (4) | În conformitate cu articolul 25l alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008, animalele în cauză trebuie să fie hrănite cu hrană care se găsește în mod natural în iazuri și lacuri. Articolul 25l alineatul (2) din regulamentul menționat anterior permite utilizarea alimentelor ecologice de origine vegetală sau a algelor marine, atunci când resursele naturale de hrană nu sunt disponibile în cantități suficiente. Articolul 25l alineatul (3) literele (a) și (b) din regulamentul menționat anterior stabilesc procentele maxime de făină de pește și ulei de pește care pot fi incluse în rația de hrană a Pangasius spp. și a creveților, atunci când se suplimentează hrana disponibilă în mod natural. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 25l alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008, animalele în cauză trebuie să fie hrănite cu hrană care se găsește în mod natural în iazuri și lacuri. Articolul 25l alineatul (2) din regulamentul menționat anterior permite utilizarea alimentelor ecologice de origine vegetală sau a algelor marine, atunci când resursele naturale de hrană nu sunt disponibile în cantități suficiente. Articolul 25l alineatul (3) literele (a) și (b) din regulamentul menționat anterior stabilesc procentele maxime de făină de pește și ulei de pește care pot fi incluse în rația de hrană a Pangasius spp. și a creveților, atunci când se suplimentează hrana disponibilă în mod natural.

| (5) | Hrana prezentă în mod natural este limitată sau inexistentă în stadiul de incubare. Statele membre au informat Comisia că normele privind alimentația creveților din familia Penaeidae, în special a creveților tigrați (Penaeus monodon), prevăzute la articolul 25l alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008, ar conduce la malnutriție și la creșterea mortalități dacă ar fi aplicate în stadiile juvenile într-un mediu de incubator. |
| --- | --- |

(5)

Hrana prezentă în mod natural este limitată sau inexistentă în stadiul de incubare. Statele membre au informat Comisia că normele privind alimentația creveților din familia Penaeidae, în special a creveților tigrați (Penaeus monodon), prevăzute la articolul 25l alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008, ar conduce la malnutriție și la creșterea mortalități dacă ar fi aplicate în stadiile juvenile într-un mediu de incubator.

| (6) | Articolul 25l alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 prevede că animalele în cauză trebuie să fie hrănite cu hrană disponibilă în mod natural în iazuri și lacuri. Norma prevăzută la articolul menționat ar trebui să se refere numai la stadiile de creștere, în care animalele sunt ținute în iazuri și lacuri, și nu la mediile de incubare, în care hrana disponibilă în mod natural este insuficientă. Acest lucru este în mod special relevant de la 31 decembrie 2016, moment de la care, în conformitate cu articolul 25e alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008, animalele de acvacultură tinere care fac obiectul unor condiții de gestionare neecologice nu mai pot fi introduse într-o exploatație ecologică. Înainte de această dată, se permitea introducerea unui procent de animale tinere neecologice într-o exploatație ecologică, după un stadiu de incubare în cadrul unei gestionări neecologice. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 25l alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 prevede că animalele în cauză trebuie să fie hrănite cu hrană disponibilă în mod natural în iazuri și lacuri. Norma prevăzută la articolul menționat ar trebui să se refere numai la stadiile de creștere, în care animalele sunt ținute în iazuri și lacuri, și nu la mediile de incubare, în care hrana disponibilă în mod natural este insuficientă. Acest lucru este în mod special relevant de la 31 decembrie 2016, moment de la care, în conformitate cu articolul 25e alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008, animalele de acvacultură tinere care fac obiectul unor condiții de gestionare neecologice nu mai pot fi introduse într-o exploatație ecologică. Înainte de această dată, se permitea introducerea unui procent de animale tinere neecologice într-o exploatație ecologică, după un stadiu de incubare în cadrul unei gestionări neecologice.

| (7) | În plus, grupul de experți pentru consultanță tehnică în domeniul producției ecologice („EGTOP”), instituit prin Decizia 2009/427/CE a Comisiei (3), a confirmat faptul că normele specifice stipulate la articolul 25l alineatul (3) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 sunt adecvate numai pentru stadiile de creștere (4). EGTOP consideră că limitările privind făina și uleiul de pește prevăzute la articolul respectiv nu permit satisfacerea cerințelor nutriționale ale animalelor în cursul primelor stadii de viață, când acestea se află într-un mediu de incubare. |
| --- | --- |

(7)

În plus, grupul de experți pentru consultanță tehnică în domeniul producției ecologice („EGTOP”), instituit prin Decizia 2009/427/CE a Comisiei (3), a confirmat faptul că normele specifice stipulate la articolul 25l alineatul (3) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 sunt adecvate numai pentru stadiile de creștere (4). EGTOP consideră că limitările privind făina și uleiul de pește prevăzute la articolul respectiv nu permit satisfacerea cerințelor nutriționale ale animalelor în cursul primelor stadii de viață, când acestea se află într-un mediu de incubare.

| (8) | Comisia a identificat necesitatea de a modifica normele privind hrana anumitor animale de acvacultură prin clarificarea faptului că aceste norme se aplică numai în stadiile de creștere. Pentru a ajunge la această concluzie, Comisia a ținut cont de cerința de a satisface cerințele nutriționale ale animalelor în diversele etape de dezvoltare ale acestora în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (d) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, de obiectivul articolului 25l din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 de a se acorda prioritate hranei disponibile în mod natural atunci când aceasta este disponibilă, precum și de avizul EGTOP. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a identificat necesitatea de a modifica normele privind hrana anumitor animale de acvacultură prin clarificarea faptului că aceste norme se aplică numai în stadiile de creștere. Pentru a ajunge la această concluzie, Comisia a ținut cont de cerința de a satisface cerințele nutriționale ale animalelor în diversele etape de dezvoltare ale acestora în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (d) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, de obiectivul articolului 25l din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 de a se acorda prioritate hranei disponibile în mod natural atunci când aceasta este disponibilă, precum și de avizul EGTOP.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 889/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 889/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru producția ecologică, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru producția ecologică,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 25l alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În stadiile de creștere, animalele de acvacultură menționate în anexa XIIIa secțiunile 6, 7 și 9 trebuie să fie hrănite cu hrana disponibilă în mod natural în iazuri și lacuri.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei din 5 septembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește producția ecologică, etichetarea și controlul (JO L 250, 18.9.2008, p. 1).

2

(3)  Decizia 2009/427/CE a Comisiei din 3 iunie 2009 de constituire a grupului de experți pentru consultanță tehnică în domeniul producției ecologice (JO L 139, 5.6.2009, p. 29).

3

(4)  Raport final: http://ec.europa.eu/agriculture/organic/sites/orgfarming/files/final_report_egtop_on_aquaculture_part-c_en.pdf.

4

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/7

---

REGULAMENTUL (UE) 2017/839 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea nitriților (E 249-250) în „golonka peklowana”

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii conținând aditivii alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi. |
| --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii conținând aditivii alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestor aditivi.

| (2) | Lista de aditivi alimentari a Uniunii poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri. |
| --- | --- |

(2)

Lista de aditivi alimentari a Uniunii poate fi actualizată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri.

| (3) | La data de 10 martie 2016, a fost depusă o cerere de autorizare pentru utilizarea nitriților (E 249-250) drept agenți de conservare în „golonka peklowana”. Cererea a fost ulterior pusă la dispoziția statelor membre în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 martie 2016, a fost depusă o cerere de autorizare pentru utilizarea nitriților (E 249-250) drept agenți de conservare în „golonka peklowana”. Cererea a fost ulterior pusă la dispoziția statelor membre în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008.

| (4) | Conform solicitantului, „golonka peklowana” este un preparat polonez tradițional din carne în care nitriții sunt utilizați nu doar pentru proprietățile lor de conservant, ci și ca agent de condiționare pentru a obține culoarea dorită, precum și aroma și textura caracteristice pentru a răspunde așteptărilor consumatorilor. În starea în care este oferită consumatorilor, „golonka peklowana” trebuie să fie supusă unui tratament termic ulterior înainte de a fi consumată. |
| --- | --- |

(4)

Conform solicitantului, „golonka peklowana” este un preparat polonez tradițional din carne în care nitriții sunt utilizați nu doar pentru proprietățile lor de conservant, ci și ca agent de condiționare pentru a obține culoarea dorită, precum și aroma și textura caracteristice pentru a răspunde așteptărilor consumatorilor. În starea în care este oferită consumatorilor, „golonka peklowana” trebuie să fie supusă unui tratament termic ulterior înainte de a fi consumată.

| (5) | În considerentul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se prevede că la autorizarea aditivilor alimentari ar trebui să se țină seama și de alți factori relevanți pentru subiectul în cauză, inclusiv, inter alia, de factorii tradiționali. Din această cauză, este rezonabil să fie menținute pe piață anumite produse tradiționale în unele state membre în care utilizarea aditivilor alimentari este conformă cu condițiile generale și specifice prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(5)

În considerentul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se prevede că la autorizarea aditivilor alimentari ar trebui să se țină seama și de alți factori relevanți pentru subiectul în cauză, inclusiv, inter alia, de factorii tradiționali. Din această cauză, este rezonabil să fie menținute pe piață anumite produse tradiționale în unele state membre în care utilizarea aditivilor alimentari este conformă cu condițiile generale și specifice prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1333/2008.

| (6) | În scopul asigurării unei aplicări uniforme a utilizării aditivilor vizați de prezentul regulament, preparatul „golonka peklowana” va fi descris în documentul de orientare care prezentate categoriile de produse alimentare enumerate în partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 privind aditivii alimentari (3). |
| --- | --- |

(6)

În scopul asigurării unei aplicări uniforme a utilizării aditivilor vizați de prezentul regulament, preparatul „golonka peklowana” va fi descris în documentul de orientare care prezentate categoriile de produse alimentare enumerate în partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 privind aditivii alimentari (3).

| (7) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, Comisia trebuie să solicite avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) pentru a actualiza lista Uniunii de aditivi alimentari prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția cazului în care actualizarea în cauză nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. De o manieră generală, nitriții sunt autorizați pentru a fi utilizați în produsele pe bază de carne, în preparatele din carne utilizarea acestora este în schimb limitată la anumite preparate tradiționale, fiind prevăzute dispoziții specifice pentru produsele din carne conservate. Deoarece cererea de extindere a utilizării nitriților se referă exclusiv la anumite preparate din carne tradiționale, este de așteptat ca această extindere să nu aibă un impact semnificativ asupra expunerii globale la nitriți. Din aceste motive, extinderea utilizării aditivilor respectivi constituie o actualizare a listei Uniunii care nu este susceptibilă să aibă un efect asupra sănătății umane, nefiind astfel necesar avizul autorității. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, Comisia trebuie să solicite avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) pentru a actualiza lista Uniunii de aditivi alimentari prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția cazului în care actualizarea în cauză nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. De o manieră generală, nitriții sunt autorizați pentru a fi utilizați în produsele pe bază de carne, în preparatele din carne utilizarea acestora este în schimb limitată la anumite preparate tradiționale, fiind prevăzute dispoziții specifice pentru produsele din carne conservate. Deoarece cererea de extindere a utilizării nitriților se referă exclusiv la anumite preparate din carne tradiționale, este de așteptat ca această extindere să nu aibă un impact semnificativ asupra expunerii globale la nitriți. Din aceste motive, extinderea utilizării aditivilor respectivi constituie o actualizare a listei Uniunii care nu este susceptibilă să aibă un efect asupra sănătății umane, nefiind astfel necesar avizul autorității.

| (8) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificată în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (JO L 354, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_improvement_agents/additives/eu_rules_en

3

---

ANEXĂ

Partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, în categoria de produse alimentare 08.2 „Preparate din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004”, rubrica pentru nitriți (E 249-250) se înlocuiește cu următorul text:

| | „E 249-250 | Nitriți | 150 | (7) | Numai lomo de cerdo adobado, pinch
  o moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie)
  și golonka peklowana” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 249-250

Nitriți

150

(7)

Numai lomo de cerdo adobado, pinch
  o moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie)
  și golonka peklowana”

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/840 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

privind neaprobarea substanței active ortosulfamuron, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică, în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru ortosulfamuron, condițiile de la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2006/806/CE a Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică, în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru ortosulfamuron, condițiile de la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2006/806/CE a Comisiei (3).

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, la 4 iulie 2005, Italia a primit din partea societății Isagro S.p.A o cerere de înscriere a substanței active ortosulfamuron în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Decizia 2006/806/CE a confirmat faptul că dosarul este „complet”, în sensul că se poate considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, la 4 iulie 2005, Italia a primit din partea societății Isagro S.p.A o cerere de înscriere a substanței active ortosulfamuron în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Decizia 2006/806/CE a confirmat faptul că dosarul este „complet”, în sensul că se poate considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE.

| (3) | Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La data de 27 iulie 2012, statul membru raportor desemnat a transmis un proiect de raport de evaluare. În conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei (4), solicitantului i s-au cerut informații suplimentare. Evaluarea de către Italia a informațiilor suplimentare prezentate de solicitant a fost prezentată sub forma unor documente adiționale la proiectul de raport de evaluare și a fost compilată de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) în august 2013. |
| --- | --- |

(3)

Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La data de 27 iulie 2012, statul membru raportor desemnat a transmis un proiect de raport de evaluare. În conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei (4), solicitantului i s-au cerut informații suplimentare. Evaluarea de către Italia a informațiilor suplimentare prezentate de solicitant a fost prezentată sub forma unor documente adiționale la proiectul de raport de evaluare și a fost compilată de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) în august 2013.

| (4) | Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de către statele membre și de către autoritate. La 3 septembrie 2013, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active ortosulfamuron (5). Autoritatea a concluzionat că informațiile disponibile privind natura reziduurilor în culturile primare și în culturile ulterioare, împreună cu lipsa informațiilor toxicologice și evaluarea consumului în cazul anumitor metaboliți din plante, nu permit finalizarea evaluării riscului pentru consumator. În plus, nici evaluarea riscului pentru organismele care trăiesc în sol și pentru organismele acvatice nu a putut fi finalizată. În plus, autoritatea a identificat unele aspecte problematice privind anumiți metaboliți, și, în consecință, evaluarea expunerii apei subterane nu a putut fi finalizată. |
| --- | --- |

(4)

Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de către statele membre și de către autoritate. La 3 septembrie 2013, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active ortosulfamuron (5). Autoritatea a concluzionat că informațiile disponibile privind natura reziduurilor în culturile primare și în culturile ulterioare, împreună cu lipsa informațiilor toxicologice și evaluarea consumului în cazul anumitor metaboliți din plante, nu permit finalizarea evaluării riscului pentru consumator. În plus, nici evaluarea riscului pentru organismele care trăiesc în sol și pentru organismele acvatice nu a putut fi finalizată. În plus, autoritatea a identificat unele aspecte problematice privind anumiți metaboliți, și, în consecință, evaluarea expunerii apei subterane nu a putut fi finalizată.

| (5) | Comisia a invitat solicitantul să își prezinte observațiile privind concluzia autorității și, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011, privind proiectul de raport de reexaminare. Solicitantul și-a prezentat observațiile, acestea fiind examinate cu atenție. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a invitat solicitantul să își prezinte observațiile privind concluzia autorității și, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011, privind proiectul de raport de reexaminare. Solicitantul și-a prezentat observațiile, acestea fiind examinate cu atenție.

| (6) | Cu toate acestea, în pofida argumentelor prezentate de solicitant, aspectele problematice identificate/menționate în considerentul 4 nu au putut fi eliminate. |
| --- | --- |

(6)

Cu toate acestea, în pofida argumentelor prezentate de solicitant, aspectele problematice identificate/menționate în considerentul 4 nu au putut fi eliminate.

| (7) | În consecință, nu s-a demonstrat faptul că, în condițiile de utilizare prevăzute, produsele de protecție a plantelor care conțin ortosulfamuron ar îndeplini, în linii generale, cerințele stabilite la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(7)

În consecință, nu s-a demonstrat faptul că, în condițiile de utilizare prevăzute, produsele de protecție a plantelor care conțin ortosulfamuron ar îndeplini, în linii generale, cerințele stabilite la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE.

| (8) | Prin urmare, ortosulfamuronul nu ar trebui aprobat, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, ortosulfamuronul nu ar trebui aprobat, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (9) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Directiva 91/414/CEE, statelor membre li s-a oferit posibilitatea de a acorda, pe o perioadă inițială de trei ani, autorizații provizorii pentru produsele de protecție a plantelor care conțin ortosulfamuron. Decizia de punere în aplicare 2013/205/UE a Comisiei (6) a permis statelor membre să prelungească autorizațiile provizorii pentru ortosulfamuron pentru o perioadă care se încheie cel târziu la 30 aprilie 2015. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Directiva 91/414/CEE, statelor membre li s-a oferit posibilitatea de a acorda, pe o perioadă inițială de trei ani, autorizații provizorii pentru produsele de protecție a plantelor care conțin ortosulfamuron. Decizia de punere în aplicare 2013/205/UE a Comisiei (6) a permis statelor membre să prelungească autorizațiile provizorii pentru ortosulfamuron pentru o perioadă care se încheie cel târziu la 30 aprilie 2015.

| (10) | Având în vedere faptul că toate autorizațiile existente au expirat, nu este necesar să se prevadă o perioadă suplimentară de timp pentru a retrage autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin ortosulfamuron. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere faptul că toate autorizațiile existente au expirat, nu este necesar să se prevadă o perioadă suplimentară de timp pentru a retrage autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin ortosulfamuron.

| (11) | Prezentul regulament nu exclude prezentarea unei noi cereri pentru ortosulfamuron, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament nu exclude prezentarea unei noi cereri pentru ortosulfamuron, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Neaprobarea substanței active

Nu se aprobă substanța activă ortosulfamuron.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

2

(3)  Decizia 2006/806/CE a Comisiei din 24 noiembrie 2006 de recunoaștere în principiu a conformității dosarului prezentat pentru examinare detaliată în vederea includerii ortosulfamuron în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (JO L 329, 25.11.2006, p. 74).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în ceea ce privește procedura de evaluare a substanțelor active care nu existau pe piață la doi ani de la data notificării directivei menționate (JO L 53, 26.2.2011, p. 51).

4

(5)  
  Jurnalul EFSA 2013; 11(9):3352. Document disponibil online la adresa: www.efsa.europa.eu

5

Jurnalul EFS

(6)  Decizia de punere în aplicare 2013/205/UE a Comisiei din 25 aprilie 2013 de autorizare a statelor membre să prelungească autorizațiile provizorii acordate pentru noile substanțe active acequinocil, aminopiralid, acid ascorbic, flubendiamidă, gama-cihalotrin, ipconazol, metaflumizonă, ortosulfamuron, Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134, piridalil, piroxsulam, spiromesifen, tiencarbazon și topramezon (JO L 117, 27.4.2013, p. 20).

6

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/12

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/841 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (CE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de autorizare a substanțelor active alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis tulpina: aq 10, benalaxil, bentazon, bifezanat, bromoxinil, carfentrazon etil, clorprofam, ciazofamid, desmedifam, diquat, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum tulpina: j1446, imazamox, imazosulfuron, izoxaflutol, laminarină, metalaxil-M, metoxifenozidă, milbemectină, oxasulfuron, fenmedifam, pendimetalin, pimetrozin, S-metolaclor și trifloxistrobin

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 17 primul paragraf,

întrucât:

| (1) | Partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (2) stabilește substanțele active considerate a fi fost aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (2) stabilește substanțele active considerate a fi fost aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009.

| (2) | Perioadele de aprobare a substanțelor active bentazon, diquat, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), famoxadon, flumioxazin, metalaxil-m și pimetrozin au fost extinse ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/549 al Comisiei (3). Aprobarea acestor substanțe va expira la 30 iunie 2017. Cererile de reînnoire a includerii acestor substanțe în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (4) au fost depuse în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1141/2010 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(2)

Perioadele de aprobare a substanțelor active bentazon, diquat, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), famoxadon, flumioxazin, metalaxil-m și pimetrozin au fost extinse ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/549 al Comisiei (3). Aprobarea acestor substanțe va expira la 30 iunie 2017. Cererile de reînnoire a includerii acestor substanțe în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (4) au fost depuse în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1141/2010 al Comisiei (5).

| (3) | Perioadele de aprobare a substanțelor active carfentrazon etil, ciazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, izoxaflutol, oxasulfuron, pendimetalin și trifloxistrobin au fost prelungite ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/950 al Comisiei (6). Aprobarea acestor substanțe va expira la 31 iulie 2017. |
| --- | --- |

(3)

Perioadele de aprobare a substanțelor active carfentrazon etil, ciazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, izoxaflutol, oxasulfuron, pendimetalin și trifloxistrobin au fost prelungite ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/950 al Comisiei (6). Aprobarea acestor substanțe va expira la 31 iulie 2017.

| (4) | Perioadele de aprobare a substanțelor active alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis tulpina: aq 10, benalaxil, bifezanat, bromoxinil, clorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum tulpina: j1446, imazosulfuron, laminarină, metoxifenozidă, milbemectină, fenmedifam, și s-metolaclor au fost prelungite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1197/2012 al Comisiei (7). Aprobarea acestor substanțe va expira la 31 iulie 2017. |
| --- | --- |

(4)

Perioadele de aprobare a substanțelor active alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis tulpina: aq 10, benalaxil, bifezanat, bromoxinil, clorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum tulpina: j1446, imazosulfuron, laminarină, metoxifenozidă, milbemectină, fenmedifam, și s-metolaclor au fost prelungite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1197/2012 al Comisiei (7). Aprobarea acestor substanțe va expira la 31 iulie 2017.

| (5) | Cererile de reînnoire a aprobării substanțelor enumerate la considerentele 3 și 4 au fost prezentate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (8). |
| --- | --- |

(5)

Cererile de reînnoire a aprobării substanțelor enumerate la considerentele 3 și 4 au fost prezentate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (8).

| (6) | Din cauza faptului că evaluarea substanțelor a fost amânată din motive independente de voința solicitanților, este probabil că aprobările pentru aceste substanțe active vor expira înainte de adoptarea unei decizii privind reînnoirea lor. Prin urmare, este necesar să se prelungească perioadele de aprobare ale acestora. |
| --- | --- |

(6)

Din cauza faptului că evaluarea substanțelor a fost amânată din motive independente de voința solicitanților, este probabil că aprobările pentru aceste substanțe active vor expira înainte de adoptarea unei decizii privind reînnoirea lor. Prin urmare, este necesar să se prelungească perioadele de aprobare ale acestora.

| (7) | Având în vedere scopul articolului 17 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în ceea ce privește cazurile în care Comisia va adopta un regulament care prevede că aprobarea unei substanțe active menționate în anexa la prezentul regulament nu este reînnoită deoarece nu sunt îndeplinite criteriile de aprobare, Comisia va stabili ca dată de expirare fie data prevăzută înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, fie data intrării în vigoare a regulamentului care prevede că aprobarea substanței active nu este reînnoită, fiind aplicată data care survine mai târziu. În ceea ce privește cazurile în care Comisia va adopta un regulament privind reînnoirea aprobării unei substanțe active menționate în anexa la prezentul regulament, Comisia va depune eforturi pentru a stabili, în funcție de circumstanțe, cea mai apropiată dată posibilă de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere scopul articolului 17 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în ceea ce privește cazurile în care Comisia va adopta un regulament care prevede că aprobarea unei substanțe active menționate în anexa la prezentul regulament nu este reînnoită deoarece nu sunt îndeplinite criteriile de aprobare, Comisia va stabili ca dată de expirare fie data prevăzută înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, fie data intrării în vigoare a regulamentului care prevede că aprobarea substanței active nu este reînnoită, fiind aplicată data care survine mai târziu. În ceea ce privește cazurile în care Comisia va adopta un regulament privind reînnoirea aprobării unei substanțe active menționate în anexa la prezentul regulament, Comisia va depune eforturi pentru a stabili, în funcție de circumstanțe, cea mai apropiată dată posibilă de punere în aplicare.

| (8) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui modificat în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active autorizate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/549 al Comisiei din 8 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active bentazon, cihalofop-butil, diquat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), metalaxil-M, picolinafen, prosulfuron, pimetrozin, tiabendazol și tifensulfuron-metil (JO L 95, 9.4.2016, p. 4).

3

(4)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1141/2010 al Comisiei din 7 decembrie 2010 de stabilire a procedurii de reînnoire a includerii unui al doilea grup de substanțe active în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și de stabilire a listei substanțelor în cauză (JO L 322, 8.12.2010, p. 10).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/950 al Comisiei din 15 iunie 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2,4-DB, beta-ciflutrin, carfentrazon etil, Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 (DSM 9660), ciazofamid, deltametrin, p-dimetenamidă, etofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamox, iodosulfuron, iprodion, izoxaflutol, linuron, hidrazidă maleică, mesotrion, oxasulfuron, pendimetalin, picoxistrobină, siltiofam și trifloxistrobin (JO L 159, 16.6.2016, p. 3).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1197/2012 al Comisiei din 13 decembrie 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de autorizare a substanțelor active acetamiprid, alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis tulpina: AQ 10, benalaxil, bifezanat, bromoxinil, clorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum tulpina: J1446, imazosulfuron, laminarină, mepanipirim, metoxifenozidă, milbemectină, fenmedifam, Pseudomonas chlororaphis tulpina: MA 342, quinoxifen, S-metolaclor, tepraloxidim, tiacloprid, tiram și ziram (JO L 342, 14.12.2012, p. 27).

7

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

Pseudomonas chlororaphis

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).

8

---

ANEXĂ

Partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 11, „Bentazon”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”; |
| --- | --- |

1.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 11, „Bentazon”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”;

| 2. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 15, „Diquat”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”; |
| --- | --- |

2.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 15, „Diquat”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”;

| 3. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 459, „Flupirsulfuron-metil”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”; |
| --- | --- |

3.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 459, „Flupirsulfuron-metil”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”;

| 4. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 23, „Pimetrozin”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”; |
| --- | --- |

4.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 23, „Pimetrozin”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”;

| 5. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 35, „Famoxadon”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”; |
| --- | --- |

5.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 35, „Famoxadon”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”;

| 6. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 37, „Metalaxil-M”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”; |
| --- | --- |

6.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 37, „Metalaxil-M”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”;

| 7. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 39, „Flumioxazin”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”; |
| --- | --- |

7.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 39, „Flumioxazin”, data se înlocuiește cu „30 iunie 2018”;

| 8. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 41, „Imazamox”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

8.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 41, „Imazamox”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 9. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 42, „Oxasulfuron”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

9.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 42, „Oxasulfuron”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 10. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 44, „Foramsulfuron”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

10.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 44, „Foramsulfuron”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 11. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 46, „Ciazofamid”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

11.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 46, „Ciazofamid”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 12. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 53, „Pendimetalin”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

12.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 53, „Pendimetalin”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 13. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 59, „Trifloxistrobin”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

13.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 59, „Trifloxistrobin”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 14. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 60, „Carfentrazon etil”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

14.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 60, „Carfentrazon etil”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 15. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 62, „Fenamidon”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

15.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 62, „Fenamidon”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 16. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 63, „Izoxaflutol”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

16.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 63, „Izoxaflutol”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 17. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 78, „Clorprofam”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

17.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 78, „Clorprofam”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 18. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 83, „Alfa-cipermetrin”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

18.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 83, „Alfa-cipermetrin”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 19. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 84, „Benalaxil”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

19.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 84, „Benalaxil”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 20. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 85, „Bromoxinil”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

20.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 85, „Bromoxinil”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 21. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 86, „Desmedifam”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

21.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 86, „Desmedifam”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 22. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 88, „Fenmedifam”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

22.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 88, „Fenmedifam”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 23. | În a șasea coloană, data expirării aprobare, la rândul 93, Ampelomyces quisqualis tulpina: AQ 10, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”. |
| --- | --- |

23.

În a șasea coloană, data expirării aprobare, la rândul 93, Ampelomyces quisqualis tulpina: AQ 10, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”.

| 24. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 95, „Laminarină”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

24.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 95, „Laminarină”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 25. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 96, „Metoxifenozidă”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

25.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 96, „Metoxifenozidă”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 26. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 97, „S-metolaclor”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

26.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 97, „S-metolaclor”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 27. | În a șasea coloană, data expirării aprobare, la rândul 98, Gliocladium catenulatum tulpina: J1446, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

27.

În a șasea coloană, data expirării aprobare, la rândul 98, Gliocladium catenulatum tulpina: J1446, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 28. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 99, „Etoxazol”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

28.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 99, „Etoxazol”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 29. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 109, „Bifezanat”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”; |
| --- | --- |

29.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 109, „Bifezanat”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”;

| 30. | în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 110, „Milbemectină”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”. |
| --- | --- |

30.

în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 110, „Milbemectină”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2018”.

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/16

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/842 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

de reînnoire a aprobării substanței active cu risc redus Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 22 alineatul (1) coroborat cu articolul 20 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Directiva 2003/79/CE a Comisiei (2) a inclus Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2003/79/CE a Comisiei (2) a inclus Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3).

| (2) | Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE se consideră a fi fost aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt enumerate în partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(2)

Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE se consideră a fi fost aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt enumerate în partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (4).

| (3) | Aprobarea substanței active Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în condițiile stabilite în partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, expiră la 31 octombrie 2017. |
| --- | --- |

(3)

Aprobarea substanței active Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în condițiile stabilite în partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, expiră la 31 octombrie 2017.

| (4) | O cerere de reînnoire a aprobării substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 a fost transmisă în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5) în termenul prevăzut la articolul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

O cerere de reînnoire a aprobării substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 a fost transmisă în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5) în termenul prevăzut la articolul respectiv.

| (5) | Solicitantul a depus dosarele suplimentare necesare în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Cererea a fost considerată completă de către statul membru raportor. |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a depus dosarele suplimentare necesare în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Cererea a fost considerată completă de către statul membru raportor.

| (6) | Statul membru raportor, în colaborare cu statul membru coraportor, a întocmit un raport de evaluare a reînnoirii pe care l-a transmis, la data de 29 mai 2015, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei. |
| --- | --- |

(6)

Statul membru raportor, în colaborare cu statul membru coraportor, a întocmit un raport de evaluare a reînnoirii pe care l-a transmis, la data de 29 mai 2015, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei.

| (7) | Autoritatea a comunicat solicitantului și statelor membre raportul de evaluare a reînnoirii în vederea formulării de observații și a transmis Comisiei observațiile primite. De asemenea, autoritatea a pus la dispoziția publicului dosarul suplimentar rezumativ. |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea a comunicat solicitantului și statelor membre raportul de evaluare a reînnoirii în vederea formulării de observații și a transmis Comisiei observațiile primite. De asemenea, autoritatea a pus la dispoziția publicului dosarul suplimentar rezumativ.

| (8) | La 8 iunie 2016, autoritatea a comunicat Comisiei concluzia sa (6) cu privire la posibilitatea ca substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. La 6 decembrie 2016, Comisia a prezentat proiectul de raport de reînnoire pentru substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale. |
| --- | --- |

(8)

La 8 iunie 2016, autoritatea a comunicat Comisiei concluzia sa (6) cu privire la posibilitatea ca substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. La 6 decembrie 2016, Comisia a prezentat proiectul de raport de reînnoire pentru substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale.

| (9) | Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații pe marginea raportului de reînnoire. |
| --- | --- |

(9)

Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații pe marginea raportului de reînnoire.

| (10) | Cu privire la una sau la mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, s-a constatat îndeplinirea criteriilor de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Prin urmare, este adecvat să se reînnoiască aprobarea substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08. |
| --- | --- |

(10)

Cu privire la una sau la mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, s-a constatat îndeplinirea criteriilor de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Prin urmare, este adecvat să se reînnoiască aprobarea substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08.

| (11) | Evaluarea riscurilor în contextul reînnoirii aprobării substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 se bazează pe un număr limitat de utilizări reprezentative, care, totuși, nu limitează utilizările pentru care pot fi autorizate produsele de protecție a plantelor care conțin Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08. Prin urmare, este adecvat să nu se mențină restricția privind utilizarea exclusiv ca fungicid. |
| --- | --- |

(11)

Evaluarea riscurilor în contextul reînnoirii aprobării substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 se bazează pe un număr limitat de utilizări reprezentative, care, totuși, nu limitează utilizările pentru care pot fi autorizate produsele de protecție a plantelor care conțin Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08. Prin urmare, este adecvat să nu se mențină restricția privind utilizarea exclusiv ca fungicid.

| (12) | De asemenea, Comisia consideră că substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 este o substanță activă cu risc redus, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 nu este o substanță care să prezinte motive de îngrijorare și îndeplinește condițiile stabilite la punctul 5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 este o tulpină sălbatică care există în mod natural în mediu. De asemenea, nu este patogenă pentru oameni sau animale. Expunerea suplimentară a oamenilor, a animalelor și a mediului prin utilizările aprobate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar trebui să fie neglijabilă în comparație cu expunerea preconizată în cadrul situațiilor naturale reale. |
| --- | --- |

(12)

De asemenea, Comisia consideră că substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 este o substanță activă cu risc redus, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 nu este o substanță care să prezinte motive de îngrijorare și îndeplinește condițiile stabilite la punctul 5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 este o tulpină sălbatică care există în mod natural în mediu. De asemenea, nu este patogenă pentru oameni sau animale. Expunerea suplimentară a oamenilor, a animalelor și a mediului prin utilizările aprobate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar trebui să fie neglijabilă în comparație cu expunerea preconizată în cadrul situațiilor naturale reale.

| (13) | Prin urmare, este adecvat să se reînnoiască aprobarea substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 ca substanță cu risc redus. În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, este adecvat să se reînnoiască aprobarea substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 ca substanță cu risc redus. În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui să fie modificată în consecință.

| (14) | Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 din același regulament și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesară includerea anumitor condiții și restricții. |
| --- | --- |

(14)

Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 din același regulament și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesară includerea anumitor condiții și restricții.

| (15) | În conformitate cu articolul 20 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, coroborat cu articolul 13 alineatul (4), anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 20 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, coroborat cu articolul 13 alineatul (4), anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui modificată în consecință.

| (16) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/950 al Comisiei (7) a amânat data expirării substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 până la 31 octombrie 2017 pentru a permite ca procesul de reînnoire să fie finalizat înainte de data expirării aprobării substanței respective. Cu toate acestea, având în vedere faptul că a fost luată o decizie cu privire la reînnoire înainte de acest termen de expirare amânat, prezentul regulament se aplică de la 1 august 2017. |
| --- | --- |

(16)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/950 al Comisiei (7) a amânat data expirării substanței Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 până la 31 octombrie 2017 pentru a permite ca procesul de reînnoire să fie finalizat înainte de data expirării aprobării substanței respective. Cu toate acestea, având în vedere faptul că a fost luată o decizie cu privire la reînnoire înainte de acest termen de expirare amânat, prezentul regulament se aplică de la 1 august 2017.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reînnoirea aprobării substanței active

Aprobarea substanței active Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, astfel cum se specifică în anexa I, este reînnoită sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexa respectivă.

Coniothyrium minitans

Articolul 2

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 august 2017.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Directiva 2003/79/CE a Comisiei din 13 august 2003 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii substanței active Coniothyrium minitans (JO L 205, 14.8.2003, p. 16).

2

Coniothyrium minitans

(3)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016;14(7):4517, 16 pp. Disponibil online: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/950 al Comisiei din 15 iunie 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2,4-DB, beta-ciflutrin, carfentrazon etil, Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08 (DSM 9660), ciazofamid, deltametrin, p-dimetenamidă, etofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamox, iodosulfuron, iprodion, izoxaflutol, linuron, hidrazidă maleică, mesotrion, oxasulfuron, pendimetalin, picoxistrobină, siltiofam și trifloxistrobin (JO L 159, 16.6.2016, p. 3).

7

---

ANEXA I

| Denumire comună, Numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08
  Număr de ordine în colecția de culturi a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), Germania: DSM 9660
  Nr. CIPAC 614 | Nu se aplică | Conținut minim de spori viabili:
  1 × 1012 CFU/kg | 1 august 2017 | 31 iulie 2032 | În vederea implementării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de reînnoire privind substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în special de apendicele I și II.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  — | protecției operatorilor și lucrătorilor; ținând seama de faptul că microorganismele sunt considerate drept potențiali sensibilizanți. |

Denumire comună, Numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08

Număr de ordine în colecția de culturi a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), Germania: DSM 9660

Nr. CIPAC 614

Nu se aplică

Conținut minim de spori viabili:

1 × 1012 CFU/kg

1 august 2017

31 iulie 2032

În vederea implementării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de reînnoire privind substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în special de apendicele I și II.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

—

protecției operatorilor și lucrătorilor; ținând seama de faptul că microorganismele sunt considerate drept potențiali sensibilizanți.

Menținerea strictă a condițiilor de mediu și analiza controlului de calitate pe parcursul procesului de fabricație sunt asigurate de producător.

Condițiile de utilizare includ măsuri de atenuare a riscurilor, după caz.

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.

---

ANEXA II

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea A, se elimină rubrica 71 referitoare la Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08. |
| --- | --- |

1.

În partea A, se elimină rubrica 71 referitoare la Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08.

| 2. | În partea D, se adaugă următoarea rubrică:











  Număr | Denumire comună, Numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „11 | Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08
  Număr de ordine în colecția de culturi a «Deutsche Sammlung von Mikroorganismen» (DSM), Germania: DSM 9660
  Nr. CIPAC 614 | Nu se aplică | Conținut minim de spori viabili:
  1 × 1012 CFU/kg | 1 august 2017 | 31 iulie 2032 | În vederea implementării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de reînnoire privind substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în special de apendicele I și II.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  — | protecției operatorilor și lucrătorilor; ținând seama de faptul că microorganismele sunt considerate drept potențiali sensibilizanți. |

2.

În partea D, se adaugă următoarea rubrică:

Număr

Denumire comună, Numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„11

Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08

Număr de ordine în colecția de culturi a «Deutsche Sammlung von Mikroorganismen» (DSM), Germania: DSM 9660

Nr. CIPAC 614

Nu se aplică

Conținut minim de spori viabili:

1 × 1012 CFU/kg

1 august 2017

31 iulie 2032

În vederea implementării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de reînnoire privind substanța Coniothyrium minitans tulpina CON/M/91-08, în special de apendicele I și II.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

—

protecției operatorilor și lucrătorilor; ținând seama de faptul că microorganismele sunt considerate drept potențiali sensibilizanți.

Menținerea strictă a condițiilor de mediu și analiza controlului de calitate pe parcursul procesului de fabricație sunt asigurate de producător.

Condițiile de utilizare includ, dacă este cazul, măsuri de atenuare a riscurilor.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/21

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/843 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

de aprobare a substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Franța a primit, la 6 noiembrie 2012, o cerere din partea societății comerciale Arysta Lifescience S.A.S. de aprobare a substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005. În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul respectiv, Franța, în calitate de stat membru raportor, a notificat, la data de 5 februarie 2013, solicitantului, celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) admisibilitatea cererii. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Franța a primit, la 6 noiembrie 2012, o cerere din partea societății comerciale Arysta Lifescience S.A.S. de aprobare a substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005. În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul respectiv, Franța, în calitate de stat membru raportor, a notificat, la data de 5 februarie 2013, solicitantului, celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) admisibilitatea cererii.

| (2) | La data de 7 octombrie 2014, statul membru raportor a transmis Comisiei un proiect de raport de evaluare, o copie fiind trimisă autorității, în care s-a evaluat posibilitatea ca substanța activă în cauză să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(2)

La data de 7 octombrie 2014, statul membru raportor a transmis Comisiei un proiect de raport de evaluare, o copie fiind trimisă autorității, în care s-a evaluat posibilitatea ca substanța activă în cauză să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (3) | Autoritatea s-a conformat articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității. Evaluarea informațiilor suplimentare realizată de către statul membru raportor a fost transmisă autorității, la data de 3 iulie 2015, sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat. |
| --- | --- |

(3)

Autoritatea s-a conformat articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității. Evaluarea informațiilor suplimentare realizată de către statul membru raportor a fost transmisă autorității, la data de 3 iulie 2015, sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat.

| (4) | La data de 6 octombrie 2015, autoritatea a comunicat solicitantului, statelor membre și Comisiei concluzia sa (2) cu privire la posibilitatea ca substanța activă Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Autoritatea a făcut publică concluzia sa. |
| --- | --- |

(4)

La data de 6 octombrie 2015, autoritatea a comunicat solicitantului, statelor membre și Comisiei concluzia sa (2) cu privire la posibilitatea ca substanța activă Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Autoritatea a făcut publică concluzia sa.

| (5) | La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale raportul de examinare a substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 și un proiect de regulament care prevede aprobarea substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005. |
| --- | --- |

(5)

La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale raportul de examinare a substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 și un proiect de regulament care prevede aprobarea substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005.

| (6) | Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a transmite observații cu privire la raportul de examinare. |
| --- | --- |

(6)

Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a transmite observații cu privire la raportul de examinare.

| (7) | Cu privire la una sau mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de examinare, s-a stabilit că criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite. Prin urmare, aprobarea substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 este adecvată. |
| --- | --- |

(7)

Cu privire la una sau mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de examinare, s-a stabilit că criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite. Prin urmare, aprobarea substanței active Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 este adecvată.

| (8) | Totuși, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 din același regulament, și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesar să se includă anumite condiții și restricții. |
| --- | --- |

(8)

Totuși, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 din același regulament, și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesar să se includă anumite condiții și restricții.

| (9) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (3) ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (3) ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aprobarea substanței active

Substanța activă Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, cu specificațiile din anexa I, se aprobă sub rezerva îndeplinirii condițiilor menționate în anexa respectivă.

Beauveria bassiana

Articolul 2

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(10):4264 [34 pp.]. doi: 10.2903/j.efsa.2015.4264.

2

EFSA Journal

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

3

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauveria bassiana tulpina NPP111B005
  Număr de ordine în CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes – Colecția națională de culturi de microorganisme) – Institutul Pasteur, Paris, Franța: I-2961 | Nu se aplică. | Nivelul maxim de beauvericină 24 μg/L | 7 iunie 2017 | 7 iunie 2027 | În vederea implementării principiilor uniforme astfel cum sunt menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de examinare privind substanța activă Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, în special apendicele sale I și II.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  — | protecției operatorilor și a lucrătorilor, ținând seama de faptul că Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 trebuie considerată, ca orice microorganism, ca având potențial de sensibilizare, și acordând o atenție deosebită expunerii prin inhalare; |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Beauveria bassiana tulpina NPP111B005

Număr de ordine în CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes – Colecția națională de culturi de microorganisme) – Institutul Pasteur, Paris, Franța: I-2961

Nu se aplică.

Nivelul maxim de beauvericină 24 μg/L

7 iunie 2017

7 iunie 2027

În vederea implementării principiilor uniforme astfel cum sunt menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de examinare privind substanța activă Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, în special apendicele sale I și II.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

—

protecției operatorilor și a lucrătorilor, ținând seama de faptul că Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 trebuie considerată, ca orice microorganism, ca având potențial de sensibilizare, și acordând o atenție deosebită expunerii prin inhalare;

| — | nivelului maxim de metaboliți ai beauvericinei în produsul formulat. |
| --- | --- |

—

nivelului maxim de metaboliți ai beauvericinei în produsul formulat.

Producătorul asigură o menținere strictă a condițiilor de mediu și o analiză strictă a controlului de calitate pe parcursul procesului de fabricație.

Condițiile de utilizare includ măsuri de atenuare a riscurilor, dacă este cazul.

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se află în raportul de examinare.

---

ANEXA II

În partea B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, se adaugă următoarea rubrică:

| | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „109 | Beauveria bassiana tulpina NPP111B005
  Număr de ordine în CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes – Colecția națională de culturi de microorganisme) – Institutul Pasteur, Paris, Franța: I-2961. | Nu se aplică. | Nivelul maxim de beauvericină 24 μg/L | 7 iunie 2017 | 7 iunie 2027 | În vederea implementării principiilor uniforme astfel cum sunt menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de examinare privind substanța activă Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, în special apendicele sale I și II.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  — | protecției operatorilor și a lucrătorilor, ținând seama de faptul că Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 trebuie considerată, ca orice microorganism, ca având potențial de sensibilizare, și acordând o atenție deosebită expunerii prin inhalare; |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„109

Beauveria bassiana tulpina NPP111B005

Număr de ordine în CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes – Colecția națională de culturi de microorganisme) – Institutul Pasteur, Paris, Franța: I-2961.

Nu se aplică.

Nivelul maxim de beauvericină 24 μg/L

7 iunie 2017

7 iunie 2027

În vederea implementării principiilor uniforme astfel cum sunt menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se va ține seama de concluziile raportului de examinare privind substanța activă Beauveria bassiana tulpina NPP111B005, în special apendicele sale I și II.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

—

protecției operatorilor și a lucrătorilor, ținând seama de faptul că Beauveria bassiana tulpina NPP111B005 trebuie considerată, ca orice microorganism, ca având potențial de sensibilizare, și acordând o atenție deosebită expunerii prin inhalare;

| — | nivelului maxim de metaboliți ai beauvericinei în produsul formulat. |
| --- | --- |

—

nivelului maxim de metaboliți ai beauvericinei în produsul formulat.

Producătorul asigură o menținere strictă a condițiilor de mediu și o analiză strictă a controlului de calitate pe parcursul procesului de fabricație.

Condițiile de utilizare includ măsuri de atenuare a riscurilor, dacă este cazul.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se află în raportul de examinare.

1

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/844 AL COMISIEI

din 17 mai 2017

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 109,8 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 120,7 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,8 |
| ZZ | 131,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 55,2 |
| MA | 59,8 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 61,3 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,5 |
| BR | 108,5 |
| CL | 123,4 |
| CN | 130,6 |
| NZ | 136,2 |
| US | 107,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

109,8

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

120,7

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

131,8

ZZ

131,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

55,2

MA

59,8

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

61,3

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

144,7

ZZ

111,0

0808 10 80

AR

95,5

BR

108,5

CL

123,4

CN

130,6

NZ

136,2

US

107,1

ZA

99,3

ZZ

114,4

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DIRECTIVE

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/27

---

DIRECTIVA (UE) 2017/845 A COMISIEI

din 17 mai 2017

de modificare a Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește listele orientative ale elementelor ce trebuie luate în considerare în vederea pregătirii strategiilor marine

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1), în special articolul 24 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa III la Directiva 2008/56/CE stabilește lista orientativă de caracteristici, presiuni și impacturi menționate la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatele (1) și (3), articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (1) și articolul 24 din directiva menționată. |
| --- | --- |

(1)

Anexa III la Directiva 2008/56/CE stabilește lista orientativă de caracteristici, presiuni și impacturi menționate la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatele (1) și (3), articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (1) și articolul 24 din directiva menționată.

| (2) | În 2012, pe baza evaluării inițiale a apelor lor marine, efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, și în contextul primului ciclu de punere în aplicare a strategiilor lor marine, statele membre au notificat Comisiei un set de caracteristici corespunzătoare unei stări ecologice bune, precum și țintele lor de mediu, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și, respectiv, cu articolul 10 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE. Evaluarea de către Comisie (2) a rapoartelor statelor membre, efectuată în conformitate cu articolul 12 din directiva menționată, a subliniat că sunt urgent necesare mai multe eforturi pentru ca statele membre și Uniunea să atingă starea ecologică bună până în 2020. |
| --- | --- |

(2)

În 2012, pe baza evaluării inițiale a apelor lor marine, efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, și în contextul primului ciclu de punere în aplicare a strategiilor lor marine, statele membre au notificat Comisiei un set de caracteristici corespunzătoare unei stări ecologice bune, precum și țintele lor de mediu, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și, respectiv, cu articolul 10 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE. Evaluarea de către Comisie (2) a rapoartelor statelor membre, efectuată în conformitate cu articolul 12 din directiva menționată, a subliniat că sunt urgent necesare mai multe eforturi pentru ca statele membre și Uniunea să atingă starea ecologică bună până în 2020.

| (3) | Pentru a se asigura că al doilea ciclu de punere în aplicare a strategiilor marine din statele membre contribuie în continuare la îndeplinirea obiectivelor Directivei 2008/56/CE și îmbunătățește consecvența modului de determinare a stării ecologice bune, Comisia a recomandat în raportul său privind prima etapă de punere în aplicare ca, la nivelul Uniunii, serviciile Comisiei și statele membre să colaboreze pentru a revizui, consolida și îmbunătăți Decizia 2010/477/UE a Comisiei (3) până în 2015, în scopul de a stabili un set mai clar, mai simplu, mai concis, mai coerent și comparabil de criterii și standarde metodologice pentru determinarea stării ecologice bune și, în același timp, să reexamineze anexa III la Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și, dacă este necesar, să o revizuiască și să elaboreze orientări specifice pentru a asigura o abordare mai coerentă și mai consecventă pentru evaluările efectuate în următorul ciclu de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura că al doilea ciclu de punere în aplicare a strategiilor marine din statele membre contribuie în continuare la îndeplinirea obiectivelor Directivei 2008/56/CE și îmbunătățește consecvența modului de determinare a stării ecologice bune, Comisia a recomandat în raportul său privind prima etapă de punere în aplicare ca, la nivelul Uniunii, serviciile Comisiei și statele membre să colaboreze pentru a revizui, consolida și îmbunătăți Decizia 2010/477/UE a Comisiei (3) până în 2015, în scopul de a stabili un set mai clar, mai simplu, mai concis, mai coerent și comparabil de criterii și standarde metodologice pentru determinarea stării ecologice bune și, în același timp, să reexamineze anexa III la Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și, dacă este necesar, să o revizuiască și să elaboreze orientări specifice pentru a asigura o abordare mai coerentă și mai consecventă pentru evaluările efectuate în următorul ciclu de punere în aplicare.

| (4) | Reexaminarea anexei III la Directiva 2008/56/CE este necesară complementar cu reexaminarea Deciziei 2010/477/UE. În plus, legătura dintre anexa III la Directiva 2008/56/CE și descriptorii calitativi pentru determinarea stării ecologice bune enumerați în anexa I este doar implicită în directiva respectivă și, prin urmare, nu este suficient de clară. Comisia, într-un document de lucru din 2011 al serviciilor sale (4), a explicat relațiile dintre descriptorii calitativi enumerați în anexa I la Directiva 2008/56/CE, elementele enumerate în anexa III la directiva respectivă și criteriile și indicatorii prevăzuți în Decizia 2010/477/UE, dar nu a putut oferi decât un răspuns parțial din cauza conținutului lor inerent. Reexaminarea anexei III la Directiva 2008/56/CE este necesară pentru a clarifica suplimentar aceste relații și a facilita punerea în aplicare, corelând mai bine elementele ecosistemului și presiunile și impacturile antropice asupra mediului marin cu descriptorii din anexa I la Directiva 2008/56/CE și rezultatul reexaminării Deciziei 2010/477/UE. |
| --- | --- |

(4)

Reexaminarea anexei III la Directiva 2008/56/CE este necesară complementar cu reexaminarea Deciziei 2010/477/UE. În plus, legătura dintre anexa III la Directiva 2008/56/CE și descriptorii calitativi pentru determinarea stării ecologice bune enumerați în anexa I este doar implicită în directiva respectivă și, prin urmare, nu este suficient de clară. Comisia, într-un document de lucru din 2011 al serviciilor sale (4), a explicat relațiile dintre descriptorii calitativi enumerați în anexa I la Directiva 2008/56/CE, elementele enumerate în anexa III la directiva respectivă și criteriile și indicatorii prevăzuți în Decizia 2010/477/UE, dar nu a putut oferi decât un răspuns parțial din cauza conținutului lor inerent. Reexaminarea anexei III la Directiva 2008/56/CE este necesară pentru a clarifica suplimentar aceste relații și a facilita punerea în aplicare, corelând mai bine elementele ecosistemului și presiunile și impacturile antropice asupra mediului marin cu descriptorii din anexa I la Directiva 2008/56/CE și rezultatul reexaminării Deciziei 2010/477/UE.

| (5) | Anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui să furnizeze elemente pentru evaluare [articolul 8 alineatul (1) din directivă] în vederea determinării stării ecologice bune [articolul 9 alineatul (1) din directivă], precum și elemente pentru monitorizare [articolul 11 alineatul (1) din directivă] care să fie complementare cu evaluarea (de exemplu temperatură, salinitate) și să furnizeze elementele luate în considerare la stabilirea obiectivelor [articolul 10 alineatul (1) din directivă]. Importanța acestor elemente va varia în funcție de regiune și de stat membru din cauza caracteristicilor regionale diferite. Acest lucru înseamnă că elementele trebuie abordate numai dacă sunt considerate „proprietăți și caracteristici esențiale” sau „presiuni și impacturi predominante”, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 2008/56/CE, respectiv, și dacă acestea se întâlnesc în apele statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui să furnizeze elemente pentru evaluare [articolul 8 alineatul (1) din directivă] în vederea determinării stării ecologice bune [articolul 9 alineatul (1) din directivă], precum și elemente pentru monitorizare [articolul 11 alineatul (1) din directivă] care să fie complementare cu evaluarea (de exemplu temperatură, salinitate) și să furnizeze elementele luate în considerare la stabilirea obiectivelor [articolul 10 alineatul (1) din directivă]. Importanța acestor elemente va varia în funcție de regiune și de stat membru din cauza caracteristicilor regionale diferite. Acest lucru înseamnă că elementele trebuie abordate numai dacă sunt considerate „proprietăți și caracteristici esențiale” sau „presiuni și impacturi predominante”, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 2008/56/CE, respectiv, și dacă acestea se întâlnesc în apele statului membru în cauză.

| (6) | Este important să se asigure faptul că elementele cuprinse în anexa III la Directiva 2008/56/CE sunt corelate clar cu descriptorii calitativi din anexa I la directiva respectivă și cu criteriile și standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine, stabilite de Comisie pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, precum și cu aplicarea acestora în legătură cu articolele 8, 9, 10 și 11 din Directiva 2008/56/CE. În acest context, elementele respective trebuie să fie generice și general aplicabile în întreaga Uniune, având în vedere că Comisia poate prevedea elemente mai specifice pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE sau în contextul stabilirii seturilor de caracteristici ale stării ecologice bune în temeiul articolului 9 alineatul (1) din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(6)

Este important să se asigure faptul că elementele cuprinse în anexa III la Directiva 2008/56/CE sunt corelate clar cu descriptorii calitativi din anexa I la directiva respectivă și cu criteriile și standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine, stabilite de Comisie pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, precum și cu aplicarea acestora în legătură cu articolele 8, 9, 10 și 11 din Directiva 2008/56/CE. În acest context, elementele respective trebuie să fie generice și general aplicabile în întreaga Uniune, având în vedere că Comisia poate prevedea elemente mai specifice pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE sau în contextul stabilirii seturilor de caracteristici ale stării ecologice bune în temeiul articolului 9 alineatul (1) din directiva respectivă.

| (7) | Tabelele 1 și 2 din anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui clarificate astfel încât să fie corelate explicit cu elementele privind starea (tabelul 1) și cu elementele privind presiunile și impacturile acestora (tabelul 2), precum și pentru ca elementele cuprinse în aceste tabele să fie legate în mod direct de descriptorii calitativi prevăzuți în anexa I la directiva menționată și, în acest fel, de criteriile stabilite de Comisie pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(7)

Tabelele 1 și 2 din anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui clarificate astfel încât să fie corelate explicit cu elementele privind starea (tabelul 1) și cu elementele privind presiunile și impacturile acestora (tabelul 2), precum și pentru ca elementele cuprinse în aceste tabele să fie legate în mod direct de descriptorii calitativi prevăzuți în anexa I la directiva menționată și, în acest fel, de criteriile stabilite de Comisie pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE.

| (8) | Pentru a orienta evaluările privind utilizările apelor marine în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2008/56/CE, evaluările privind activitățile umane în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (b) și monitorizarea aferentă în temeiul articolului 11 din directiva respectivă, tabelul 2 ar trebui extins astfel încât să cuprindă o listă orientativă a utilizărilor și a activităților umane, asigurându-se astfel coerența dintre evaluările diferitelor regiuni și subregiuni marine. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a orienta evaluările privind utilizările apelor marine în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2008/56/CE, evaluările privind activitățile umane în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (b) și monitorizarea aferentă în temeiul articolului 11 din directiva respectivă, tabelul 2 ar trebui extins astfel încât să cuprindă o listă orientativă a utilizărilor și a activităților umane, asigurându-se astfel coerența dintre evaluările diferitelor regiuni și subregiuni marine.

| (9) | Prin urmare, anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului de reglementare instituit prin articolul 25 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului de reglementare instituit prin articolul 25 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa III la Directiva 2008/56/CE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel târziu până la 7 decembrie 2018. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

(3)   Obligația de a transpune prezenta directivă nu se aplică statelor membre fără ieșire la mare.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

1

(2)  Raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Prima etapă de punere în aplicare a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (2008/56/CE) – Evaluarea efectuată de Comisia Europeană și orientări [COM(2014) 97 final, 20.2.2014].

2

(3)  Decizia 2010/477/UE a Comisiei din 1 septembrie 2010 referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine (JO L 232, 2.9.2010, p. 14).

3

(4)  Document de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2011) 1255.

4

---

ANEXĂ

ANEXA III

Listele orientative ale elementelor ecosistemului, presiunilor antropice și activităților umane importante pentru apele marine

[menționate la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatele (1) și (3), articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (1) și articolul 24]

Tabelul 1

Structura, funcțiile și procesele ecosistemelor marine

cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) litera (a) și pentru articolele 9 și 11

| Temă | Elemente ale ecosistemului | Parametri și caracteristici posibile (nota 1) | Descriptori calitativi relevanți prevăzuți în anexa I (notele 2 și 3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Specii | Grupuri de specii (nota 4) de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode din regiunea sau subregiunea marină | Variația spațială și temporală pe specie sau populație:






  — | distribuția, abundența și/sau biomasa |

Temă

Elemente ale ecosistemului

Parametri și caracteristici posibile (nota 1)

Descriptori calitativi relevanți prevăzuți în anexa I (notele 2 și 3)

Specii

Grupuri de specii (nota 4) de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode din regiunea sau subregiunea marină

Variația spațială și temporală pe specie sau populație:

—

distribuția, abundența și/sau biomasa

| — | structura în funcție de dimensiune, vârstă și sex |
| --- | --- |

—

structura în funcție de dimensiune, vârstă și sex

| — | ratele de fecunditate, de supraviețuire și de mortalitate/vătămare |
| --- | --- |

—

ratele de fecunditate, de supraviețuire și de mortalitate/vătămare

| — | comportamentul, inclusiv deplasările și migrația |
| --- | --- |

—

comportamentul, inclusiv deplasările și migrația

| — | habitatul speciei (întinderea, adecvarea) |
| --- | --- |

—

habitatul speciei (întinderea, adecvarea)

Componența pe specii a grupului

(1); (3)

Habitate

Tipuri majore de habitate din coloana de apă (pelagice) și de pe fundul mării (bentonice) (nota 5) sau alte tipuri de habitate, inclusiv comunitățile biologice asociate acestora în întreaga regiune sau subregiune marină

Pentru fiecare tip de habitat:

| — | distribuția și întinderea habitatului (și volumul, dacă este cazul) |
| --- | --- |

—

distribuția și întinderea habitatului (și volumul, dacă este cazul)

| — | compoziția, abundența și/sau biomasa speciei (variație spațială și temporală) |
| --- | --- |

—

compoziția, abundența și/sau biomasa speciei (variație spațială și temporală)

| — | structura speciei în funcție de dimensiune și de vârstă (dacă este cazul) |
| --- | --- |

—

structura speciei în funcție de dimensiune și de vârstă (dacă este cazul)

| — | caracteristicile fizice, hidrologice și chimice |
| --- | --- |

—

caracteristicile fizice, hidrologice și chimice

În plus, pentru habitate pelagice:

| — | concentrația de clorofilă „a” |
| --- | --- |

—

concentrația de clorofilă „a”

| — | frecvența înfloririi planctonice și întinderea spațială |
| --- | --- |

—

frecvența înfloririi planctonice și întinderea spațială

(1); (6)

Ecosisteme, inclusiv rețele trofice

Structura, funcțiile și procesele ecosistemului, cuprinzând următoarele:

| — | caracteristici fizice și hidrologice |
| --- | --- |

—

caracteristici fizice și hidrologice

| — | caracteristici chimice |
| --- | --- |

—

caracteristici chimice

| — | caracteristici biologice |
| --- | --- |

—

caracteristici biologice

| — | funcții și procese |
| --- | --- |

—

funcții și procese

Variația spațială și temporală în ceea ce privește:

| — | temperatura și gheața |
| --- | --- |

—

temperatura și gheața

| — | hidrologia (regimul valurilor și curenților; upwelling, amestecul apelor, timpul de retenție, aportul de apă dulce; nivelul mării) |
| --- | --- |

—

hidrologia (regimul valurilor și curenților; upwelling, amestecul apelor, timpul de retenție, aportul de apă dulce; nivelul mării)

| — | batimetria |
| --- | --- |

—

batimetria

| — | turbiditatea (încărcătura de sedimente/mâl, transparență, sunete) |
| --- | --- |

—

turbiditatea (încărcătura de sedimente/mâl, transparență, sunete)

| — | substratul și morfologia fundului mării |
| --- | --- |

—

substratul și morfologia fundului mării

| — | salinitatea, nutrienții (N, P), carbonul organic, gazele dizolvate (pCO2, O2) și pH-ul |
| --- | --- |

—

salinitatea, nutrienții (N, P), carbonul organic, gazele dizolvate (pCO2, O2) și pH-ul

| — | legăturile între habitate și speciile de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode |
| --- | --- |

—

legăturile între habitate și speciile de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode

| — | structura comunității pelagice-bentonice |
| --- | --- |

—

structura comunității pelagice-bentonice

| — | productivitate |
| --- | --- |

—

productivitate

(1); (4)

Note privind tabelul 1

| Nota 1: | Se oferă o listă orientativă a parametrilor și caracteristicilor relevante pentru specii, habitate și ecosisteme, care reflectă parametrii afectați de presiunile menționate în tabelul 2 din prezenta anexă și au relevanță pentru criteriile stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (3). Parametrii și caracteristicile specifice care trebuie folosite pentru monitorizare și evaluare ar trebui să fie stabilite în conformitate cu cerințele prezentei directive, inclusiv cele de la articolele 8 și 11. |
| --- | --- |

Nota 1:

| Nota 2: | Numerele din această coloană se referă la punctele numerotate din anexa I. |
| --- | --- |

Nota 2:

| Nota 3: | Numai descriptorii calitativi bazați pe stare (1), (3), (4) și (6) care au criterii stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) sunt menționați în tabelul 1. Toți ceilalți descriptori calitativi, bazați pe presiune, prevăzuți în anexa I ar putea fi relevanți pentru fiecare temă. |
| --- | --- |

Nota 3:

| Nota 4: | Partea II din anexa la Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a criteriilor și standardelor metodologice privind starea ecologică bună și specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare, precum și de abrogare a Deciziei 2010/477/UE (a se vedea pagina 43 din prezentul Jurnal Oficial) cuprinde informații mai detaliate privind aceste grupuri de specii. |
| --- | --- |

Nota 4:

| Nota 5: | Partea II din anexa la Decizia (UE) 2017/848 cuprinde informații mai detaliate privind aceste tipuri principale de habitate. |
| --- | --- |

Nota 5:

Tabelul 2

Presiuni antropice, utilizări și activități umane care au loc în mediul marin sau care afectează mediul marin

| 2a. | Presiuni antropice asupra mediului marin
  cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) și pentru articolele 9, 10 și 11 |
| --- | --- |

2a.

cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) și pentru articolele 9, 10 și 11

Temă

Presiune (nota 1)

Parametri posibili

Descriptori calitativi relevanți prevăzuți în anexa I (notele 2 și 3)

Biologice

Introducerea sau răspândirea unor specii alogene

Intensitatea, variația spațială și temporală, presiunea în mediul marin și, dacă este cazul, la sursă

Pentru evaluarea impacturilor de mediu ale presiunii, se selectează elementele ecosistemului și parametrii relevanți din tabelul 1

(2)

Introducerea de organisme patogene microbiene

Introducerea de specii modificate genetic și translocarea unor specii indigene

Pierderea sau modificarea compoziției unor comunități biologice naturale ca urmare a cultivării altor specii de animale sau plante

Perturbarea speciilor (de exemplu, în locurile de înmulțire, de odihnă sau de hrănire) prin prezența umană

Scoaterea din mediul marin sau mortalitatea/vătămările unor specii sălbatice (prin pescuit comercial sau sportiv și alte activități)

(3)

Fizice

Perturbarea fizică a fundului mării (temporară sau reversibilă)

(6); (7)

Pierderi fizice (din cauza schimbării permanente a substratului sau a morfologiei fundului mării și a extracției substratului fundului mării)

Modificări ale condițiilor hidrologice

Substanțe, deșeuri și energie

Introducerea de nutrienți – surse difuze, surse punctiforme și depuneri atmosferice

(5)

Introducerea de materii organice – surse difuze și surse punctiforme

Introducerea altor substanțe (de ex. substanțe sintetice, substanțe nesintetice, radionuclizi) – surse difuze, surse punctuale, depuneri atmosferice, fenomene acute

(8); (9)

Introducerea de deșeuri (deșeuri solide, inclusiv micro-deșeurile)

(10)

Zgomot antropic (impulsiv, continuu)

(11)

Alte forme de energie (inclusiv câmpuri electromagnetice, lumină și căldură)

Introducerea de apă – surse punctuale (de exemplu apă sărată)

| 2b. | Utilizări și activități umane care au loc în mediul marin sau care afectează mediul marin
  cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) [numai activitățile marcate cu * sunt relevante pentru articolul 8 alineatul (1) litera (c)] și pentru articolele 10 și 13 |
| --- | --- |

2b.

cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) [numai activitățile marcate cu * sunt relevante pentru articolul 8 alineatul (1) litera (c)] și pentru articolele 10 și 13

Temă

Activitate

Restructurarea fizică a râurilor, a coastei sau a fundului mării (gestionarea apei)

Revendicarea de terenuri

Canalizarea și alte modificări ale cursurilor de apă

Protecția costieră și protecția împotriva inundațiilor*

Structuri offshore (altele decât pentru petrol/gaz/surse regenerabile de energie)*

Restructurarea morfologiei fundului mării, inclusiv dragare și depozitarea de materiale*

Extracția de resurse nebiologice

Extracția de minerale (rocă, minereuri metalifere, pietriș, nisip, cochilii)*

Extracția de petrol și gaz, inclusiv infrastructura*

Extracția de sare*

Extracția de apă*

Producerea de energie

Producerea de energie din surse regenerabile (energie eoliană, energia valurilor și a mareei), inclusiv infrastructura*

Producerea de energie din surse neregenerabile

Transportul energiei electrice și comunicații (cabluri)*

Extracția de resurse vii

Pescuit și recoltarea crustaceelor și moluștelor (în scop profesional sau recreativ)*

Prelucrarea peștelui, crustaceelor și moluștelor*

Recoltarea plantelor marine*

Vânătoare și colectarea în alte scopuri*

Cultivarea de resurse vii

Acvacultură – marină, inclusiv infrastructura*

Acvacultură – în apă dulce

Agricultură

Silvicultură

Transport

Infrastructura de transport*

Transport – maritim*

Transport – aerian

Transport – terestru

Utilizări urbane și industriale

Utilizări urbane

Utilizări industriale

Tratarea și eliminarea deșeurilor*

Turism și agrement

Infrastructură pentru turism și agrement*

Activități de turism și agrement*

Securitate/apărare

Operațiuni militare [sub rezerva articolului 2 alineatul (2)]

Educație și cercetare

Activități de cercetare, de studiu și educaționale*

Note privind tabelul 2

| Nota 1: | Evaluarea presiunilor ar trebui să examineze nivelurile acestora în mediul marin și, dacă este cazul, ratele introducerii (din surse terestre sau atmosferice) în mediul marin. |
| --- | --- |

Nota 1:

| Nota 2: | Numerele din această coloană se referă la punctele numerotate respective din anexa I. |
| --- | --- |

Nota 2:

| Nota 3: | Numai descriptorii calitativi bazați pe presiune (2), (3), (5), (6), (7), (8), (9), (10) și (11), care au criterii stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (3), sunt menționați în tabelul 2a. Toți ceilalți descriptori calitativi, bazați pe stare, prevăzuți în anexa I ar putea fi relevanți pentru fiecare temă.” |
| --- | --- |

Nota 3:

---

DECIZII

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/34

---

DECIZIA (UE) 2017/846 PARLAMENTULUI EUROPEAN

din 16 martie 2017

de prelungire a mandatului Comisiei de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a dreptului Uniunii și administrări defectuoase în aplicarea acestuia în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală

PARLAMENTUL EUROPEAN,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere articolul 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2016/1021 a Parlamentului European din 8 iunie 2016 privind constituirea unei Comisii de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a dreptului Uniunii și administrări defectuoase în aplicarea acestuia în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, precum și competențele, componența și mandatul comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2016/1021 a Parlamentului European din 8 iunie 2016 privind constituirea unei Comisii de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a dreptului Uniunii și administrări defectuoase în aplicarea acestuia în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, precum și competențele, componența și mandatul comisiei (2),

| — | având în vedere articolul 198 alineatul (11) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 198 alineatul (11) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia de anchetă a solicitat prelungirea mandatului său pentru a-l putea îndeplini în întregime și în mod adecvat, având în vedere numărul documentelor care mai trebuie examinate, analizele comandate și părțile interesate care mai trebuie audiate, |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia de anchetă a solicitat prelungirea mandatului său pentru a-l putea îndeplini în întregime și în mod adecvat, având în vedere numărul documentelor care mai trebuie examinate, analizele comandate și părțile interesate care mai trebuie audiate,

1.

decide să prelungească mandatul Comisiei de anchetă cu trei luni.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

---

(1)  
  JO L 113, 19.5.1995, p. 1.

1

(2)  
  JO L 166, 24.6.2016, p. 10.

2

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/35

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/847 A COMISIEI

din 16 mai 2017

de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole

[notificată cu numărul C(2017) 2891]

(Numai textul în limba daneză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1), în special anexa III punctul 2 al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | La 18 noiembrie 2002, Comisia a adoptat Decizia 2002/915/CE (2) de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în conformitate cu Directiva 91/676/CEE privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole, care permite aplicarea gunoiului de grajd cu un conținut maxim de 230 kg de azot pe hectar pe an pentru anumite exploatații de bovine, în cadrul programului de acțiune 1999-2003 al Danemarcei. Derogarea a fost prelungită prin Decizia 2005/294/CE a Comisiei (3) în legătură cu programul de acțiune 2004-2007 al Danemarcei, prin Decizia 2008/664/CE a Comisiei (4) în legătură cu programul de acțiune 2008-2012 al Danemarcei și prin Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE a Comisiei (5) în legătură cu programul de acțiune 2008-2015 al Danemarcei. |
| --- | --- |

(1)

La 18 noiembrie 2002, Comisia a adoptat Decizia 2002/915/CE (2) de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în conformitate cu Directiva 91/676/CEE privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole, care permite aplicarea gunoiului de grajd cu un conținut maxim de 230 kg de azot pe hectar pe an pentru anumite exploatații de bovine, în cadrul programului de acțiune 1999-2003 al Danemarcei. Derogarea a fost prelungită prin Decizia 2005/294/CE a Comisiei (3) în legătură cu programul de acțiune 2004-2007 al Danemarcei, prin Decizia 2008/664/CE a Comisiei (4) în legătură cu programul de acțiune 2008-2012 al Danemarcei și prin Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE a Comisiei (5) în legătură cu programul de acțiune 2008-2015 al Danemarcei.

| (2) | Derogarea acordată prin Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE viza (pentru perioada 2014/2015) aproximativ 1 500 de exploatații de bovine, 425 102 unități vită mare și 205 165 de hectare de teren arabil, corespunzând respectiv unei ponderi de 4,0 % din numărul total de exploatații, 18,6 % din numărul total de unități vită mare și 8,2 % din suprafața totală de teren arabil din Danemarca. |
| --- | --- |

(2)

Derogarea acordată prin Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE viza (pentru perioada 2014/2015) aproximativ 1 500 de exploatații de bovine, 425 102 unități vită mare și 205 165 de hectare de teren arabil, corespunzând respectiv unei ponderi de 4,0 % din numărul total de exploatații, 18,6 % din numărul total de unități vită mare și 8,2 % din suprafața totală de teren arabil din Danemarca.

| (3) | La 4 februarie 2016, Danemarca a prezentat Comisiei o cerere de reînnoire a derogării în conformitate cu punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE. |
| --- | --- |

(3)

La 4 februarie 2016, Danemarca a prezentat Comisiei o cerere de reînnoire a derogării în conformitate cu punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE.

| (4) | Danemarca are un program de acțiune pentru perioada 2016-2018, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 91/676/CEE, prin intermediul unor părți din Ordonanța nr. 1324 din 15 noiembrie 2016 privind șeptelul pentru comercializare, gunoiul de grajd, însilozarea etc., Legea consolidată nr. 388 din 27 aprilie 2016 privind utilizarea îngrășămintelor la ferme și acoperirea vegetală și Ordonanța nr. 1055 din 1 iulie 2016 privind utilizarea îngrășămintelor la ferme în perioada de programare 2016/2017, un nou program de culturi secundare specifice, parte obligatorie, astfel cum se menționează în Legea privind utilizarea îngrășămintelor la ferme și acoperirea vegetală. În plus, legislația daneză include un nou regulament general privind fosforul, în conformitate cu Legea privind autorizația de mediu etc. a exploatațiilor de creștere a animalelor și Ordonanța privind șeptelul pentru comercializare, gunoiul de grajd, însilozarea etc. |
| --- | --- |

(4)

Danemarca are un program de acțiune pentru perioada 2016-2018, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 91/676/CEE, prin intermediul unor părți din Ordonanța nr. 1324 din 15 noiembrie 2016 privind șeptelul pentru comercializare, gunoiul de grajd, însilozarea etc., Legea consolidată nr. 388 din 27 aprilie 2016 privind utilizarea îngrășămintelor la ferme și acoperirea vegetală și Ordonanța nr. 1055 din 1 iulie 2016 privind utilizarea îngrășămintelor la ferme în perioada de programare 2016/2017, un nou program de culturi secundare specifice, parte obligatorie, astfel cum se menționează în Legea privind utilizarea îngrășămintelor la ferme și acoperirea vegetală. În plus, legislația daneză include un nou regulament general privind fosforul, în conformitate cu Legea privind autorizația de mediu etc. a exploatațiilor de creștere a animalelor și Ordonanța privind șeptelul pentru comercializare, gunoiul de grajd, însilozarea etc.

| (5) | Legislația daneză de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE include limite pentru aplicarea azotului. Legislația care limitează aplicarea fosforului a fost adoptată și va intra în vigoare în august 2017. |
| --- | --- |

(5)

Legislația daneză de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE include limite pentru aplicarea azotului. Legislația care limitează aplicarea fosforului a fost adoptată și va intra în vigoare în august 2017.

| (6) | Raportul danez privind „Stadiul și tendințele mediului acvatic și ale practicilor agricole” privind perioada 2012-2015 indică un excedent anual la scară națională de 80 kg N/ha în 2014 și un nivel total al evacuării de azot din agricultură în mare de aproximativ 70 % din totalul pe 2012. Danemarca a estimat că este necesară reducerea cantității de azot terestru deversată în apele costiere de la 56,8 milioane de tone la 44,7 milioane de tone, pentru a se ajunge la o stare ecologică bună. |
| --- | --- |

(6)

Raportul danez privind „Stadiul și tendințele mediului acvatic și ale practicilor agricole” privind perioada 2012-2015 indică un excedent anual la scară națională de 80 kg N/ha în 2014 și un nivel total al evacuării de azot din agricultură în mare de aproximativ 70 % din totalul pe 2012. Danemarca a estimat că este necesară reducerea cantității de azot terestru deversată în apele costiere de la 56,8 milioane de tone la 44,7 milioane de tone, pentru a se ajunge la o stare ecologică bună.

| (7) | Legislația daneză ar trebui să includă un sistem combinat specific pentru culturile secundare voluntare și obligatorii pentru 2017 și 2018. În cadrul acestui program, dispozițiile obligatorii privind culturile secundare ar trebui să intre în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la culturile secundare nu permit realizarea obiectivelor de mediu. Zonele acoperite de culturi secundare ar trebui să se adauge la cerințele naționale privind culturile secundare obligatorii în conformitate cu Legea daneză privind utilizarea îngrășămintelor la ferme și acoperirea vegetală. Aceste măsuri sunt necesare pentru asigurarea faptului că aplicarea derogării în vigoare nu va avea ca efect o deteriorare a calității apelor. |
| --- | --- |

(7)

Legislația daneză ar trebui să includă un sistem combinat specific pentru culturile secundare voluntare și obligatorii pentru 2017 și 2018. În cadrul acestui program, dispozițiile obligatorii privind culturile secundare ar trebui să intre în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la culturile secundare nu permit realizarea obiectivelor de mediu. Zonele acoperite de culturi secundare ar trebui să se adauge la cerințele naționale privind culturile secundare obligatorii în conformitate cu Legea daneză privind utilizarea îngrășămintelor la ferme și acoperirea vegetală. Aceste măsuri sunt necesare pentru asigurarea faptului că aplicarea derogării în vigoare nu va avea ca efect o deteriorare a calității apelor.

| (8) | Informațiile furnizate de Danemarca în contextul derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE indică faptul că derogarea nu a avut drept consecință deteriorarea calității apelor în comparație cu zonele care nu fac obiectul derogării. Datele prezentate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE pentru perioada 2012-2015 (6) arată că, în Danemarca, în cazul apelor subterane, aproximativ 16 % din stațiile de monitorizare prezintă concentrații medii de nitrați mai mari de 50 mg/l, iar 23 % din stațiile de monitorizare prezintă concentrații medii de nitrați mai mari de 40 mg/l. Datele monitorizărilor evidențiază o tendință stabilă a concentrației de nitrați din apele subterane în comparație cu perioada de raportare anterioară (2008-2011). În ceea ce privește apele de suprafață, majoritatea punctelor de monitorizare a apelor de suprafață prezintă concentrații medii de nitrați mai mici de 50 mg/l și o tendință stabilă a concentrațiilor de nitrați. Raportul referitor la perioada 2012-2015 arată că 2 dintre cele 119 ape costiere au fost clasificate ca fiind într-o „stare bună”. |
| --- | --- |

(8)

Informațiile furnizate de Danemarca în contextul derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE indică faptul că derogarea nu a avut drept consecință deteriorarea calității apelor în comparație cu zonele care nu fac obiectul derogării. Datele prezentate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE pentru perioada 2012-2015 (6) arată că, în Danemarca, în cazul apelor subterane, aproximativ 16 % din stațiile de monitorizare prezintă concentrații medii de nitrați mai mari de 50 mg/l, iar 23 % din stațiile de monitorizare prezintă concentrații medii de nitrați mai mari de 40 mg/l. Datele monitorizărilor evidențiază o tendință stabilă a concentrației de nitrați din apele subterane în comparație cu perioada de raportare anterioară (2008-2011). În ceea ce privește apele de suprafață, majoritatea punctelor de monitorizare a apelor de suprafață prezintă concentrații medii de nitrați mai mici de 50 mg/l și o tendință stabilă a concentrațiilor de nitrați. Raportul referitor la perioada 2012-2015 arată că 2 dintre cele 119 ape costiere au fost clasificate ca fiind într-o „stare bună”.

| (9) | În urma examinării cererii Danemarcei pe baza elementelor descrise la punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE și ținând seama de experiența acumulată în urma derogării acordate prin Deciziile 2002/915/CE, 2005/294/CE, 2008/664/CE și Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE, Comisia consideră că cantitatea de gunoi de grajd avută în vedere de Danemarca (230 kg de azot pe hectar pe an) nu va aduce atingere realizării obiectivelor Directivei 91/676/CEE, sub rezerva respectării anumitor condiții stricte. |
| --- | --- |

(9)

În urma examinării cererii Danemarcei pe baza elementelor descrise la punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE și ținând seama de experiența acumulată în urma derogării acordate prin Deciziile 2002/915/CE, 2005/294/CE, 2008/664/CE și Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE, Comisia consideră că cantitatea de gunoi de grajd avută în vedere de Danemarca (230 kg de azot pe hectar pe an) nu va aduce atingere realizării obiectivelor Directivei 91/676/CEE, sub rezerva respectării anumitor condiții stricte.

| (10) | În fermele autorizate să aplice gunoi de grajd conținând până la 230 kg de azot pe hectar pe an, planurile de fertilizare sunt actualizate în timp util pentru a se asigura coerența cu practicile agricole efective și menținerea unei pături vegetale permanente pe suprafața arabilă, iar culturile secundare sunt utilizate pentru a se asigura compensarea pierderilor de nitrați din subsol apărute toamna și limitarea pierderilor de azot din timpul iernii. |
| --- | --- |

(10)

În fermele autorizate să aplice gunoi de grajd conținând până la 230 kg de azot pe hectar pe an, planurile de fertilizare sunt actualizate în timp util pentru a se asigura coerența cu practicile agricole efective și menținerea unei pături vegetale permanente pe suprafața arabilă, iar culturile secundare sunt utilizate pentru a se asigura compensarea pierderilor de nitrați din subsol apărute toamna și limitarea pierderilor de azot din timpul iernii.

| (11) | Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) prevede o abordare exhaustivă și transfrontalieră cu privire la protecția apei, axată pe bazinele hidrografice ale râurilor, în vederea obținerii unei stări bune a corpurilor de apă europene până în 2015. Reducerea nutrienților reprezintă o parte integrantă a acestui obiectiv. Acordarea unei derogări în temeiul prezentei decizii nu aduce atingere dispozițiilor prevăzute de Directiva 2000/60/CE și nu exclude posibilitatea de a fi necesare măsuri suplimentare pentru a îndeplini obligațiile ce rezultă din aceasta. |
| --- | --- |

(11)

Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) prevede o abordare exhaustivă și transfrontalieră cu privire la protecția apei, axată pe bazinele hidrografice ale râurilor, în vederea obținerii unei stări bune a corpurilor de apă europene până în 2015. Reducerea nutrienților reprezintă o parte integrantă a acestui obiectiv. Acordarea unei derogări în temeiul prezentei decizii nu aduce atingere dispozițiilor prevăzute de Directiva 2000/60/CE și nu exclude posibilitatea de a fi necesare măsuri suplimentare pentru a îndeplini obligațiile ce rezultă din aceasta.

| (12) | Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) prevede normele generale de instituire a infrastructurii pentru informații spațiale în Uniune, care să deservească politicile Uniunii din domeniul mediului și politicile sau activitățile care pot avea un impact asupra mediului. În cazurile aplicabile, informațiile spațiale colectate în contextul prezentei decizii ar trebui să fie conforme cu dispozițiile directivei susmenționate. Pentru a reduce sarcina administrativă și a consolida coerența datelor, la colectarea datelor necesare în temeiul prezentei directive, Danemarca ar trebui să utilizeze informațiile generate în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control instituit în temeiul titlului V capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

(12)

Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) prevede normele generale de instituire a infrastructurii pentru informații spațiale în Uniune, care să deservească politicile Uniunii din domeniul mediului și politicile sau activitățile care pot avea un impact asupra mediului. În cazurile aplicabile, informațiile spațiale colectate în contextul prezentei decizii ar trebui să fie conforme cu dispozițiile directivei susmenționate. Pentru a reduce sarcina administrativă și a consolida coerența datelor, la colectarea datelor necesare în temeiul prezentei directive, Danemarca ar trebui să utilizeze informațiile generate în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control instituit în temeiul titlului V capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru nitrați, instituit în temeiul articolului 9 din Directiva 91/676/CEE, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru nitrați, instituit în temeiul articolului 9 din Directiva 91/676/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Derogare

Se acordă derogarea solicitată de Danemarca prin scrisoarea din 4 februarie 2016, cu scopul de a permite aplicarea pe terenuri a unei cantități mai mari de azot din gunoi de grajd decât cea prevăzută la punctul 2 al doilea paragraf prima teză din anexa III la Directiva 91/676/CEE, în condițiile prevăzute de prezenta decizie.

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Această derogare se aplică fermelor de bovine în care rotația culturilor include în proporție de peste 80 % culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație și pentru care a fost acordată o autorizație în conformitate cu articolul 5.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „fermă de bovine” înseamnă o exploatație cu o producție anuală de azot în gunoiul de grajd mai mare de 300 kg, din care cel puțin două treimi provin de la bovine; |
| --- | --- |

(a)

„fermă de bovine” înseamnă o exploatație cu o producție anuală de azot în gunoiul de grajd mai mare de 300 kg, din care cel puțin două treimi provin de la bovine;

| (b) | „pășune” înseamnă pășunile permanente sau temporare; |
| --- | --- |

(b)

„pășune” înseamnă pășunile permanente sau temporare;

| (c) | „culturi intercalate cu iarbă” înseamnă cereale pentru însilozare, porumb pentru însilozare, orz de primăvară sau orz de primăvară combinat cu mazăre, care urmează a se intercala cu iarbă înainte sau după recoltare; |
| --- | --- |

(c)

„culturi intercalate cu iarbă” înseamnă cereale pentru însilozare, porumb pentru însilozare, orz de primăvară sau orz de primăvară combinat cu mazăre, care urmează a se intercala cu iarbă înainte sau după recoltare;

| (d) | „culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație” înseamnă oricare dintre următoarele:






  (i) | iarbă; |
| --- | --- | --- |

(d)

„culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație” înseamnă oricare dintre următoarele:

(i)

iarbă;

| (ii) | culturi secundare de iarbă; |
| --- | --- |

(ii)

culturi secundare de iarbă;

| (iii) | sfeclă furajeră; |
| --- | --- |

(iii)

sfeclă furajeră;

| (iv) | culturi intercalate cu iarbă; |
| --- | --- |

(iv)

culturi intercalate cu iarbă;

| (e) | „profilul solului” înseamnă stratul situat sub nivelul solului, până la adâncimea de 0,90 m sau până la nivelul mediu al pânzei freatice superioare, în cazul în care acest nivel este situat la mai puțin de 0,90 m sub nivelul solului. |
| --- | --- |

(e)

„profilul solului” înseamnă stratul situat sub nivelul solului, până la adâncimea de 0,90 m sau până la nivelul mediu al pânzei freatice superioare, în cazul în care acest nivel este situat la mai puțin de 0,90 m sub nivelul solului.

Articolul 4

Condițiile acordării derogării

Derogarea se acordă în următoarele condiții:

| 1. | Începând cu luna august 2017, va intra în vigoare un regulament privind fosforul care stabilește plafoane directe privind aplicarea fosforului pentru întreaga țară, la diferite niveluri în funcție de localizarea geografică și de tipul de îngrășământ. Plafoanele privesc aplicarea fosforului provenit din toate tipurile de îngrășăminte: îngrășăminte organice, inclusiv gunoiul de grajd, digestatul biogaz, biomasa vegetală degazată, nămolul rezultat din tratarea apelor uzate, precum și îngrășămintele industriale. În bazinele hidrologice ale mediilor acvatice vulnerabile la fosfor se aplică plafoane mai stricte cu privire la aplicarea fosforului, acestea acoperind toate tipurile de îngrășăminte. |
| --- | --- |

1.

Începând cu luna august 2017, va intra în vigoare un regulament privind fosforul care stabilește plafoane directe privind aplicarea fosforului pentru întreaga țară, la diferite niveluri în funcție de localizarea geografică și de tipul de îngrășământ. Plafoanele privesc aplicarea fosforului provenit din toate tipurile de îngrășăminte: îngrășăminte organice, inclusiv gunoiul de grajd, digestatul biogaz, biomasa vegetală degazată, nămolul rezultat din tratarea apelor uzate, precum și îngrășămintele industriale. În bazinele hidrologice ale mediilor acvatice vulnerabile la fosfor se aplică plafoane mai stricte cu privire la aplicarea fosforului, acestea acoperind toate tipurile de îngrășăminte.

| 2. | Se instituie un sistem de indicatori și un sistem de monitorizare în ceea ce privește cantitatea de fosfor aplicată pe terenurile agricole din Danemarca. În cazul în care sistemul de indicatori sau sistemul de monitorizare arată că media anuală reală a ratei de fertilizare cu fosfor a terenurilor agricole din Danemarca ar putea depăși sau a depășit efectiv media nivelurilor naționale de fertilizare cu fosfor care trebuie atinsă în cursul perioadei 2018-2025, plafoanele privind nivelurile maxime ale aplicării de fosfor vor fi reduse în consecință. |
| --- | --- |

2.

Se instituie un sistem de indicatori și un sistem de monitorizare în ceea ce privește cantitatea de fosfor aplicată pe terenurile agricole din Danemarca. În cazul în care sistemul de indicatori sau sistemul de monitorizare arată că media anuală reală a ratei de fertilizare cu fosfor a terenurilor agricole din Danemarca ar putea depăși sau a depășit efectiv media nivelurilor naționale de fertilizare cu fosfor care trebuie atinsă în cursul perioadei 2018-2025, plafoanele privind nivelurile maxime ale aplicării de fosfor vor fi reduse în consecință.

| 3. | Se instituie un sistem combinat specific pentru culturile secundare voluntare și obligatorii bazat pe necesitatea de a reduce conținutul de nitrați din apele subterane și din apele costiere. În cadrul acestui sistem, dispozițiile obligatorii privind culturile secundare intră în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la culturile secundare nu permit realizarea obiectivelor de mediu. |
| --- | --- |

3.

Se instituie un sistem combinat specific pentru culturile secundare voluntare și obligatorii bazat pe necesitatea de a reduce conținutul de nitrați din apele subterane și din apele costiere. În cadrul acestui sistem, dispozițiile obligatorii privind culturile secundare intră în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la culturile secundare nu permit realizarea obiectivelor de mediu.

| 4. | Culturile secundare stabilite în cadrul acestui sistem se adaugă la cerința națională obligatorie de a avea un procent de 10 sau 14 % de culturi secundare în raport cu suprafața de teren arabil a fermelor și nu pot fi stabilite pe aceeași suprafață care este folosită pentru a răspunde cerinței privind zona de interes ecologic pentru culturile secundare. |
| --- | --- |

4.

Culturile secundare stabilite în cadrul acestui sistem se adaugă la cerința națională obligatorie de a avea un procent de 10 sau 14 % de culturi secundare în raport cu suprafața de teren arabil a fermelor și nu pot fi stabilite pe aceeași suprafață care este folosită pentru a răspunde cerinței privind zona de interes ecologic pentru culturile secundare.

Articolul 5

Autorizație anuală și angajamente

(1)   Crescătorii de bovine pot depune la autoritățile competente o cerere pentru obținerea unei autorizații anuale de aplicare a gunoiului de grajd cu un conținut de până la 230 kg de azot pe hectar pe an.

Termenul de depunere a cererii este identic termenului național de depunere a cererilor pentru schema de plată unică și de depunere a cotei de îngrășăminte și a planului pentru culturi secundare.

(2)   Pe lângă cererea menționată la alineatul (1), solicitantul prezintă o declarație în care menționează faptul că îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 7, 8 și 9.

Articolul 6

Acordarea autorizațiilor

Autorizațiile de aplicare a unei cantități de gunoi de grajd, inclusiv a dejecțiilor excretate de animale și a gunoiului de grajd tratat, cu un conținut de până la 230 kg de azot pe hectar în fiecare an se acordă sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolele 7-9.

Articolul 7

Condiții privind aplicarea gunoiului de grajd și a altor îngrășăminte

(1)   Aportul total de azot nu depășește necesarul estimat de nutrienți pentru cultura în cauză și ia în considerare aportul de nutrienți adus de sol. Acesta nu depășește standardele privind cantitatea maximă aplicată, astfel cum este prevăzut în Ordonanța nr. 1055 din 1.7.2016 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor în perioada de programare 2016/2017 și în ordonanțele corespunzătoare din următoarele perioade de programare.

(2)   Se elaborează un plan de fertilizare pentru întreaga suprafață a fermei de bovine. Planul este păstrat la fermă. Acesta acoperă perioada cuprinsă între 1 august și 31 iulie din anul următor. Planul de fertilizare cuprinde următoarele:

| (a) | un plan de rotație a culturilor care să precizeze următoarele:






  1. | suprafața parcelelor folosite pentru culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație; |
| --- | --- | --- |

(a)

un plan de rotație a culturilor care să precizeze următoarele:

1.

suprafața parcelelor folosite pentru culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație;

| 2. | suprafața parcelelor folosite pentru alte culturi decât cele menționate la punctul 1; |
| --- | --- |

2.

suprafața parcelelor folosite pentru alte culturi decât cele menționate la punctul 1;

| 3. | o hartă schematică indicând amplasarea parcelelor menționate la punctele 1 și, respectiv, 2; |
| --- | --- |

3.

o hartă schematică indicând amplasarea parcelelor menționate la punctele 1 și, respectiv, 2;

| (b) | numărul de animale de la fermă, precum și o descriere a adăposturilor pentru animale și a sistemului de depozitare a gunoiului de grajd, inclusiv volumul de depozitare disponibil pentru gunoiul de grajd; |
| --- | --- |

(b)

numărul de animale de la fermă, precum și o descriere a adăposturilor pentru animale și a sistemului de depozitare a gunoiului de grajd, inclusiv volumul de depozitare disponibil pentru gunoiul de grajd;

| (c) | un calcul al cantității de azot și de fosfor prezente în gunoiul de grajd produs la fermă; |
| --- | --- |

(c)

un calcul al cantității de azot și de fosfor prezente în gunoiul de grajd produs la fermă;

| (d) | descrierea tratării gunoiului de grajd, dacă este cazul, și caracteristicile estimate ale gunoiului de grajd tratat; |
| --- | --- |

(d)

descrierea tratării gunoiului de grajd, dacă este cazul, și caracteristicile estimate ale gunoiului de grajd tratat;

| (e) | cantitatea, tipul și caracteristicile gunoiului de grajd distribuit în interiorul sau în exteriorul fermei; |
| --- | --- |

(e)

cantitatea, tipul și caracteristicile gunoiului de grajd distribuit în interiorul sau în exteriorul fermei;

| (f) | cantitatea previzibilă de azot și de fosfor necesară culturilor pentru fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(f)

cantitatea previzibilă de azot și de fosfor necesară culturilor pentru fiecare parcelă;

| (g) | calculul cantității de azot și de fosfor provenind din gunoiul de grajd aplicat pe fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(g)

calculul cantității de azot și de fosfor provenind din gunoiul de grajd aplicat pe fiecare parcelă;

| (h) | calculul cantității de azot și de fosfor provenind din îngrășăminte chimice și alte tipuri de îngrășăminte aplicate pe fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(h)

calculul cantității de azot și de fosfor provenind din îngrășăminte chimice și alte tipuri de îngrășăminte aplicate pe fiecare parcelă;

| (i) | indicarea momentului aplicării gunoiului de grajd și a îngrășămintelor chimice. |
| --- | --- |

(i)

indicarea momentului aplicării gunoiului de grajd și a îngrășămintelor chimice.

Planul de fertilizare se revizuiește în termen de maximum șapte zile de la orice modificare survenită în practicile agricole din cadrul fermei de bovine. Registrul de fertilizare se depune la autoritățile competente cel târziu până la sfârșitul lunii martie a fiecărui an.

(3)   Gunoiul de grajd nu se aplică în perioada 31 august-1 martie pe pășunile care vor fi arate în primăvara următoare.

Articolul 8

Condiții privind prelevarea de probe de sol și analizele solului

(1)   Probele se prelevează din partea superioară a solului până la adâncimea de 30 cm și se analizează conținutul de azot și de fosfor al acestora.

(2)   Prelevarea de probe și analizele se efectuează cel puțin o dată la patru ani pentru fiecare zonă a fermei care prezintă caracteristici omogene în ceea ce privește rotația culturilor și caracteristicile solului.

(3)   Se efectuează cel puțin o prelevare de probe și o analiză a solului pentru fiecare cinci hectare de teren agricol.

(4)   Rezultatele analizelor sunt disponibile pentru verificare la ferma de bovine.

Articolul 9

Condiții privind gestionarea terenurilor

(1)   80 % sau mai mult din suprafața disponibilă pentru aplicarea gunoiului de grajd se cultivă cu culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație.

(2)   Culturile secundare de iarbă nu se ară înainte de data de 1 martie a anului următor celui în care au fost stabilite.

(3)   Pășunile temporare se ară primăvara. O cultură cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație se însămânțează în cel mai scurt timp posibil și cel târziu în termen de 3 săptămâni după ce pășunea a fost arată.

(4)   Culturile utilizate în rotația culturilor nu includ plantele leguminoase sau alte plante care fixează azotul atmosferic, cu excepția următoarelor:

| (a) | trifoi cultivat pe pășuni cu mai puțin de 50 % trifoi și lucernă; |
| --- | --- |

(a)

trifoi cultivat pe pășuni cu mai puțin de 50 % trifoi și lucernă;

| (b) | lucernă cultivată pe pășuni cu mai puțin de 50 % trifoi și lucernă; |
| --- | --- |

(b)

lucernă cultivată pe pășuni cu mai puțin de 50 % trifoi și lucernă;

| (c) | orz și mazăre intercalate cu iarbă. |
| --- | --- |

(c)

orz și mazăre intercalate cu iarbă.

(5)   Valorile standard privind fertilizarea cu azot a culturilor care urmează pășunilor temporare se reduc cu valoarea azotului pentru cultura anterioară în conformitate cu Ordonanța nr. 1055 din 1.7.2016 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor în perioada de programare 2016/2017 și cu ordonanțele corespunzătoare din următoarele perioade de programare privind standardele de fertilizare, tabelul privind normele de fertilizare pentru culturi agricole și legume, precum și modificările ulterioare ale acestora.

Articolul 10

Monitorizare

(1)   Autoritățile competente se asigură că se întocmesc hărți care să indice următoarele:

| (a) | procentajul de ferme de bovine din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor; |
| --- | --- |

(a)

procentajul de ferme de bovine din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor;

| (b) | procentajul de animale din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor; |
| --- | --- |

(b)

procentajul de animale din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor;

| (c) | procentajul de teren agricol din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor. |
| --- | --- |

(c)

procentajul de teren agricol din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor.

Aceste hărți se actualizează în fiecare an.

Autoritățile competente colectează date privind rotația culturilor și practicile agricole care fac obiectul autorizațiilor. Aceste date se actualizează în fiecare an.

(2)   Autoritățile competente monitorizează apa din rizosferă, apele de suprafață și apele subterane și furnizează Comisiei date privind azotul și fosforul din profilul solului și concentrațiile de nitrați din apele de suprafață și subterane, atât în condiții de derogare, cât și în absența acestora.

Monitorizarea se efectuează la nivelul exploatațiilor agricole, în cadrul programului național de monitorizare a bazinelor hidrografice cu utilizare agricolă. Punctele de monitorizare sunt reprezentative pentru principalele tipuri de sol, practicile de fertilizare prevalente și culturile principale. Se realizează o monitorizare intensificată în bazinele hidrografice cu utilizare agricolă situate pe soluri nisipoase.

În plus, concentrațiile de nitrați din apele de suprafață și apele subterane se monitorizează în cel puțin 3 % din totalul fermelor care beneficiază de autorizații.

(3)   Autoritățile competente efectuează investigații și analize continue ale nutrienților în cadrul programului național de monitorizare a bazinelor hidrografice cu utilizare agricolă și furnizează date privind utilizarea terenurilor, rotațiile de culturi și practicile agricole de la nivel local la fermele de bovine care beneficiază de o autorizație.

Informațiile și datele colectate în urma analizei nutrienților menționate la articolul 7 și a monitorizării menționate la articolul 10 alineatul (2) se utilizează pentru a calcula, pe bază de model, pierderile de azot și de fosfor de la fermele de bovine care beneficiază de o autorizație, pe baza principiilor științifice.

(4)   Autoritățile competente cuantifică procentajele din teren care beneficiază de derogare și sunt cultivate cu:

| (a) | trifoi sau lucernă cultivată pe pășune; |
| --- | --- |

(a)

trifoi sau lucernă cultivată pe pășune;

| (b) | orz și mazăre intercalate cu iarbă. |
| --- | --- |

(b)

orz și mazăre intercalate cu iarbă.

Articolul 11

Verificare

(1)   Autoritățile competente se asigură că cererile de autorizație sunt supuse controlului administrativ. În cazul în care se demonstrează în urma controlului că solicitantul nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 7, 8 și 9, cererea este respinsă, iar solicitantul este informat cu privire la motivele refuzului.

(2)   Autoritățile competente stabilesc un program de inspecții ale fermelor care beneficiază de autorizații.

Programul se bazează pe o analiză a riscurilor, având în vedere rezultatele controalelor din anii precedenți în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolele 7, 8 și 9, precum și rezultatele controalelor de conformitate cu legislația națională de transpunere a Directivei 91/676/CEE.

(3)   Controalele constau în inspecții pe teren și controale la fața locului pentru a verifica respectarea condițiilor prevăzute la articolele 7, 8 și 9 și vizează, în fiecare an, cel puțin 7 % din fermele care beneficiază de o autorizație. În cazul în care se constată că o fermă nu respectă aceste condiții, titularul autorizației este amendat în conformitate cu legislația națională și nu este eligibil pentru obținerea unei autorizații în anul următor.

(4)   Autorităților de resort li se acordă competențele și mijloacele necesare pentru a verifica respectarea condițiilor derogării acordate în temeiul prezentei decizii.

Articolul 12

Raportare

Autoritățile competente prezintă Comisiei, în fiecare an, cel târziu până la data de 31 decembrie, un raport conținând următoarele informații:

| (a) | hărți care arată procentajul de ferme de bovine, procentajul de animale, procentajul de terenuri agricole care fac obiectul unor derogări individuale, pentru fiecare localitate, precum și hărți privind utilizarea terenurilor la nivel local, menționate la articolul 10 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

hărți care arată procentajul de ferme de bovine, procentajul de animale, procentajul de terenuri agricole care fac obiectul unor derogări individuale, pentru fiecare localitate, precum și hărți privind utilizarea terenurilor la nivel local, menționate la articolul 10 alineatul (1);

| (b) | rezultatele monitorizării apelor subterane și apelor de suprafață în ceea ce privește concentrațiile de nitrați și de fosfor, inclusiv informații referitoare la tendințele privind calitatea apei, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, precum și impactul derogării asupra calității apei, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

rezultatele monitorizării apelor subterane și apelor de suprafață în ceea ce privește concentrațiile de nitrați și de fosfor, inclusiv informații referitoare la tendințele privind calitatea apei, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, precum și impactul derogării asupra calității apei, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2);

| (c) | rezultatele monitorizării solului în ceea ce privește concentrațiile de azot și de fosfor în apa din rizosferă, atât în cazurile supuse derogării, cât și în celelalte cazuri, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(c)

rezultatele monitorizării solului în ceea ce privește concentrațiile de azot și de fosfor în apa din rizosferă, atât în cazurile supuse derogării, cât și în celelalte cazuri, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2);

| (d) | rezultatele investigațiilor privind utilizarea terenurilor la nivel local, rotațiile culturilor și practicile agricole, menționate la articolul 10 alineatul (3); |
| --- | --- |

(d)

rezultatele investigațiilor privind utilizarea terenurilor la nivel local, rotațiile culturilor și practicile agricole, menționate la articolul 10 alineatul (3);

| (e) | rezultatele calculelor pe bază de model ale amplorii pierderilor de azot și de fosfor de la fermele care beneficiază de o autorizație, menționate la articolul 10 alineatul (3); |
| --- | --- |

(e)

rezultatele calculelor pe bază de model ale amplorii pierderilor de azot și de fosfor de la fermele care beneficiază de o autorizație, menționate la articolul 10 alineatul (3);

| (f) | tabele indicând procentajul de terenuri agricole care fac obiectul derogării, pe care se află culturi de trifoi sau lucernă cultivate pe pășune și de orz/mazăre intercalate cu iarbă, menționate la articolul 10 alineatul (4); |
| --- | --- |

(f)

tabele indicând procentajul de terenuri agricole care fac obiectul derogării, pe care se află culturi de trifoi sau lucernă cultivate pe pășune și de orz/mazăre intercalate cu iarbă, menționate la articolul 10 alineatul (4);

| (g) | o evaluare a punerii în aplicare a condițiilor derogării, pe baza controalelor efectuate la nivel de fermă și a informațiilor referitoare la fermele care nu respectă cerințele, pe baza rezultatelor controalelor administrative și ale inspecțiilor pe teren, prevăzute la articolul 11; |
| --- | --- |

(g)

o evaluare a punerii în aplicare a condițiilor derogării, pe baza controalelor efectuate la nivel de fermă și a informațiilor referitoare la fermele care nu respectă cerințele, pe baza rezultatelor controalelor administrative și ale inspecțiilor pe teren, prevăzute la articolul 11;

| (h) | tendințe în ceea ce privește numărul de animale și producția de gunoi de grajd pentru fiecare categorie de animale din Danemarca și din exploatațiile care fac obiectul derogării. |
| --- | --- |

(h)

tendințe în ceea ce privește numărul de animale și producția de gunoi de grajd pentru fiecare categorie de animale din Danemarca și din exploatațiile care fac obiectul derogării.

Datele spațiale incluse în raport respectă, dacă este cazul, dispozițiile Directivei 2007/2/CE. La colectarea datelor necesare, Danemarca utilizează, dacă este cazul, informațiile generate în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control instituit în temeiul articolului 67 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013.

Articolul 13

Perioada de aplicare

Prezenta decizie se aplică până la data de 31 decembrie 2018.

Articolul 14

Destinatar

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

Adoptată la Bruxelles, 16 mai 2017.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

1

(2)  Decizia 2002/915/CE a Comisiei din 18 noiembrie 2002 privind o cerere de derogare în conformitate cu punctul 2 litera (b) din anexa III și articolul 9 din Directiva 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 319, 23.11.2002, p. 24).

2

(3)  Decizia 2005/294/CE a Comisiei din 5 aprilie 2005 privind o cerere de derogare în conformitate cu punctul 2 litera (b) din anexa III și articolul 9 din Directiva 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 94, 13.4.2005, p. 34).

3

(4)  Decizia 2008/664/CE a Comisiei din 8 august 2008 de modificare a Deciziei 2005/294/CE privind o cerere de derogare în conformitate cu punctul 2 litera (b) din anexa III și articolul 9 din Directiva 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 217, 13.8.2008, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE a Comisiei din 23 octombrie 2012 de acordare a unei derogări solicitate de Regatul Danemarcei în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 295, 25.10.2012, p. 20).

5

(6)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (ed.), Status and trends of the aquatic environment and agricultural practice in Denmark (Stadiul și tendințele mediului acvatic și ale practicilor agricole în Danemarca), Raport către Comisia Europeană pentru perioada 2012-2015 în conformitate cu articolul 10 din Directiva privind nitrații (1991/676/CEE), septembrie 2016.

6

Status and trends of the aquatic environment and agricultural practice in Denmark

(7)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

7

(8)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

9

---

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/43

---

DECIZIA (UE) 2017/848 A COMISIEI

din 17 mai 2017

de stabilire a unor criterii și standarde metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine și a specificațiilor și metodelor standardizate de monitorizare și evaluare, precum și de abrogare a Deciziei 2010/477/UE

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1), în special articolul 9 alineatul (3) și articolul 11 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia 2010/477/UE (2) a Comisiei a stabilit criterii pentru a fi utilizate de către statele membre în vederea stabilirii stării ecologice bune a apelor lor marine și pentru a le îndruma pe acestea în evaluările lor cu privire la starea respectivă în primul ciclu de punere în aplicare a Directivei 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2010/477/UE (2) a Comisiei a stabilit criterii pentru a fi utilizate de către statele membre în vederea stabilirii stării ecologice bune a apelor lor marine și pentru a le îndruma pe acestea în evaluările lor cu privire la starea respectivă în primul ciclu de punere în aplicare a Directivei 2008/56/CE.

| (2) | Decizia 2010/477/UE a confirmat faptul că se impune realizarea de progrese științifice și tehnice suplimentare pentru a susține elaborarea sau revizuirea unor astfel de criterii pentru anumiți descriptori calitativi, precum și dezvoltarea în continuare a normelor metodologice, în strânsă coordonare cu instituirea de programe de monitorizare. În plus, decizia respectivă a stabilit faptul că ar fi potrivit ca revizuirea să se realizeze cât mai curând posibil după finalizarea evaluării prevăzute la articolul 12 din Directiva 2008/56/CE, în timp util pentru a sprijini actualizarea reușită a strategiilor marine al căror termen limită este 2018, în temeiul articolului 17 din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2010/477/UE a confirmat faptul că se impune realizarea de progrese științifice și tehnice suplimentare pentru a susține elaborarea sau revizuirea unor astfel de criterii pentru anumiți descriptori calitativi, precum și dezvoltarea în continuare a normelor metodologice, în strânsă coordonare cu instituirea de programe de monitorizare. În plus, decizia respectivă a stabilit faptul că ar fi potrivit ca revizuirea să se realizeze cât mai curând posibil după finalizarea evaluării prevăzute la articolul 12 din Directiva 2008/56/CE, în timp util pentru a sprijini actualizarea reușită a strategiilor marine al căror termen limită este 2018, în temeiul articolului 17 din Directiva 2008/56/CE.

| (3) | În 2012, pe baza evaluării inițiale a apelor lor marine, efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, statele membre au raportat cu privire la starea ecologică a apelor lor marine și au informat Comisia cu privire la faptul că au determinat că starea ecologică este bună și cu privire la obiectivele lor de mediu în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE. Evaluarea de către Comisie (3) a rapoartelor statelor membre respective, efectuată în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2008/56/CE, a evidențiat faptul că se impune, de urgență, depunerea mai multor eforturi pentru ca statele membre să ajungă la o stare ecologică bună până în 2020. Rezultatele au arătat faptul că se impune îmbunătățirea semnificativă a calității și consecvenței în determinarea stării ecologice bune de către statele membre. În plus, în evaluare s-a recunoscut faptul că, în punerea în aplicare a Directivei 2008/56/CE, cooperarea regională trebuie să joace un rol central. De asemenea, s-a subliniat faptul că este necesar ca statele membre să se bazeze mai sistematic pe standardele care derivă din legislația Uniunii sau, în cazul în care acestea nu există, pe standardele stabilite prin convențiile privind mările regionale sau prin alte acorduri internaționale. |
| --- | --- |

(3)

În 2012, pe baza evaluării inițiale a apelor lor marine, efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, statele membre au raportat cu privire la starea ecologică a apelor lor marine și au informat Comisia cu privire la faptul că au determinat că starea ecologică este bună și cu privire la obiectivele lor de mediu în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE. Evaluarea de către Comisie (3) a rapoartelor statelor membre respective, efectuată în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2008/56/CE, a evidențiat faptul că se impune, de urgență, depunerea mai multor eforturi pentru ca statele membre să ajungă la o stare ecologică bună până în 2020. Rezultatele au arătat faptul că se impune îmbunătățirea semnificativă a calității și consecvenței în determinarea stării ecologice bune de către statele membre. În plus, în evaluare s-a recunoscut faptul că, în punerea în aplicare a Directivei 2008/56/CE, cooperarea regională trebuie să joace un rol central. De asemenea, s-a subliniat faptul că este necesar ca statele membre să se bazeze mai sistematic pe standardele care derivă din legislația Uniunii sau, în cazul în care acestea nu există, pe standardele stabilite prin convențiile privind mările regionale sau prin alte acorduri internaționale.

| (4) | Pentru a asigura faptul că cel de-al doilea ciclu de punere în aplicare a strategiilor marine din statele membre contribuie în continuare la realizarea obiectivelor Directivei 2008/56/CE și conduce la obținerea unor determinări mai consecvente ale stării ecologice bune, în raportul său privind prima fază de punere în aplicare, Comisia a recomandat serviciilor Comisiei și statelor membre să colaboreze la nivelul Uniunii pentru a revizui, consolida și îmbunătăți Decizia 2010/477/UE, cu scopul de a obține un set de criterii și norme metodologice mai clare, mai simple, mai concise, mai coerente și comparabile pentru stabilirea stării ecologice bune și, în același timp, să analizeze anexa III la Directiva 2008/56/CE și, dacă este necesar, să o revizuiască și să elaboreze orientări specifice pentru a se asigura o abordare mai coerentă și mai consecventă a evaluărilor efectuate în următorul ciclu de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a asigura faptul că cel de-al doilea ciclu de punere în aplicare a strategiilor marine din statele membre contribuie în continuare la realizarea obiectivelor Directivei 2008/56/CE și conduce la obținerea unor determinări mai consecvente ale stării ecologice bune, în raportul său privind prima fază de punere în aplicare, Comisia a recomandat serviciilor Comisiei și statelor membre să colaboreze la nivelul Uniunii pentru a revizui, consolida și îmbunătăți Decizia 2010/477/UE, cu scopul de a obține un set de criterii și norme metodologice mai clare, mai simple, mai concise, mai coerente și comparabile pentru stabilirea stării ecologice bune și, în același timp, să analizeze anexa III la Directiva 2008/56/CE și, dacă este necesar, să o revizuiască și să elaboreze orientări specifice pentru a se asigura o abordare mai coerentă și mai consecventă a evaluărilor efectuate în următorul ciclu de punere în aplicare.

| (5) | Pe baza acestor concluzii, procesul de revizuire a început în anul 2013, când Comitetul de reglementare înființat în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE a aprobat o foaie de parcurs care cuprinde mai multe etape (etapa tehnică și științifică, consultarea și procesul decizional). În cursul acestui proces, Comisia a consultat toate părțile interesate, inclusiv convențiile privind mările regionale. |
| --- | --- |

(5)

Pe baza acestor concluzii, procesul de revizuire a început în anul 2013, când Comitetul de reglementare înființat în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE a aprobat o foaie de parcurs care cuprinde mai multe etape (etapa tehnică și științifică, consultarea și procesul decizional). În cursul acestui proces, Comisia a consultat toate părțile interesate, inclusiv convențiile privind mările regionale.

| (6) | Pentru a facilita viitoarele actualizări ale evaluării inițiale a apelor marine ale statelor membre și determinarea stării ecologice bune a acestora, precum și pentru a asigura un grad mai mare de coerență în punerea în aplicare a Directivei 2008/56/CE pe teritoriul Uniunii, este necesar să se clarifice, să se revizuiască sau să se introducă criterii și norme metodologice, specificații și metode standardizate care să fie utilizate de statele membre, în raport cu elementele prevăzute în prezent în Decizia 2010/477/UE. Drept urmare, numărul criteriilor pe care statele membre trebuie să le monitorizeze și să le evalueze ar trebui redus, aplicându-se o abordare bazată pe riscuri pentru criteriile menținute, pentru a permite statelor membre să își concentreze eforturile asupra principalelor presiuni antropice care afectează apele acestora. În cele din urmă, ar trebui să se prevadă dispoziții suplimentare pentru criterii și utilizarea acestora, inclusiv pentru valorile-prag sau stabilirea acestora, permițându-se astfel să se aprecieze în ce măsură se obține o stare ecologică bună în toate apele marine ale Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a facilita viitoarele actualizări ale evaluării inițiale a apelor marine ale statelor membre și determinarea stării ecologice bune a acestora, precum și pentru a asigura un grad mai mare de coerență în punerea în aplicare a Directivei 2008/56/CE pe teritoriul Uniunii, este necesar să se clarifice, să se revizuiască sau să se introducă criterii și norme metodologice, specificații și metode standardizate care să fie utilizate de statele membre, în raport cu elementele prevăzute în prezent în Decizia 2010/477/UE. Drept urmare, numărul criteriilor pe care statele membre trebuie să le monitorizeze și să le evalueze ar trebui redus, aplicându-se o abordare bazată pe riscuri pentru criteriile menținute, pentru a permite statelor membre să își concentreze eforturile asupra principalelor presiuni antropice care afectează apele acestora. În cele din urmă, ar trebui să se prevadă dispoziții suplimentare pentru criterii și utilizarea acestora, inclusiv pentru valorile-prag sau stabilirea acestora, permițându-se astfel să se aprecieze în ce măsură se obține o stare ecologică bună în toate apele marine ale Uniunii.

| (7) | În conformitate cu angajamentul asumat de Comisie în adoptarea comunicării sale adresate Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor: O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE (4), prezenta decizie ar trebui să asigure coerența cu alte acte legislative ale Uniunii. Pentru a asigura o mai mare consecvență și comparabilitate la nivelul Uniunii cu privire la determinările de către statele membre a stării ecologice bune și pentru a evita suprapunerile inutile, este oportun să se ia în considerare standardele și metodele de monitorizare și de evaluare relevante existente din legislația Uniunii, inclusiv Directiva 92/43/CEE a Consiliului (5), Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (7), Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului (8), Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) și Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11). |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu angajamentul asumat de Comisie în adoptarea comunicării sale adresate Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor: O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE (4), prezenta decizie ar trebui să asigure coerența cu alte acte legislative ale Uniunii. Pentru a asigura o mai mare consecvență și comparabilitate la nivelul Uniunii cu privire la determinările de către statele membre a stării ecologice bune și pentru a evita suprapunerile inutile, este oportun să se ia în considerare standardele și metodele de monitorizare și de evaluare relevante existente din legislația Uniunii, inclusiv Directiva 92/43/CEE a Consiliului (5), Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (7), Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului (8), Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) și Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11).

| (8) | Pentru fiecare dintre descriptorii calitativi enumerați în anexa I la Directiva 2008/56/CE și pe baza listelor orientative din anexa III la directiva respectivă, se impune definirea criteriilor, inclusiv a elementelor aferente criteriilor și, dacă este cazul, a valorilor-prag de utilizat. Valorile-prag sunt menite să contribuie la stabilirea de către statele membre a unui set de caracteristici pentru starea ecologică bună și la fundamentarea evaluării efectuate de acestea pentru a determina în ce măsură se obține starea ecologică bună. De asemenea, este necesar să se stabilească norme metodologice, inclusiv dimensiunile geografice pentru evaluare și modul în care ar trebui utilizate criteriile. Aceste criterii și norme metodologice vor asigura consecvența și vor permite efectuarea de comparații între regiuni sau subregiuni marine în cadrul evaluărilor efectuate pentru a se determina în ce măsură se obține starea ecologică bună. |
| --- | --- |

(8)

Pentru fiecare dintre descriptorii calitativi enumerați în anexa I la Directiva 2008/56/CE și pe baza listelor orientative din anexa III la directiva respectivă, se impune definirea criteriilor, inclusiv a elementelor aferente criteriilor și, dacă este cazul, a valorilor-prag de utilizat. Valorile-prag sunt menite să contribuie la stabilirea de către statele membre a unui set de caracteristici pentru starea ecologică bună și la fundamentarea evaluării efectuate de acestea pentru a determina în ce măsură se obține starea ecologică bună. De asemenea, este necesar să se stabilească norme metodologice, inclusiv dimensiunile geografice pentru evaluare și modul în care ar trebui utilizate criteriile. Aceste criterii și norme metodologice vor asigura consecvența și vor permite efectuarea de comparații între regiuni sau subregiuni marine în cadrul evaluărilor efectuate pentru a se determina în ce măsură se obține starea ecologică bună.

| (9) | Pentru a asigura comparabilitatea dintre detaliile referitoare la orice actualizări realizate de către statele membre ca urmare a examinării anumitor elemente din strategiile lor marine, transmise în temeiul articolului 17 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, ar trebui să se stabilească specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare, luând în considerare specificațiile și standardele existente la nivel unional sau internațional, inclusiv la nivel regional sau subregional. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura comparabilitatea dintre detaliile referitoare la orice actualizări realizate de către statele membre ca urmare a examinării anumitor elemente din strategiile lor marine, transmise în temeiul articolului 17 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, ar trebui să se stabilească specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare, luând în considerare specificațiile și standardele existente la nivel unional sau internațional, inclusiv la nivel regional sau subregional.

| (10) | Statele membre ar trebui să aplice criteriile, normele metodologice, specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare prevăzute în prezenta decizie în combinație cu elemente ecosistemului, presiunile și activitățile antropice menționate în lista orientativă din anexa III la Directiva 2008/56/CE și, prin raportare la evaluarea inițială efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din directiva menționată, atunci când stabilește un set de caracteristici pentru starea ecologică bună în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din directiva respectivă și atunci când instituie programe de monitorizare coordonate în temeiul articolului 11 din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre ar trebui să aplice criteriile, normele metodologice, specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare prevăzute în prezenta decizie în combinație cu elemente ecosistemului, presiunile și activitățile antropice menționate în lista orientativă din anexa III la Directiva 2008/56/CE și, prin raportare la evaluarea inițială efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din directiva menționată, atunci când stabilește un set de caracteristici pentru starea ecologică bună în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din directiva respectivă și atunci când instituie programe de monitorizare coordonate în temeiul articolului 11 din directiva respectivă.

| (11) | Pentru a stabili o legătură clară între determinarea unui set de caracteristici pentru starea ecologică bună și evaluarea progreselor înregistrate în vederea obținerii acesteia, este necesar ca respectivele criterii și norme metodologice să fie organizate pe baza descriptorilor calitativi prevăzuți în anexa I la Directiva 2008/56/CE, luându-se în considerare lista orientativă a elementelor ecosistemului, presiunilor și activităților antropice din anexa III la directiva respectivă. Unele dintre aceste criterii și norme metodologice se referă, în special, la evaluarea stării ecologice sau a presiunilor și impacturilor predominante în conformitate cu litera (a), respectiv (b) de la articolul 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a stabili o legătură clară între determinarea unui set de caracteristici pentru starea ecologică bună și evaluarea progreselor înregistrate în vederea obținerii acesteia, este necesar ca respectivele criterii și norme metodologice să fie organizate pe baza descriptorilor calitativi prevăzuți în anexa I la Directiva 2008/56/CE, luându-se în considerare lista orientativă a elementelor ecosistemului, presiunilor și activităților antropice din anexa III la directiva respectivă. Unele dintre aceste criterii și norme metodologice se referă, în special, la evaluarea stării ecologice sau a presiunilor și impacturilor predominante în conformitate cu litera (a), respectiv (b) de la articolul 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE.

| (12) | În cazurile în care nu sunt prevăzute valori-prag, statele membre ar trebui să stabilească valori-prag prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, de exemplu prin raportare la valorile existente sau prin dezvoltarea de noi standarde în cadrul convențiilor privind mările regionale. În cazurile în care ar trebui să se stabilească valori-prag prin cooperare la nivelul Uniunii (pentru descriptorii privind deșeurile marine, zgomotul subacvatic și integritatea fundului mării), acest lucru se va realiza în cadrul Strategiei comune de implementare instituite de statele membre și Comisie în sensul Directivei 2008/56/CE. Odată stabilite prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, aceste valori prag vor fi integrate în seturile de caracteristici pentru o stare ecologică bună ale statelor membre doar atunci când acestea sunt transmise Comisiei în cadrul raportării statelor membre respective în temeiul articolului 17 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE. Până când se stabilesc astfel de valori-prag prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, statele membre ar trebui să poată utiliza, ca substituenți, valorile-prag stabilite la nivel național, tendințele direcționale sau valori-prag bazate pe presiune. |
| --- | --- |

(12)

În cazurile în care nu sunt prevăzute valori-prag, statele membre ar trebui să stabilească valori-prag prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, de exemplu prin raportare la valorile existente sau prin dezvoltarea de noi standarde în cadrul convențiilor privind mările regionale. În cazurile în care ar trebui să se stabilească valori-prag prin cooperare la nivelul Uniunii (pentru descriptorii privind deșeurile marine, zgomotul subacvatic și integritatea fundului mării), acest lucru se va realiza în cadrul Strategiei comune de implementare instituite de statele membre și Comisie în sensul Directivei 2008/56/CE. Odată stabilite prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, aceste valori prag vor fi integrate în seturile de caracteristici pentru o stare ecologică bună ale statelor membre doar atunci când acestea sunt transmise Comisiei în cadrul raportării statelor membre respective în temeiul articolului 17 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE. Până când se stabilesc astfel de valori-prag prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, statele membre ar trebui să poată utiliza, ca substituenți, valorile-prag stabilite la nivel național, tendințele direcționale sau valori-prag bazate pe presiune.

| (13) | Valorile-prag ar trebui să reflecte, după caz, nivelul de calitate care reflectă semnificația unui efect negativ pentru un criteriu și ar trebui să fie stabilite în raport cu o stare de referință. Valorile-prag ar trebui să fie în concordanță cu legislația Uniunii și să fie stabilite la dimensiuni geografice corespunzătoare, pentru a reflecta diferitele caracteristici biotice și abiotice ale regiunilor, subregiunilor și subdiviziunilor. Aceasta înseamnă că, chiar dacă procesul de stabilire a valorilor-prag are loc la nivelul Uniunii, în urma acestuia se pot stabili valori-prag diferite, care sunt specifice unei regiuni, subregiuni sau subdiviziuni. Valorile-prag ar trebui să fie stabilite și pe baza principiului precauției, cu reflectarea riscurilor potențiale asupra mediului marin. În stabilirea valorilor-prag ar trebui să se aibă în vedere natura dinamică a ecosistemelor marine și a elementelor lor, care se pot schimba în spațiu și timp prin variații hidrologice și climatice, relații prădător-pradă și alți factori de mediu. Valorile-prag ar trebui să reflecte, de asemenea, faptul că ecosistemele marine pot reveni, dacă sunt deteriorate, la o stare care să reflecte condițiile predominante de ordin fiziografic, geografic, climatic și biologic, decât să se revină la o anumită stare din trecut. |
| --- | --- |

(13)

Valorile-prag ar trebui să reflecte, după caz, nivelul de calitate care reflectă semnificația unui efect negativ pentru un criteriu și ar trebui să fie stabilite în raport cu o stare de referință. Valorile-prag ar trebui să fie în concordanță cu legislația Uniunii și să fie stabilite la dimensiuni geografice corespunzătoare, pentru a reflecta diferitele caracteristici biotice și abiotice ale regiunilor, subregiunilor și subdiviziunilor. Aceasta înseamnă că, chiar dacă procesul de stabilire a valorilor-prag are loc la nivelul Uniunii, în urma acestuia se pot stabili valori-prag diferite, care sunt specifice unei regiuni, subregiuni sau subdiviziuni. Valorile-prag ar trebui să fie stabilite și pe baza principiului precauției, cu reflectarea riscurilor potențiale asupra mediului marin. În stabilirea valorilor-prag ar trebui să se aibă în vedere natura dinamică a ecosistemelor marine și a elementelor lor, care se pot schimba în spațiu și timp prin variații hidrologice și climatice, relații prădător-pradă și alți factori de mediu. Valorile-prag ar trebui să reflecte, de asemenea, faptul că ecosistemele marine pot reveni, dacă sunt deteriorate, la o stare care să reflecte condițiile predominante de ordin fiziografic, geografic, climatic și biologic, decât să se revină la o anumită stare din trecut.

| (14) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, presiunea colectivă exercitată de activitățile umane trebuie să fie menținută la niveluri compatibile cu asigurarea unei stări ecologice bune, astfel încât să se asigure că nu se compromite capacitatea ecosistemelor marine de a reacționa la schimbările induse de om. Acest fapt poate presupune, dacă este cazul, că nu se ating neapărat valori-prag pentru anumite presiuni și impacturile acestora asupra mediului în toate zonele cu ape marine ale statelor membre, cu condiția ca aceasta să nu compromită realizarea obiectivelor Directivei 2008/56/CE, asigurându-se totodată posibilitatea utilizării durabile a produselor și serviciilor marine. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, presiunea colectivă exercitată de activitățile umane trebuie să fie menținută la niveluri compatibile cu asigurarea unei stări ecologice bune, astfel încât să se asigure că nu se compromite capacitatea ecosistemelor marine de a reacționa la schimbările induse de om. Acest fapt poate presupune, dacă este cazul, că nu se ating neapărat valori-prag pentru anumite presiuni și impacturile acestora asupra mediului în toate zonele cu ape marine ale statelor membre, cu condiția ca aceasta să nu compromită realizarea obiectivelor Directivei 2008/56/CE, asigurându-se totodată posibilitatea utilizării durabile a produselor și serviciilor marine.

| (15) | Este necesar să se stabilească valori-prag care vor face parte din setul de caracteristici utilizate de statele membre pentru determinarea stării ecologice bune în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, precum și în ce măsură trebuie atinse valorile-prag. Prin urmare, valorile-prag nu reprezintă, în sine, determinări ale stării ecologice bune de către statele membre. |
| --- | --- |

(15)

Este necesar să se stabilească valori-prag care vor face parte din setul de caracteristici utilizate de statele membre pentru determinarea stării ecologice bune în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, precum și în ce măsură trebuie atinse valorile-prag. Prin urmare, valorile-prag nu reprezintă, în sine, determinări ale stării ecologice bune de către statele membre.

| (16) | Statele membre ar trebui să exprime în ce măsură se obține starea ecologică bună ca proporție din apele lor marine în care s-au atins valorile-prag sau ca proporție din elementele aferente criteriilor (specii, contaminanți etc.) care au atins valorile-prag. Pentru a aprecia starea apelor lor marine în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE, statele membre ar trebui să exprime orice schimbare de stare ca fiind o îmbunătățire, o menținere a stării sau o degradare față de perioada precedentă de raportare, având în vedere reacția deseori lentă a mediului marin la schimbare. |
| --- | --- |

(16)

Statele membre ar trebui să exprime în ce măsură se obține starea ecologică bună ca proporție din apele lor marine în care s-au atins valorile-prag sau ca proporție din elementele aferente criteriilor (specii, contaminanți etc.) care au atins valorile-prag. Pentru a aprecia starea apelor lor marine în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE, statele membre ar trebui să exprime orice schimbare de stare ca fiind o îmbunătățire, o menținere a stării sau o degradare față de perioada precedentă de raportare, având în vedere reacția deseori lentă a mediului marin la schimbare.

| (17) | În cazul în care valorile-prag stabilite în conformitate cu prezenta decizie nu sunt respectate pentru un anumit criteriu, statele membre ar trebui să aibă în vedere luarea de măsuri adecvate sau efectuarea de cercetări sau de investigații suplimentare. |
| --- | --- |

(17)

În cazul în care valorile-prag stabilite în conformitate cu prezenta decizie nu sunt respectate pentru un anumit criteriu, statele membre ar trebui să aibă în vedere luarea de măsuri adecvate sau efectuarea de cercetări sau de investigații suplimentare.

| (18) | În cazul în care statelor membre li se solicită să coopereze la nivel regional sau subregional, acestea ar trebui să utilizeze, atunci când este oportun și posibil din punct de vedere practic, structurile instituționale regionale existente în materie de cooperare, inclusiv cele înființate în temeiul convențiilor privind mările regionale, astfel cum se prevede la articolul 6 din Directiva 2008/56/CE. În mod similar, în absența unor criterii specifice, a unor norme metodologice, inclusiv pentru integrarea criteriilor, a unor specificații și a unor metode standardizate de monitorizare și evaluare, statele membre ar trebui ca, atunci când acest lucru este oportun și posibil din punct de vedere practic, să se bazeze pe cele elaborate la nivel internațional, regional sau subregional, de exemplu pe cele convenite în cadrul convențiilor privind mările regionale sau în cadrul altor mecanisme internaționale. În caz contrar, statele membre pot alege să se coordoneze între ele la nivel de regiune sau subregiune, după caz. În plus, un stat membru poate decide, de asemenea, pe baza particularităților apelor sale marine, să examineze elemente suplimentare care nu sunt prevăzute în prezenta decizie și care nu sunt abordate la nivel internațional, regional sau subregional, sau să aibă în vedere aplicarea elementelor din prezenta decizie în cazul apelor sale de tranziție, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (6) din Directiva 2000/60/CE, în vederea susținerii procesului de punere în aplicare a Directivei 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(18)

În cazul în care statelor membre li se solicită să coopereze la nivel regional sau subregional, acestea ar trebui să utilizeze, atunci când este oportun și posibil din punct de vedere practic, structurile instituționale regionale existente în materie de cooperare, inclusiv cele înființate în temeiul convențiilor privind mările regionale, astfel cum se prevede la articolul 6 din Directiva 2008/56/CE. În mod similar, în absența unor criterii specifice, a unor norme metodologice, inclusiv pentru integrarea criteriilor, a unor specificații și a unor metode standardizate de monitorizare și evaluare, statele membre ar trebui ca, atunci când acest lucru este oportun și posibil din punct de vedere practic, să se bazeze pe cele elaborate la nivel internațional, regional sau subregional, de exemplu pe cele convenite în cadrul convențiilor privind mările regionale sau în cadrul altor mecanisme internaționale. În caz contrar, statele membre pot alege să se coordoneze între ele la nivel de regiune sau subregiune, după caz. În plus, un stat membru poate decide, de asemenea, pe baza particularităților apelor sale marine, să examineze elemente suplimentare care nu sunt prevăzute în prezenta decizie și care nu sunt abordate la nivel internațional, regional sau subregional, sau să aibă în vedere aplicarea elementelor din prezenta decizie în cazul apelor sale de tranziție, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (6) din Directiva 2000/60/CE, în vederea susținerii procesului de punere în aplicare a Directivei 2008/56/CE.

| (19) | Statele membre ar trebui să aibă suficientă flexibilitate, în condiții specifice, pentru a se concentra asupra presiunilor predominante și a impacturilor acestora asupra mediului la nivelul diferitelor elemente ale ecosistemului din fiecare regiune sau subregiune pentru a-și monitoriza și evalua apele marine în mod eficient și eficace și pentru a facilita stabilirea priorităților în ceea ce privește măsurile care trebuie întreprinse pentru a se asigura o stare ecologică bună. În acest scop, statele membre ar trebui, în primul rând, să fie în măsură să stabilească faptul că unele dintre criterii nu sunt adecvate pentru a fi aplicate, cu condiția ca acest lucru să fie justificat. În al doilea rând, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a decide să nu utilizeze anumite elemente aferente criteriilor sau să selecteze elemente suplimentare sau să se axeze pe anumite matrice sau zone din apele lor marine, cu condiția ca aceasta să se bazeze pe o evaluare a riscurilor în ceea ce privește presiunile și impactul lor. În fine, ar trebui introdusă o diferențiere între criteriile primare și secundare. Chiar dacă ar trebui să se utilizeze criterii primare pentru asigurarea consecvenței la nivelul Uniunii, ar trebui să se permită o flexibilitate în ceea ce privește criteriile secundare. Decizia cu privire la utilizarea unui criteriu secundar ar trebui să aparțină statelor membre, dacă este necesar, pentru a completa un criteriu primar sau atunci când, pentru un anumit criteriu, există riscul ca în mediul marin să nu se asigure sau să mențină o stare ecologică bună. |
| --- | --- |

(19)

Statele membre ar trebui să aibă suficientă flexibilitate, în condiții specifice, pentru a se concentra asupra presiunilor predominante și a impacturilor acestora asupra mediului la nivelul diferitelor elemente ale ecosistemului din fiecare regiune sau subregiune pentru a-și monitoriza și evalua apele marine în mod eficient și eficace și pentru a facilita stabilirea priorităților în ceea ce privește măsurile care trebuie întreprinse pentru a se asigura o stare ecologică bună. În acest scop, statele membre ar trebui, în primul rând, să fie în măsură să stabilească faptul că unele dintre criterii nu sunt adecvate pentru a fi aplicate, cu condiția ca acest lucru să fie justificat. În al doilea rând, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a decide să nu utilizeze anumite elemente aferente criteriilor sau să selecteze elemente suplimentare sau să se axeze pe anumite matrice sau zone din apele lor marine, cu condiția ca aceasta să se bazeze pe o evaluare a riscurilor în ceea ce privește presiunile și impactul lor. În fine, ar trebui introdusă o diferențiere între criteriile primare și secundare. Chiar dacă ar trebui să se utilizeze criterii primare pentru asigurarea consecvenței la nivelul Uniunii, ar trebui să se permită o flexibilitate în ceea ce privește criteriile secundare. Decizia cu privire la utilizarea unui criteriu secundar ar trebui să aparțină statelor membre, dacă este necesar, pentru a completa un criteriu primar sau atunci când, pentru un anumit criteriu, există riscul ca în mediul marin să nu se asigure sau să mențină o stare ecologică bună.

| (20) | Criteriile, inclusiv valorile-prag, normele metodologice, specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare ar trebui să se bazeze pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile. Cu toate acestea, se impune în continuare realizarea de progrese științifice și tehnice pentru a sprijini dezvoltarea permanentă a unora dintre criterii și acestea ar trebui să fie utilizate pe măsură ce se intră în posesia unor cunoștințe sau se asigură înțelegerea lor. |
| --- | --- |

(20)

Criteriile, inclusiv valorile-prag, normele metodologice, specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare ar trebui să se bazeze pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile. Cu toate acestea, se impune în continuare realizarea de progrese științifice și tehnice pentru a sprijini dezvoltarea permanentă a unora dintre criterii și acestea ar trebui să fie utilizate pe măsură ce se intră în posesia unor cunoștințe sau se asigură înțelegerea lor.

| (21) | Prin urmare, Decizia 2010/477/UE ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(21)

Prin urmare, Decizia 2010/477/UE ar trebui abrogată.

| (22) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare, |
| --- | --- |

(22)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect

Prezenta decizie stabilește:

| (a) | criterii și norme metodologice care să fie utilizate de către statele membre atunci când stabilesc un set de caracteristici pentru starea ecologică bună în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, pe baza anexelor I și III și prin raportare la evaluarea inițială efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din directiva respectivă, pentru a evalua în ce măsură se obține starea ecologică bună, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din respectiva directivă; |
| --- | --- |

(a)

criterii și norme metodologice care să fie utilizate de către statele membre atunci când stabilesc un set de caracteristici pentru starea ecologică bună în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, pe baza anexelor I și III și prin raportare la evaluarea inițială efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din directiva respectivă, pentru a evalua în ce măsură se obține starea ecologică bună, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din respectiva directivă;

| (b) | specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare care să fie utilizate de către statele membre atunci când instituie programe de monitorizare coordonate în temeiul articolului 11 din Directiva 2008/56/CE, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din respectiva directivă; |
| --- | --- |

(b)

specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare care să fie utilizate de către statele membre atunci când instituie programe de monitorizare coordonate în temeiul articolului 11 din Directiva 2008/56/CE, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din respectiva directivă;

| (c) | un calendar pentru stabilirea, prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, a valorilor-prag, a listelor cu elementele aferente criteriilor și a normelor metodologice; |
| --- | --- |

(c)

un calendar pentru stabilirea, prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, a valorilor-prag, a listelor cu elementele aferente criteriilor și a normelor metodologice;

| (d) | o cerință de notificare pentru elementele aferente criteriilor, pentru valorile-prag și pentru normele metodologice. |
| --- | --- |

(d)

o cerință de notificare pentru elementele aferente criteriilor, pentru valorile-prag și pentru normele metodologice.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei decizii se aplică definițiile menționate la articolul 3 din Directiva 2008/56/CE.

Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:

| 1. | „subregiuni” înseamnă subregiunile enumerate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE; |
| --- | --- |

1.

„subregiuni” înseamnă subregiunile enumerate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE;

| 2. | „subdiviziuni” înseamnă subdiviziuni astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE; |
| --- | --- |

2.

„subdiviziuni” înseamnă subdiviziuni astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE;

| 3. | „specii invazive neindigene” înseamnă „specii alogene invazive” în sensul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12); |
| --- | --- |

3.

„specii invazive neindigene” înseamnă „specii alogene invazive” în sensul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12);

12

| 4. | „elemente aferente criteriilor” înseamnă elementele constitutive ale unui ecosistem, în special elementele sale biologice (specii, habitate și comunitățile lor) sau aspecte legate de presiunile exercitate asupra mediului marin (biologice, fizice, ale substanțelor, deșeurilor și energiei), care sunt evaluate la fiecare criteriu; |
| --- | --- |

4.

„elemente aferente criteriilor” înseamnă elementele constitutive ale unui ecosistem, în special elementele sale biologice (specii, habitate și comunitățile lor) sau aspecte legate de presiunile exercitate asupra mediului marin (biologice, fizice, ale substanțelor, deșeurilor și energiei), care sunt evaluate la fiecare criteriu;

| 5. | „valoare-prag” înseamnă o valoare sau serie de valori care permite evaluarea nivelului de calitate asigurat pentru un anumit criteriu, contribuind astfel la evaluarea efectuată pentru a se determina în ce măsură se obține starea ecologică bună. |
| --- | --- |

5.

„valoare-prag” înseamnă o valoare sau serie de valori care permite evaluarea nivelului de calitate asigurat pentru un anumit criteriu, contribuind astfel la evaluarea efectuată pentru a se determina în ce măsură se obține starea ecologică bună.

Articolul 3

Utilizarea criteriilor, a normelor metodologice, a specificațiilor și a metodelor standardizate

(1)   Pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, statele membre utilizează criteriile primare și normele metodologice, specificațiile și metodele standardizate conexe prevăzute în anexă. Cu toate acestea, pe baza evaluării inițiale sau a actualizărilor ulterioare ale acesteia, efectuate în conformitate cu articolul 8 și cu articolul 17 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE, statele membre ar putea considera, în împrejurări justificate, că nu este oportun să folosească unul sau mai multe criterii primare. În astfel de cazuri, statele membre prezintă Comisiei o justificare în cadrul notificării efectuate în temeiul articolului 9 alineatul (2) sau al articolului 17 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE.

În temeiul obligației de cooperare regională prevăzute la articolele 5 și 6 din Directiva 2008/56/CE, un stat membru informează alte state membre cu care împart aceeași regiune sau subregiune marină înainte de a decide să nu utilizeze un criteriu primar în conformitate cu primul paragraf.

(2)   Se utilizează criteriile secundare și normele metodologice conexe, specificațiile și metodele standardizate prevăzute în anexă pentru a completa un criteriu primar sau atunci când mediul marin este expus riscului de a nu ajunge la sau de a nu menține o stare ecologică bună pentru criteriul respectiv. Utilizarea unui criteriu secundar se decide de către fiecare stat membru în parte, cu excepția cazului în care se prevede altfel în anexă.

(3)   În cazul în care prezenta decizie nu stabilește criterii, norme metodologice, specificații sau metode standardizate de monitorizare și evaluare, inclusiv pentru agregarea spațială și temporală a datelor, statele membre se bazează, dacă este oportun și posibil din punct de vedere practic, pe cele elaborate la nivel internațional, regional sau subregional, cum ar fi cele convenite în cadrul convențiilor relevante privind mările regionale.

(4)   Până când se stabilesc, la nivelul Uniunii și la nivel internațional, regional sau subregional, liste ale elementelor aferente criteriilor, norme metodologice și specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare, statele membre le pot utiliza pe cele stabilite la nivel național, cu condiția să se asigure cooperarea regională, astfel cum se prevede la articolele 5 și 6 din Directiva 2008/56/CE.

Articolul 4

Stabilirea valorilor-prag prin cooperare la nivelul Uniunii la nivel regional sau subregional

(1)   În cazul în care statele membre sunt obligate, în temeiul prezentei decizii, să stabilească valori- prag prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, valorile respective

| (a) | fac parte din setul de caracteristici utilizate de statele membre în determinarea stării ecologice bune; |
| --- | --- |

(a)

fac parte din setul de caracteristici utilizate de statele membre în determinarea stării ecologice bune;

| (b) | sunt în concordanță cu legislația Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

sunt în concordanță cu legislația Uniunii;

| (c) | după caz, disting nivelul de calitate care reflectă semnificația unui efect negativ pentru un criteriu și sunt stabilite în raport cu o stare de referință; |
| --- | --- |

(c)

după caz, disting nivelul de calitate care reflectă semnificația unui efect negativ pentru un criteriu și sunt stabilite în raport cu o stare de referință;

| (d) | sunt stabilite la dimensiuni geografice corespunzătoare de evaluare pentru a reflecta diferitele caracteristici biotice și abiotice ale regiunilor, subregiunilor și subdiviziunilor; |
| --- | --- |

(d)

sunt stabilite la dimensiuni geografice corespunzătoare de evaluare pentru a reflecta diferitele caracteristici biotice și abiotice ale regiunilor, subregiunilor și subdiviziunilor;

| (e) | sunt stabilite pe baza principiului precauției, cu reflectarea riscurilor potențiale asupra mediului marin; |
| --- | --- |

(e)

sunt stabilite pe baza principiului precauției, cu reflectarea riscurilor potențiale asupra mediului marin;

| (f) | sunt consecvente în cadrul diferitelor criterii atunci când se referă la același element al ecosistemului; |
| --- | --- |

(f)

sunt consecvente în cadrul diferitelor criterii atunci când se referă la același element al ecosistemului;

| (g) | aplică cele mai bune cunoștințe științifice disponibile; |
| --- | --- |

(g)

aplică cele mai bune cunoștințe științifice disponibile;

| (h) | se bazează pe date cronologice pe termen lung, dacă sunt disponibile, pentru a ajuta la stabilirea celei mai adecvate valori; |
| --- | --- |

(h)

se bazează pe date cronologice pe termen lung, dacă sunt disponibile, pentru a ajuta la stabilirea celei mai adecvate valori;

| (i) | reflectă dinamica ecosistemului natural, inclusiv relația prădător-pradă și variațiile climatice și hidrologice, recunoscând totodată faptul că ecosistemul sau părți din acesta poate reveni, dacă este deteriorat, la o stare care să reflecte condiții predominante de ordin fiziografic, geografic, climatic și biologic, decât să revină la o anumită stare din trecut; |
| --- | --- |

(i)

reflectă dinamica ecosistemului natural, inclusiv relația prădător-pradă și variațiile climatice și hidrologice, recunoscând totodată faptul că ecosistemul sau părți din acesta poate reveni, dacă este deteriorat, la o stare care să reflecte condiții predominante de ordin fiziografic, geografic, climatic și biologic, decât să revină la o anumită stare din trecut;

| (j) | sunt în concordanță, atunci când este oportun și posibil din punct de vedere practic, cu valorile relevante stabilite în cadrul structurilor de cooperare instituțională și regională, inclusiv al convențiilor privind mările regionale. |
| --- | --- |

(j)

sunt în concordanță, atunci când este oportun și posibil din punct de vedere practic, cu valorile relevante stabilite în cadrul structurilor de cooperare instituțională și regională, inclusiv al convențiilor privind mările regionale.

(2)   Până când statele membre stabilesc valori-prag prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, astfel cum se prevede în prezenta decizie, acestea pot utiliza, ca substituenți, oricare dintre următoarele pentru a exprima în ce măsură se obține starea ecologică bună:

| (a) | valorile-prag stabilite la nivel național, sub rezerva respectării obligației de cooperare regională prevăzute la articolele 5 și 6 din Directiva 2008/56/CE; |
| --- | --- |

(a)

valorile-prag stabilite la nivel național, sub rezerva respectării obligației de cooperare regională prevăzute la articolele 5 și 6 din Directiva 2008/56/CE;

| (b) | tendințele direcționale ale valorilor; |
| --- | --- |

(b)

tendințele direcționale ale valorilor;

| (c) | valorile-prag bazate pe presiune. |
| --- | --- |

(c)

valorile-prag bazate pe presiune.

Acestea urmează, acolo unde este posibil, principiile stabilite la alineatul (1) literele (a)-(i).

(3)   În cazul în care nu se respectă valorile-prag, inclusiv cele stabilite de statele membre în conformitate cu prezenta decizie, pentru un anumit criteriu la nivelul la care statul membru a stabilit că se asigură o stare ecologică bună în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, statele membre stabilesc, după caz, dacă ar trebui luate măsuri în temeiul articolului 13 din această directivă sau dacă ar trebui să se efectueze cercetări sau investigații suplimentare.

(4)   Valorile-prag stabilite de statele membre în conformitate cu prezenta decizie pot fi verificate periodic prin prisma progreselor științifice și tehnice înregistrate și, după caz, modificate în timp util pentru revizuirile prevăzute la articolul 17 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE.

Articolul 5

Planificare

(1)   În cazul în care prezenta decizie prevede ca statele membre să stabilească valori-prag, liste ale elementelor aferente criteriilor sau norme metodologice prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional, statele membre se străduiesc să facă acest lucru în termenul stabilit pentru prima revizuire a evaluării și a determinării lor inițiale a stării ecologice bune în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE (15 iulie 2018).

(2)   În cazul în care statele membre nu sunt în măsură să stabilească valori-prag, liste ale elementelor aferente criteriilor sau norme metodologice prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional în termenul stabilit la alineatul (1), acestea le stabilesc ulterior, cât mai curând posibil, cu condiția să prezinte Comisiei, până la 15 octombrie 2018, o justificare în cadrul notificării transmise în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) sau cu articolul 17 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE.

Articolul 6

Notificare

Fiecare stat membru transmite Comisiei, în cadrul notificării efectuate în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, acele elementele aferente criteriilor, acele valori-prag și acele norme metodologice stabilite prin cooperare la nivelul Uniunii, la nivel regional sau subregional în conformitate cu prezenta decizie, și îi comunică faptul că decide să le utilizeze ca parte a setului său de caracteristici pentru stabilirea stării ecologice bune în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE.

Articolul 7

Abrogare

Decizia 2010/477/UE se abrogă.

Trimiterile la Decizia nr. 2010/477/UE se interpretează ca trimiteri la prezenta decizie.

Articolul 8

Data intrării în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în cea de a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 17 mai 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

1

(2)  Decizia 2010/477/UE din 1 septembrie 2010 a Comisiei referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine (JO L 232, 2.9.2010, p. 14).

2

(3)  Raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Prima etapă de punere în aplicare a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (2008/56/CE) Evaluarea efectuată de Comisia Europeană și orientări [COM(2014)097 final, 20.2.2014].

3

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

5

(6)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).

8

(9)  Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei, de modificare și de abrogare a Directivelor 82/176/CEE, 83/513/CEE, 84/156/CEE, 84/491/CEE, 86/280/CEE ale Consiliului și de modificare a Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 348, 24.12.2008, p. 84).

9

(10)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (JO L 317, 4.11.2014, p. 35).

12

---

ANEXĂ

Criterii și norme metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine, relevante pentru descriptorii calitativi prevăzuți în anexa I la Directiva 2008/56/CE și pentru listele orientative prevăzute în anexa III la directiva menționată, precum și specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

Această anexă este structurată pe două părți:

| — | la partea I sunt prezentate criteriile și normele metodologice care permit determinarea stării ecologice bune, prevăzute la articolul 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, precum și specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare prevăzute la articolul 11 alineatul (4) din directiva respectivă, care urmează să fie aplicate de statele membre în ceea ce privește evaluarea presiunilor și a impacturilor predominante prevăzută la articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2008/56/CE, |
| --- | --- |

—

la partea I sunt prezentate criteriile și normele metodologice care permit determinarea stării ecologice bune, prevăzute la articolul 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, precum și specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare prevăzute la articolul 11 alineatul (4) din directiva respectivă, care urmează să fie aplicate de statele membre în ceea ce privește evaluarea presiunilor și a impacturilor predominante prevăzută la articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2008/56/CE,

| — | la partea II sunt prezentate criteriile și normele metodologice care permit determinarea stării ecologice bune, prevăzute la articolul 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, precum și specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare, care urmează să fie aplicate de statele membre în ceea ce privește evaluarea stării mediului în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

—

la partea II sunt prezentate criteriile și normele metodologice care permit determinarea stării ecologice bune, prevăzute la articolul 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, precum și specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare, care urmează să fie aplicate de statele membre în ceea ce privește evaluarea stării mediului în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2008/56/CE.

PARTEA I

Criterii, norme metodologice, specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare a presiunilor și impacturilor predominante în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2008/56/CE

Partea I examinează descriptorii (1) în legătură cu presiunile antropice relevante: presiuni biologice (descriptorii 2 și 3), presiuni fizice (descriptorii 6 și 7) și substanțele, deșeurile și energia (descriptorii 5, 8, 9, 10 și 11), astfel cum sunt enumerate în anexa III la Directiva 2008/56/CE.

Descriptorul 2

Speciile neindigene introduse prin activități umane sunt la nivelul la care nu perturbă ecosistemele.

Presiune relevantă: Aport sau răspândire de specii neindigene

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Speciile neindigene nou introduse | D2C1 – Primare:
  Numărul de specii neindigene nou introduse prin activități umane în natură, pe perioade de evaluare (6 ani), măsurate începând cu anul de referință, astfel cum au fost raportate pentru evaluarea inițială în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, este limitat la minimum și, dacă este posibil, redus la zero.
  Statele membre stabilesc valoarea-prag pentru numărul de specii neindigene nou introduse, prin cooperare regională sau subregională. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Subdiviziunile regiunii sau subregiunii delimitate, după caz, de frontierele naționale.

  Utilizarea criteriilor:

  Măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:






  — | numărul de specii neindigene nou introduse prin activități umane, în perioada de evaluare de 6 ani și o listă a speciilor respective. |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Speciile neindigene nou introduse

D2C1 – Primare:

Numărul de specii neindigene nou introduse prin activități umane în natură, pe perioade de evaluare (6 ani), măsurate începând cu anul de referință, astfel cum au fost raportate pentru evaluarea inițială în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, este limitat la minimum și, dacă este posibil, redus la zero.

Statele membre stabilesc valoarea-prag pentru numărul de specii neindigene nou introduse, prin cooperare regională sau subregională.

Scara la care se realizează evaluarea:

Subdiviziunile regiunii sau subregiunii delimitate, după caz, de frontierele naționale.

Utilizarea criteriilor:

Măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

—

numărul de specii neindigene nou introduse prin activități umane, în perioada de evaluare de 6 ani și o listă a speciilor respective.

Specii neindigene stabilite, în special specii neindigene invazive, care includ specii relevante de pe lista speciilor alogene invazive de interes pentru Uniune, adoptată în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1143/2014, și speciile care sunt relevante pentru utilizare conform criteriului D2C3.

Statele membre stabilesc lista respectivă prin cooperare regională și subregională.

D2C2 – Secundare:

Abundența și distribuția spațială a speciilor neindigene stabilite, în special a speciilor invazive, care contribuie în mod semnificativ la producerea de efecte negative asupra anumitor grupuri de specii sau tipuri de habitate generale.

Scara la care se realizează evaluarea:

Astfel cum se utilizează pentru evaluarea grupelor de specii corespunzătoare sau a tipurilor de habitate mari conform descriptorilor 1 și 6.

Utilizarea criteriilor:

Criteriul D2C2 (cuantificarea speciilor neindigene) se exprimă pe specii evaluate și contribuie la evaluarea criteriului D2C3 (efectele negative ale speciilor neindigene).

Criteriul D2C3 furnizează proporția în care fiecare grup de specii și măsura în care fiecare tip de habitat mare evaluat se modifică negativ, contribuind astfel la evaluările lor conform descriptorilor 1 și 6.

Grupele de specii și tipurile de habitate generale care sunt expuse riscului generat de speciile neindigene, selectate din cele utilizate pentru descriptorii 1 și 6.

Statele membre stabilesc lista respectivă prin cooperare regională și subregională.

D2C3 – Secundare:

Proporția în care fiecare grupă de specii și măsura în care fiecare tip de habitat mare evaluat se modifică negativ din cauza speciilor neindigene, în special a speciilor neindigene invazive.

Statele membre stabilesc valorile-prag pentru modificările negative produse la nivelul grupurilor de specii și al tipurilor de habitate mari din cauza speciilor neindigene, prin cooperare regională sau subregională.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | Prin „specii neindigene nou introduse” se înțelege speciile neindigene a căror prezență în zonă nu a fost cunoscută în perioada de evaluare anterioară. |
| --- | --- |

1.

Prin „specii neindigene nou introduse” se înțelege speciile neindigene a căror prezență în zonă nu a fost cunoscută în perioada de evaluare anterioară.

| 2. | Prin specii neindigene „stabilite” se înțelege speciile neindigene a căror prezență în zonă a fost cunoscută în perioada de evaluare anterioară. |
| --- | --- |

2.

Prin specii neindigene „stabilite” se înțelege speciile neindigene a căror prezență în zonă a fost cunoscută în perioada de evaluare anterioară.

| 3. | Pentru D2C1: în cazul în care nu este clar dacă sosirea în zonă a speciilor neindigene noi se datorează activităților umane sau dispersiei naturale din zonele învecinate, introducerea se ia în calcul la D2C1. |
| --- | --- |

3.

Pentru D2C1: în cazul în care nu este clar dacă sosirea în zonă a speciilor neindigene noi se datorează activităților umane sau dispersiei naturale din zonele învecinate, introducerea se ia în calcul la D2C1.

| 4. | Pentru D2C2: atunci când apariția și abundența speciilor este variabilă în funcție de sezon (de exemplu, plancton), monitorizarea are loc în anumite perioade din an. |
| --- | --- |

4.

Pentru D2C2: atunci când apariția și abundența speciilor este variabilă în funcție de sezon (de exemplu, plancton), monitorizarea are loc în anumite perioade din an.

| 5. | Programele de monitorizare se asociază cu cele pentru descriptorii 1, 4, 5 și 6, după caz, deoarece acestea utilizează, de regulă, aceleași metode de eșantionare și este mai practic să se monitorizeze speciilor neindigene în cadrul unei monitorizări mai ample a biodiversității, cu excepția cazului în care eșantionarea trebuie să se axeze pe vectori principali și zone de risc pentru introducerea de specii noi. |
| --- | --- |

5.

Programele de monitorizare se asociază cu cele pentru descriptorii 1, 4, 5 și 6, după caz, deoarece acestea utilizează, de regulă, aceleași metode de eșantionare și este mai practic să se monitorizeze speciilor neindigene în cadrul unei monitorizări mai ample a biodiversității, cu excepția cazului în care eșantionarea trebuie să se axeze pe vectori principali și zone de risc pentru introducerea de specii noi.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D2C1: numărul de specii pe zone de evaluare, nou introduse în perioada de evaluare (6 ani) |
| --- | --- |

—

D2C1: numărul de specii pe zone de evaluare, nou introduse în perioada de evaluare (6 ani)

| — | D2C2: abundența [numărul exemplarelor, biomasa în tone (t) sau întinderea în kilometri pătrați (km2)] pe specii neindigene; |
| --- | --- |

—

D2C2: abundența [numărul exemplarelor, biomasa în tone (t) sau întinderea în kilometri pătrați (km2)] pe specii neindigene;

| — | D2C3: proporția grupurilor de specii (raportul dintre speciile indigene și speciile neindigene, ca număr de specii și/sau abundența acestora în cadrul grupului), sau întinderea spațială a tipului de habitat mare [în kilometri pătrați (km2)], care este modificată negativ. |
| --- | --- |

—

D2C3: proporția grupurilor de specii (raportul dintre speciile indigene și speciile neindigene, ca număr de specii și/sau abundența acestora în cadrul grupului), sau întinderea spațială a tipului de habitat mare [în kilometri pătrați (km2)], care este modificată negativ.

Descriptorul 3

Populațiile de pești și de crustacee exploatate în scopuri comerciale se află în limite biologice sigure, prezentând o vârstă a populației și o distribuție pe dimensiune care indică o stare de sănătate bună a stocului.

Presiune relevantă: Extragerea sau mortalitatea/vătămarea speciilor sălbatice, inclusiv a speciilor vizate și a celor nevizate

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Pești și crustacee exploatate în scopuri comerciale.
  Statele membre stabilesc prin cooperare regională sau subregională o listă de pești și crustacee exploatate în scopuri comerciale, în conformitate cu criteriile stabilite în „documentațiile tehnice”. | D3C1 – Primare:
  Rata mortalită
  ții prin pescuit a populațiilor de specii exploatate în scopuri comerciale este egală cu sau sub nivelurile care pot genera randamentul maxim durabil (MSY). Se vor consulta organismele științifice corespunzătoare, în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Populațiile din fiecare specie sunt evaluate la dimensiunile relevante din punct de vedere ecologic în fiecare regiune sau subregiune, astfel cum se stabilește de către organismele științifice adecvate menționate la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pe baza unor agregări de date specificate din zonele Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES), subregiunile geografice ale Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană („CGPM”) și zonele de pescuit ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) pentru regiunea bio-geografică macaroneziană.

  Utilizarea criteriilor:

  Măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:






  (a) | populațiile evaluate, valorile obținute pentru fiecare criteriu și dacă au fost obținute nivelurile pentru D3C1 și D3C2 și valorile-prag pentru D3C3, precum și starea generală a populației pe baza unor norme de integrare a criteriilor convenite la nivelul Uniunii; |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Pești și crustacee exploatate în scopuri comerciale.

Statele membre stabilesc prin cooperare regională sau subregională o listă de pești și crustacee exploatate în scopuri comerciale, în conformitate cu criteriile stabilite în „documentațiile tehnice”.

D3C1 – Primare:

Rata mortalită
  ții prin pescuit a populațiilor de specii exploatate în scopuri comerciale este egală cu sau sub nivelurile care pot genera randamentul maxim durabil (MSY). Se vor consulta organismele științifice corespunzătoare, în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

Scara la care se realizează evaluarea:

Populațiile din fiecare specie sunt evaluate la dimensiunile relevante din punct de vedere ecologic în fiecare regiune sau subregiune, astfel cum se stabilește de către organismele științifice adecvate menționate la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pe baza unor agregări de date specificate din zonele Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES), subregiunile geografice ale Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană („CGPM”) și zonele de pescuit ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) pentru regiunea bio-geografică macaroneziană.

Utilizarea criteriilor:

Măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

(a)

populațiile evaluate, valorile obținute pentru fiecare criteriu și dacă au fost obținute nivelurile pentru D3C1 și D3C2 și valorile-prag pentru D3C3, precum și starea generală a populației pe baza unor norme de integrare a criteriilor convenite la nivelul Uniunii;

| (b) | populațiile de specii exploatate în scopuri comerciale din zona supusă evaluării, care nu au fost evaluate. |
| --- | --- |

(b)

populațiile de specii exploatate în scopuri comerciale din zona supusă evaluării, care nu au fost evaluate.

Rezultatele acestor evaluări ale populației contribuie, de asemenea, la evaluările de la descriptorii 1 și 6 dacă speciile sunt relevante pentru evaluarea anumitor grupuri de specii și tipuri de habitate bentonice.

D3C2 (2) – Primare:

Biomasa stocului reproducător al populațiilor de specii exploatate în scopuri comerciale este peste nivelurile biomasei care pot genera randamentul maxim durabil. Se vor consulta organismele științifice corespunzătoare, în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

D3C3 (2)
   (3) – Primare:

Distribuția pe vârste și dimensiuni a exemplarelor din populațiile de specii exploatate în scopuri comerciale indică starea bună de sănătate a populației. Aceasta include o proporție ridicată de exemplare în vârstă/de dimensiuni mari și efecte negative limitate ale valorificării diversității genetice.

Statele membre stabilesc valori-prag prin cooperare regională sau subregională pentru fiecare populație de specii, în conformitate cu avizele științifice obținute în temeiul articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

Extragerea sau mortalitatea/vătămarea speciilor care nu sunt exploatate în scopuri comerciale (capturile accidentale) ca urmare a activităților de pescuit este abordată la criteriul D1C1.

Perturbările fizice produse pe fundul mării, inclusiv efectele asupra comunităților bentonice, ca urmare a activităților de pescuit, sunt vizate de criteriile de la descriptorul 6 (în special criteriile D6C2 și D6C3) și trebuie să fie integrate în evaluările tipurilor de habitate bentonice la descriptorii 1 și 6.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | Statele membre stabilesc, prin cooperare regională sau subregională, o listă de specii exploatate în scopuri comerciale pentru aplicarea criteriilor în fiecare zonă de evaluare, pe care o vor actualiza pentru fiecare perioadă de evaluare de 6 ani, ținând cont de Regulamentul Consiliului (CE) nr. 199/2008 (4) și de următoarele elemente:






  (a) | toate stocurile care sunt gestionate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- | --- |

1.

Statele membre stabilesc, prin cooperare regională sau subregională, o listă de specii exploatate în scopuri comerciale pentru aplicarea criteriilor în fiecare zonă de evaluare, pe care o vor actualiza pentru fiecare perioadă de evaluare de 6 ani, ținând cont de Regulamentul Consiliului (CE) nr. 199/2008 (4) și de următoarele elemente:

(a)

toate stocurile care sunt gestionate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (b) | speciile pentru care Consiliul prevede posibilități de pescuit (capturi totale admisibile și cote) în temeiul articolului 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(b)

speciile pentru care Consiliul prevede posibilități de pescuit (capturi totale admisibile și cote) în temeiul articolului 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| (c) | speciile pentru care sunt prevăzute dimensiuni minime de referință pentru conservare în Regulamentul (CE) nr. 1967/2006; |
| --- | --- |

(c)

speciile pentru care sunt prevăzute dimensiuni minime de referință pentru conservare în Regulamentul (CE) nr. 1967/2006;

| (d) | speciile prevăzute în planurile multianuale în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(d)

speciile prevăzute în planurile multianuale în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013;

| (e) | speciile prevăzute în planurile de gestionare naționale în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006; |
| --- | --- |

(e)

speciile prevăzute în planurile de gestionare naționale în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006;

| (f) | orice specii importante la nivel regional sau național pentru pescuitul de coastă la scară redusă/local. |
| --- | --- |

(f)

orice specii importante la nivel regional sau național pentru pescuitul de coastă la scară redusă/local.

În sensul prezentei decizii, speciile neindigene exploatate în scopuri comerciale din fiecare zonă de evaluare se exclud de pe listă și, prin urmare, nu contribuie la obținerea unei stări ecologice bune în ceea ce privește descriptorul 3.

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 199/2008 stabilește norme privind colectarea și gestionarea, în cadrul programelor multianuale, a datelor biologice, tehnice, de mediu și socioeconomice privind sectorul pescuitului, care sunt utilizate pentru monitorizare conform descriptorului 3. |
| --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 199/2008 stabilește norme privind colectarea și gestionarea, în cadrul programelor multianuale, a datelor biologice, tehnice, de mediu și socioeconomice privind sectorul pescuitului, care sunt utilizate pentru monitorizare conform descriptorului 3.

| 3. | Prin termenul „populații” se înțelege termenul „stocuri” în sensul Regulamentului (UE) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

3.

Prin termenul „populații” se înțelege termenul „stocuri” în sensul Regulamentului (UE) nr. 1380/2013.

| 4. | Pentru D3C1 și D3C2, se aplică următoarele dispoziții:






  (a) | pentru stocurile gestionate în cadrul unui plan multianual în temeiul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în cazul pescuitului mixt, nivelul-țintă al mortalității prin pescuit și nivelurile de biomasă care pot să asigure producția maximă durabilă sunt în conformitate cu planul multianual relevant; |
| --- | --- | --- |

4.

Pentru D3C1 și D3C2, se aplică următoarele dispoziții:

(a)

pentru stocurile gestionate în cadrul unui plan multianual în temeiul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în cazul pescuitului mixt, nivelul-țintă al mortalității prin pescuit și nivelurile de biomasă care pot să asigure producția maximă durabilă sunt în conformitate cu planul multianual relevant;

| (b) | în ceea ce privește regiunile Mării Mediterane și ale Mării Negre, se pot utiliza substituenți corespunzători. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește regiunile Mării Mediterane și ale Mării Negre, se pot utiliza substituenți corespunzători.

| 5. | Se utilizează următoarele metode de evaluare:






  (a) | Pentru D3C1: în cazul în care nu sunt disponibile evaluări cantitative care să genereze valori pentru mortalitatea prin pescuit din cauza unor date disponibile deficitare, se pot utiliza, ca metodă alternativă, alte variabile precum raportul dintre captură și indicele biomasei (denumit în continuare „raportul captură/biomasă”). În astfel de cazuri, se adoptă o metodă potrivită pentru analizarea tendințelor (de exemplu, valoarea actuală poate fi comparată cu valoarea medie istorică pe termen lung); |
| --- | --- | --- |

5.

Se utilizează următoarele metode de evaluare:

(a)

Pentru D3C1: în cazul în care nu sunt disponibile evaluări cantitative care să genereze valori pentru mortalitatea prin pescuit din cauza unor date disponibile deficitare, se pot utiliza, ca metodă alternativă, alte variabile precum raportul dintre captură și indicele biomasei (denumit în continuare „raportul captură/biomasă”). În astfel de cazuri, se adoptă o metodă potrivită pentru analizarea tendințelor (de exemplu, valoarea actuală poate fi comparată cu valoarea medie istorică pe termen lung);

| (b) | Pentru D3C2: valoarea-prag utilizată este în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. În cazul în care nu sunt disponibile evaluări cantitative care să genereze valori pentru biomasa stocului reproducător din cauza unor date disponibile deficitare, se pot utiliza, ca metodă alternativă, indici aferenți biomasei, precum captura pe unitate de efort, sau indici de abundență pe baza anchetelor. În astfel de cazuri, se adoptă o metodă potrivită pentru analizarea tendințelor (de exemplu, valoarea actuală poate fi comparată cu valoarea medie istorică pe termen lung); |
| --- | --- |

(b)

Pentru D3C2: valoarea-prag utilizată este în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. În cazul în care nu sunt disponibile evaluări cantitative care să genereze valori pentru biomasa stocului reproducător din cauza unor date disponibile deficitare, se pot utiliza, ca metodă alternativă, indici aferenți biomasei, precum captura pe unitate de efort, sau indici de abundență pe baza anchetelor. În astfel de cazuri, se adoptă o metodă potrivită pentru analizarea tendințelor (de exemplu, valoarea actuală poate fi comparată cu valoarea medie istorică pe termen lung);

| (c) | D3C3 reflectă faptul că populațiile sănătoase ale speciilor sunt caracterizate de o proporție ridicată a exemplarelor în vârstă de dimensiuni mari. Proprietățile relevante sunt următoarele:






  (i) | distribuția pe dimensiuni a exemplarelor în cadrul populației, exprimată ca:






  — | proporția de pești mai mari decât dimensiunea medie la momentul primei maturizări sexuale; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

D3C3 reflectă faptul că populațiile sănătoase ale speciilor sunt caracterizate de o proporție ridicată a exemplarelor în vârstă de dimensiuni mari. Proprietățile relevante sunt următoarele:

(i)

distribuția pe dimensiuni a exemplarelor în cadrul populației, exprimată ca:

—

proporția de pești mai mari decât dimensiunea medie la momentul primei maturizări sexuale; sau

| — | un procent de 95 % din distribuția în funcție de lungime a peștilor din fiecare populație observată în studiile efectuate de navele de cercetare sau în alte studii; |
| --- | --- |

—

un procent de 95 % din distribuția în funcție de lungime a peștilor din fiecare populație observată în studiile efectuate de navele de cercetare sau în alte studii;

| (ii) | efectele din punct de vedere genetic ale exploatării speciilor, cum ar fi dimensiunea la momentul primei maturizări sexuale, după caz și dacă este posibil. |
| --- | --- |

(ii)

efectele din punct de vedere genetic ale exploatării speciilor, cum ar fi dimensiunea la momentul primei maturizări sexuale, după caz și dacă este posibil.

Se pot folosi și alte expresii ale proprietăților relevante, conform evoluțiilor științifice și tehnice suplimentare cu privire la acest criteriu.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D3C1: rata anuală a mortalității prin pescuit; |
| --- | --- |

—

D3C1: rata anuală a mortalității prin pescuit;

| — | D3C2: biomasă în tone (t) sau numărul de exemplare pe specii, cu excepția cazului în care se folosesc alți indici în conformitate cu punctul 5 litera (b); |
| --- | --- |

—

D3C2: biomasă în tone (t) sau numărul de exemplare pe specii, cu excepția cazului în care se folosesc alți indici în conformitate cu punctul 5 litera (b);

| — | D3C3: în conformitate cu punctul 5 litera (c): pentru litera (i) prima liniuță: proporția (procentul) sau numerele, pentru litera (i) a doua liniuță: lungimea în centimetri (cm), iar pentru (ii): lungimea în centimetri (cm). |
| --- | --- |

—

D3C3: în conformitate cu punctul 5 litera (c): pentru litera (i) prima liniuță: proporția (procentul) sau numerele, pentru litera (i) a doua liniuță: lungimea în centimetri (cm), iar pentru (ii): lungimea în centimetri (cm).

Descriptorul 5

Eutrofizarea rezultată din activități umane, în special efectele sale nefaste cum ar fi pierderi ale biodiversității, degradarea ecosistemelor, proliferarea algelor toxice și dezoxigenarea apelor profunde, este redusă la minimum.

Presiuni relevante: Aportul de nutrienți; Aportul de materii organice

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Nutrienți în coloana de apă: Azot anorganic dizolvat (AAD), azot total (AT), fosfor anorganic dizolvat (FAD), fosfor total (FT).
  În apele costiere, conform utilizării din Directiva 2000/60/CE.
  Dincolo de apele costiere, statele membre pot decide la nivel regional sau subregional să nu utilizeze unul sau mai multe dintre aceste elemente nutritive. | D5C1 – Primare:
  Concentrațiile nutrienților nu sunt la niveluri care să indice efecte nefaste ale eutrofizării.
  Valorile-prag sunt următoarele:






  (a) | în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Nutrienți în coloana de apă: Azot anorganic dizolvat (AAD), azot total (AT), fosfor anorganic dizolvat (FAD), fosfor total (FT).

În apele costiere, conform utilizării din Directiva 2000/60/CE.

Dincolo de apele costiere, statele membre pot decide la nivel regional sau subregional să nu utilizeze unul sau mai multe dintre aceste elemente nutritive.

D5C1 – Primare:

Concentrațiile nutrienților nu sunt la niveluri care să indice efecte nefaste ale eutrofizării.

Valorile-prag sunt următoarele:

(a)

în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | în afara apelor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională |
| --- | --- |

(b)

în afara apelor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională

Barem de evaluare:

| — | în apele costiere, conform utilizării din Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

—

în apele costiere, conform utilizării din Directiva 2000/60/CE.

| — | în afara apelor costiere, subdiviziunile regiunii sau subregiunii delimitate, după caz, de frontierele naționale. |
| --- | --- |

—

în afara apelor costiere, subdiviziunile regiunii sau subregiunii delimitate, după caz, de frontierele naționale.

Utilizarea criteriilor:

Măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată după cum urmează:

| (a) | valorile obținute pentru fiecare criteriu utilizat și o estimare a întinderii zonei de evaluare în care au fost atinse valorile-prag stabilite; |
| --- | --- |

(a)

valorile obținute pentru fiecare criteriu utilizat și o estimare a întinderii zonei de evaluare în care au fost atinse valorile-prag stabilite;

| (b) | în apele costiere, criteriile se utilizează în conformitate cu cerințele Directivei 2000/60/CE pentru a stabili dacă o masă de apă este supusă eutrofizării (5); |
| --- | --- |

(b)

în apele costiere, criteriile se utilizează în conformitate cu cerințele Directivei 2000/60/CE pentru a stabili dacă o masă de apă este supusă eutrofizării (5);

| (c) | în afara apelor costiere, o estimare a întinderii zonei [ca proporție (în procente)] care nu este supusă eutrofizării (astfel cum se indică prin rezultatele tuturor criteriilor utilizate, integrate de comun acord, dacă este posibil la nivelul Uniunii, dar cel puțin la nivel regional sau subregional). |
| --- | --- |

(c)

în afara apelor costiere, o estimare a întinderii zonei [ca proporție (în procente)] care nu este supusă eutrofizării (astfel cum se indică prin rezultatele tuturor criteriilor utilizate, integrate de comun acord, dacă este posibil la nivelul Uniunii, dar cel puțin la nivel regional sau subregional).

În afara apelor costiere, utilizarea criteriilor secundare este convenită la nivel regional sau subregional.

Rezultatele evaluărilor contribuie, de asemenea, la evaluările habitatelor pelagice de la descriptorul 1, după cum urmează:

| — | distribuirea și o estimare a întinderii zonei [ca proporție (în procente)] supuse eutrofizării în coloana de apă (astfel cum o indică atingerea sau neatingerea valorilor-prag pentru criteriile D5C2, D5C3 și D5C4, atunci când au fost utilizate); |
| --- | --- |

—

distribuirea și o estimare a întinderii zonei [ca proporție (în procente)] supuse eutrofizării în coloana de apă (astfel cum o indică atingerea sau neatingerea valorilor-prag pentru criteriile D5C2, D5C3 și D5C4, atunci când au fost utilizate);

Rezultatele evaluărilor contribuie, de asemenea, la evaluările habitatelor bentonice de la descriptorii 1 și 6, după cum urmează:

| — | distribuirea și o estimare a întinderii zonei [ca proporție (în procente)] supuse eutrofizării pe fundul mării (astfel cum o indică atingerea sau neatingerea valorilor-prag pentru criteriile D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 și D5C8, atunci când au fost utilizate). |
| --- | --- |

—

distribuirea și o estimare a întinderii zonei [ca proporție (în procente)] supuse eutrofizării pe fundul mării (astfel cum o indică atingerea sau neatingerea valorilor-prag pentru criteriile D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 și D5C8, atunci când au fost utilizate).

Clorofilă a în coloana de apă

D5C2 – Primare:

Concentrațiile de clorofilă a nu sunt la niveluri care indică efecte negative ale îmbogățirii cu nutrienți.

Valorile-prag sunt următoarele:

| (a) | în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | în afara apelor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

în afara apelor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională.

Înflorirea nocivă a algelor (de exemplu, cianobacteriile) în coloana de apă

D5C3 – Secundare:

Numărul, întinderea în spațiu și durata evenimentelor de înflorire nocivă a algelor nu sunt la niveluri care indică efecte negative ale îmbogățirii cu nutrienți.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare regională sau subregională.

Limita fotică (transparența) a coloanei de apă

D5C4 – Secundare:

Limita fotică (transparența) a coloanei de apă nu este redusă, din cauza creșterii numărului de alge în suspensie, la un nivel care indică efecte negative ale îmbogățirii cu nutrienți.

Valorile-prag sunt următoarele:

| (a) | în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | dincolo de apele costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

dincolo de apele costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională.

Oxigenul dizolvat în partea inferioară a coloanei de apă

D5C5 – Primare (pot fi înlocuite cu D5C8):

Concentrația oxigenului dizolvat nu este redusă, din cauza îmbogățirii cu nutrienți, la niveluri care indică efecte negative asupra habitatelor bentonice (inclusiv asupra biocenozelor și speciilor mobile conexe) sau alte efecte de eutrofizare.

Valorile-prag sunt următoarele:

| (a) | în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | dincolo de apele costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

dincolo de apele costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională.

Macroalge oportuniste din habitate bentonice

D5C6 – Secundare:

Abundența macroalgelor oportuniste nu este la niveluri care indică efecte negative ale îmbogățirii cu nutrienți.

Valorile-prag sunt următoarele:

| (a) | în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | în cazul în care acest criteriu este relevant pentru apele din continuarea celor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care acest criteriu este relevant pentru apele din continuarea celor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională.

Comunități macrofite (alge și ierburi de mare perene precum fucaceele, zosterele și iarba de mare) din habitate bentonice

D5C7 – Secundare:

Componența pe specii și abundența relativă sau distribuția pe adâncime a comunităților macrofite ating valori care indică faptul că nu există niciun efect negativ ca urmare a îmbogățirii cu nutrienți, inclusiv prin reducerea transparenței apei, după cum urmează:

| (a) | în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

în apele costiere, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | în cazul în care acest criteriu este relevant pentru apele din continuarea celor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care acest criteriu este relevant pentru apele din continuarea celor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională.

Comunitățile de macrofaună din habitatele bentonice

D5C8 – Secundare (cu excepția cazului în care se utilizează în locul criteriului D5C5):

Componența pe specii și abundența relativă a comunităților de macrofaună ating valori care indică faptul că nu există niciun efect negativ ca urmare a îmbogățirii cu nutrienți și substanțe organice, după cum urmează:

| (a) | în apele costiere, valorile pentru elementele de calitate biologică a speciilor bentonice stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

în apele costiere, valorile pentru elementele de calitate biologică a speciilor bentonice stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | în afara apelor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

în afara apelor costiere, valorile conforme cu cele pentru apele costiere, stabilite în temeiul Directivei 2000/60/CE. Statele membre stabilesc aceste valori prin cooperare regională sau subregională.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | În apele costiere, elementele aferente criteriilor se selectează în conformitate cu Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

1.

În apele costiere, elementele aferente criteriilor se selectează în conformitate cu Directiva 2000/60/CE.

| 2. | Pentru D5C2 și D5C3, statele membre pot utiliza, în plus, compoziția și abundența speciilor fitoplanctonice. |
| --- | --- |

2.

Pentru D5C2 și D5C3, statele membre pot utiliza, în plus, compoziția și abundența speciilor fitoplanctonice.

| 3. | Acolo unde este posibil, se colectează informații privind căile (atmosferice, terestre sau maritime) ale nutrienților care pătrund în mediul marin. |
| --- | --- |

3.

Acolo unde este posibil, se colectează informații privind căile (atmosferice, terestre sau maritime) ale nutrienților care pătrund în mediul marin.

| 4. | Este posibil să nu fie necesară monitorizarea dincolo de apele costiere datorită nivelului scăzut de risc, asemenea cazurilor în care se ating valorile-prag în apele costiere, luând în considerare aportul de nutrienți din surse atmosferice, marine, din apele costiere și din surse transfrontaliere. |
| --- | --- |

4.

Este posibil să nu fie necesară monitorizarea dincolo de apele costiere datorită nivelului scăzut de risc, asemenea cazurilor în care se ating valorile-prag în apele costiere, luând în considerare aportul de nutrienți din surse atmosferice, marine, din apele costiere și din surse transfrontaliere.

| 5. | Evaluările prevăzute la Directiva 2000/60/CE se utilizează pentru evaluările fiecărui criteriu în apele costiere. |
| --- | --- |

5.

Evaluările prevăzute la Directiva 2000/60/CE se utilizează pentru evaluările fiecărui criteriu în apele costiere.

| 6. | Valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE se referă fie la cele stabilite prin intercalibrare conform Deciziei 2013/480/UE (6) a Comisiei, fie la cele stabilite în legislația națională în conformitate cu articolul 8 și anexa V la Directiva 2000/60/CE. Acestea se interpretează ca fiind „Limita bună-moderată” pentru indici de calitate ecologică. |
| --- | --- |

6.

Valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE se referă fie la cele stabilite prin intercalibrare conform Deciziei 2013/480/UE (6) a Comisiei, fie la cele stabilite în legislația națională în conformitate cu articolul 8 și anexa V la Directiva 2000/60/CE. Acestea se interpretează ca fiind „Limita bună-moderată” pentru indici de calitate ecologică.

| 7. | Compoziția speciilor se interpretează ca o referire la cel mai mic nivel taxonomic adecvat pentru evaluare. |
| --- | --- |

7.

Compoziția speciilor se interpretează ca o referire la cel mai mic nivel taxonomic adecvat pentru evaluare.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D5C1: concentrațiile nutrienților în micromoli pe litru (μmol/l); |
| --- | --- |

—

D5C1: concentrațiile nutrienților în micromoli pe litru (μmol/l);

| — | D5C2: concentrațiile de clorofilă a (biomasă) în micrograme pe litru (μg/l); |
| --- | --- |

—

D5C2: concentrațiile de clorofilă a (biomasă) în micrograme pe litru (μg/l);

| — | D5C3: înfloriri exprimate ca număr de ocurențe, durata în zile și întinderea în spațiu în kilometri pătrați (km2) pe an; |
| --- | --- |

—

D5C3: înfloriri exprimate ca număr de ocurențe, durata în zile și întinderea în spațiu în kilometri pătrați (km2) pe an;

| — | D5C4: limita fotică exprimată ca adâncime în metri (m); |
| --- | --- |

—

D5C4: limita fotică exprimată ca adâncime în metri (m);

| — | D5C5: concentrația de oxigen în partea inferioară a coloanei de apă în miligrame pe litru (mg/l); |
| --- | --- |

—

D5C5: concentrația de oxigen în partea inferioară a coloanei de apă în miligrame pe litru (mg/l);

| — | D5C6: indicele de calitate ecologică pentru abundența macroalgelor sau acoperirea spațială, amploarea efectelor negative în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din suprafața zonei de evaluare; |
| --- | --- |

—

D5C6: indicele de calitate ecologică pentru abundența macroalgelor sau acoperirea spațială, amploarea efectelor negative în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din suprafața zonei de evaluare;

| — | D5C7: indicele de calitate ecologică pentru evaluările compoziției speciilor și ale abundenței relative sau pentru adâncimea maximă de creștere a macrofitelor, amploarea efectelor negative în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din suprafața zonei de evaluare; |
| --- | --- |

—

D5C7: indicele de calitate ecologică pentru evaluările compoziției speciilor și ale abundenței relative sau pentru adâncimea maximă de creștere a macrofitelor, amploarea efectelor negative în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din suprafața zonei de evaluare;

| — | D5C8: indicele de calitate ecologică pentru evaluările compoziției speciilor și ale abundenței relative, amploarea efectelor negative în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din suprafața zonei de evaluare. |
| --- | --- |

—

D5C8: indicele de calitate ecologică pentru evaluările compoziției speciilor și ale abundenței relative, amploarea efectelor negative în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din suprafața zonei de evaluare.

În cazul în care sunt disponibile, statele membre utilizează unitățile sau indicii de calitate ecologică prevăzuți în Directiva 2000/60/CE.

Descriptorul 6

Integritatea fundului mării se află la un nivel care asigură protecția structurii și funcțiilor ecosistemelor și, în special, ecosistemele bentonice nu sunt afectate negativ

Presiuni relevante: pierderi fizice (din cauza schimbării permanente a substratului sau morfologiei fundului mării și a extracției substratului fundului mării), perturbări fizice asupra fundului mării (temporare sau reversibile)

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Pierderea fizică a fundului mării (inclusiv zonele delimitate de maree). | D6C1 – Primare:
  Întinderea în spațiu și distribuția pierderii fizice (schimbare permanentă) a fundului mării natural, | Scara la care se realizează evaluarea:

  Astfel cum se utilizează pentru evaluarea tipurilor de habitate bentonice mari de la descriptorii 1 și 6.

  Utilizarea criteriilor:

  Rezultatele evaluării criteriului D6C1 (distribuția și o estimare a volumului de pierdere fizică) sunt utilizate pentru evaluarea criteriilor D6C4 și D7C1.
  Rezultatele evaluării criteriului D6C2 (distribuția și o estimare a gradului de presiune asociate perturbațiilor fizice) sunt utilizate pentru evaluarea criteriului D6C3.
  Rezultatele evaluării criteriului D6C3 (o estimare a amplorii efectelor negative pe perturbații fizice pe tip de habitat în fiecare zonă de evaluare) contribuie la evaluarea criteriului D6C5. |
| Perturbații fizice la nivelul fundului mării (inclusiv zonele delimitate de maree). | D6C2 – Primare:
  Întinderea în spațiu și distribuția presiunilor asociate perturbaților fizice exercitate asupra fundului mării. |
| Tipuri de habitate bentonice mari sau alte tipuri de habitate, astfel cum sunt utilizate la descriptorii 1 și 6. | D6C3 – Primare:
  Întinderea în spațiu a fiecărui tip de habitat afectat negativ de perturbațiile fizice prin modificările produse la nivelul structurii biotice și abiotice și al funcțiilor sale (de exemplu, prin modificarea compoziției speciilor și a abundenței lor relative, absența unor specii deosebit de sensibile sau fragile sau a unor specii care asigură o funcție-cheie, structura dimensională a speciilor).
  Statele membre stabilesc valori-prag pentru efectele negative ale perturbațiilor fizice prin cooperare regională sau subregională. |
| Criteriile D6C1, D6C2 și D6C3 se referă numai la presiunile asociate „pierderilor fizice” și „perturbărilor fizice”, precum și la impacturile acestora, în timp ce criteriile D6C4 și D6C5 abordează evaluarea globală a descriptorului 6, împreună cu cea referitoare la habitate bentonice de la descriptorul 1. Criteriile D6C4 și D6C5 sunt prezentate în partea II a prezentei anexe. |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Pierderea fizică a fundului mării (inclusiv zonele delimitate de maree).

D6C1 – Primare:

Întinderea în spațiu și distribuția pierderii fizice (schimbare permanentă) a fundului mării natural,

Scara la care se realizează evaluarea:

Astfel cum se utilizează pentru evaluarea tipurilor de habitate bentonice mari de la descriptorii 1 și 6.

Utilizarea criteriilor:

Rezultatele evaluării criteriului D6C1 (distribuția și o estimare a volumului de pierdere fizică) sunt utilizate pentru evaluarea criteriilor D6C4 și D7C1.

Rezultatele evaluării criteriului D6C2 (distribuția și o estimare a gradului de presiune asociate perturbațiilor fizice) sunt utilizate pentru evaluarea criteriului D6C3.

Rezultatele evaluării criteriului D6C3 (o estimare a amplorii efectelor negative pe perturbații fizice pe tip de habitat în fiecare zonă de evaluare) contribuie la evaluarea criteriului D6C5.

Perturbații fizice la nivelul fundului mării (inclusiv zonele delimitate de maree).

D6C2 – Primare:

Întinderea în spațiu și distribuția presiunilor asociate perturbaților fizice exercitate asupra fundului mării.

Tipuri de habitate bentonice mari sau alte tipuri de habitate, astfel cum sunt utilizate la descriptorii 1 și 6.

D6C3 – Primare:

Întinderea în spațiu a fiecărui tip de habitat afectat negativ de perturbațiile fizice prin modificările produse la nivelul structurii biotice și abiotice și al funcțiilor sale (de exemplu, prin modificarea compoziției speciilor și a abundenței lor relative, absența unor specii deosebit de sensibile sau fragile sau a unor specii care asigură o funcție-cheie, structura dimensională a speciilor).

Statele membre stabilesc valori-prag pentru efectele negative ale perturbațiilor fizice prin cooperare regională sau subregională.

Criteriile D6C1, D6C2 și D6C3 se referă numai la presiunile asociate „pierderilor fizice” și „perturbărilor fizice”, precum și la impacturile acestora, în timp ce criteriile D6C4 și D6C5 abordează evaluarea globală a descriptorului 6, împreună cu cea referitoare la habitate bentonice de la descriptorul 1. Criteriile D6C4 și D6C5 sunt prezentate în partea II a prezentei anexe.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | În ceea ce privește metodele de monitorizare:






  (a) | pentru D6C1, se evaluează modificările permanente produse la nivelul fundului mării prin diferite activități antropice (inclusiv modificări permanente ale substratului sau morfologiei fundului mării natural prin restructurarea fizică, dezvoltarea infrastructurii și pierderea de substrat prin extracția de materiale de pe fundul mării); |
| --- | --- | --- |

1.

În ceea ce privește metodele de monitorizare:

(a)

pentru D6C1, se evaluează modificările permanente produse la nivelul fundului mării prin diferite activități antropice (inclusiv modificări permanente ale substratului sau morfologiei fundului mării natural prin restructurarea fizică, dezvoltarea infrastructurii și pierderea de substrat prin extracția de materiale de pe fundul mării);

| (b) | pentru D6C2, se evaluează perturbațiile fizice determinate de activități antropice (cum ar fi pescuitul cu traulul pe fundul mării); |
| --- | --- |

(b)

pentru D6C2, se evaluează perturbațiile fizice determinate de activități antropice (cum ar fi pescuitul cu traulul pe fundul mării);

| (c) | pentru apele costiere, se folosesc date hidromorfologice și evaluări relevante efectuate în temeiul Directivei 2000/60/CE. În afara apelor costiere, datele pot fi colectate prin cartografierea infrastructurii și a siturilor de extracție autorizate. |
| --- | --- |

(c)

pentru apele costiere, se folosesc date hidromorfologice și evaluări relevante efectuate în temeiul Directivei 2000/60/CE. În afara apelor costiere, datele pot fi colectate prin cartografierea infrastructurii și a siturilor de extracție autorizate.

| 2. | În ceea ce privește metodele de evaluare, datele sunt agregate, astfel încât:






  (a) | D6C1 este evaluat ca suprafață pierdută în raport cu întinderea naturală totală a tuturor habitatelor bentonice din zona de evaluare (de exemplu, prin amploarea modificărilor antropice); |
| --- | --- | --- |

2.

În ceea ce privește metodele de evaluare, datele sunt agregate, astfel încât:

(a)

D6C1 este evaluat ca suprafață pierdută în raport cu întinderea naturală totală a tuturor habitatelor bentonice din zona de evaluare (de exemplu, prin amploarea modificărilor antropice);

| (b) | D6C3 este evaluat în raport cu întinderea naturală totală a fiecărui tip de habitat bentonic supus evaluării. |
| --- | --- |

(b)

D6C3 este evaluat în raport cu întinderea naturală totală a fiecărui tip de habitat bentonic supus evaluării.

| 3. | Prin pierdere fizică se înțelege o modificare permanentă pe fundul mării, care a durat sau se preconizează că durează o perioadă de două cicluri de raportare (12 de ani) sau mai mult. |
| --- | --- |

3.

Prin pierdere fizică se înțelege o modificare permanentă pe fundul mării, care a durat sau se preconizează că durează o perioadă de două cicluri de raportare (12 de ani) sau mai mult.

| 4. | Prin perturbare fizică se înțelege o modificare a fundului mării care poate dispărea dacă activitatea care provoacă presiunea perturbatoare încetează. |
| --- | --- |

4.

Prin perturbare fizică se înțelege o modificare a fundului mării care poate dispărea dacă activitatea care provoacă presiunea perturbatoare încetează.

| 5. | Pentru D6C3, compoziția speciilor se interpretează a fi o referire la cel mai redus nivel taxonomic adecvat pentru evaluare. |
| --- | --- |

5.

Pentru D6C3, compoziția speciilor se interpretează a fi o referire la cel mai redus nivel taxonomic adecvat pentru evaluare.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D6C1: întinderea zonei de evaluare pierdută din punct de vedere fizic în kilometri pătrați (km2); |
| --- | --- |

—

D6C1: întinderea zonei de evaluare pierdută din punct de vedere fizic în kilometri pătrați (km2);

| — | D6C2: întinderea zonei de evaluare perturbată din punct de vedere fizic în kilometri pătrați (km2); |
| --- | --- |

—

D6C2: întinderea zonei de evaluare perturbată din punct de vedere fizic în kilometri pătrați (km2);

| — | D6C3: întinderea fiecărui tip de habitat afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din întinderea naturală totală a habitatului în zona de evaluare. |
| --- | --- |

—

D6C3: întinderea fiecărui tip de habitat afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din întinderea naturală totală a habitatului în zona de evaluare.

Descriptorul 7

Modificarea permanentă a condițiilor hidrografice nu afectează negativ ecosistemele marine

Presiuni relevante: Pierderi fizice (din cauza schimbării permanente a substratului sau morfologiei fundului mării sau a extracției substratului fundului mării); Modificări ale condițiilor hidrologice

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Modificări hidrografice ale fundului mării și coloanei de apă (inclusiv zonele delimitate de maree). | D7C1 – Secundare:
  Întinderea în spațiu și distribuția modificării permanente a condițiilor hidrografice (de exemplu, modificări legate de acțiunea valurilor, curenți, salinitate, temperatură) ale fundului mării și coloanei de apă, în special asociate cu pierderea fizică (7) a fundului mării natural. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Astfel cum se utilizează pentru evaluarea tipurilor de habitate bentonice mari la descriptorii 1 și 6.

  Utilizarea criteriilor:

  Rezultatele evaluării criteriului D7C1 (distribuția și o estimare a amplorii modificărilor hidrografice) sunt utilizate pentru evaluarea criteriului D7C2.
  Rezultatele evaluării criteriului D7C2 (o estimare a amplorii efectelor negative pe tip de habitat în fiecare zonă de evaluare) contribuie la evaluarea criteriului D6C5. |
| Tipuri de habitate bentonice mari sau alte tipuri de habitate, astfel cum sunt utilizate pentru descriptorii 1 și 6. | D7C2 – Secundare:
  Întinderea în spațiu a fiecărui tip de habitat bentonic afectat negativ (caracteristici fizice și hidrografice și comunitățile biologice asociate) din cauza modificării permanente a condițiilor hidrografice.
  Statele membre stabilesc valori-prag pentru efectele negative ale modificărilor permanente produse la nivelul condițiilor hidrografice prin cooperare regională sau subregională. |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Modificări hidrografice ale fundului mării și coloanei de apă (inclusiv zonele delimitate de maree).

D7C1 – Secundare:

Întinderea în spațiu și distribuția modificării permanente a condițiilor hidrografice (de exemplu, modificări legate de acțiunea valurilor, curenți, salinitate, temperatură) ale fundului mării și coloanei de apă, în special asociate cu pierderea fizică (7) a fundului mării natural.

Scara la care se realizează evaluarea:

Astfel cum se utilizează pentru evaluarea tipurilor de habitate bentonice mari la descriptorii 1 și 6.

Utilizarea criteriilor:

Rezultatele evaluării criteriului D7C1 (distribuția și o estimare a amplorii modificărilor hidrografice) sunt utilizate pentru evaluarea criteriului D7C2.

Rezultatele evaluării criteriului D7C2 (o estimare a amplorii efectelor negative pe tip de habitat în fiecare zonă de evaluare) contribuie la evaluarea criteriului D6C5.

Tipuri de habitate bentonice mari sau alte tipuri de habitate, astfel cum sunt utilizate pentru descriptorii 1 și 6.

D7C2 – Secundare:

Întinderea în spațiu a fiecărui tip de habitat bentonic afectat negativ (caracteristici fizice și hidrografice și comunitățile biologice asociate) din cauza modificării permanente a condițiilor hidrografice.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru efectele negative ale modificărilor permanente produse la nivelul condițiilor hidrografice prin cooperare regională sau subregională.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | În ceea ce privește metodele de monitorizare și evaluare:






  (a) | Monitorizarea trebuie să se concentreze asupra schimbărilor asociate evoluțiilor infrastructurii care au avut loc fie pe coastă, fie în larg. |
| --- | --- | --- |

1.

În ceea ce privește metodele de monitorizare și evaluare:

(a)

Monitorizarea trebuie să se concentreze asupra schimbărilor asociate evoluțiilor infrastructurii care au avut loc fie pe coastă, fie în larg.

| (b) | După caz, se folosesc modele hidrodinamice de evaluare a impactului asupra mediului, care sunt validate prin măsurători pe teren sau prin alte surse corespunzătoare de informații, pentru a evalua amploarea efectelor generate de fiecare evoluție a infrastructurii. |
| --- | --- |

(b)

După caz, se folosesc modele hidrodinamice de evaluare a impactului asupra mediului, care sunt validate prin măsurători pe teren sau prin alte surse corespunzătoare de informații, pentru a evalua amploarea efectelor generate de fiecare evoluție a infrastructurii.

| (c) | Pentru apele costiere, se folosesc datele hidromorfologice și evaluările relevante efectuate în temeiul Directivei 2000/60/CE. |
| --- | --- |

(c)

Pentru apele costiere, se folosesc datele hidromorfologice și evaluările relevante efectuate în temeiul Directivei 2000/60/CE.

| 2. | În ceea ce privește metodele de evaluare, datele sunt agregate, astfel încât:






  (a) | D7C1 este evaluat în raport cu întinderea naturală totală a tuturor habitatelor din zona de evaluare; |
| --- | --- | --- |

2.

În ceea ce privește metodele de evaluare, datele sunt agregate, astfel încât:

(a)

D7C1 este evaluat în raport cu întinderea naturală totală a tuturor habitatelor din zona de evaluare;

| (b) | D7C2 este evaluat în raport cu întinderea naturală totală a fiecărui tip de habitat bentonic evaluat. |
| --- | --- |

(b)

D7C2 este evaluat în raport cu întinderea naturală totală a fiecărui tip de habitat bentonic evaluat.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D7C1: întinderea zonei de evaluare modificată din punct de vedere hidrografic, în kilometri pătrați (km2); |
| --- | --- |

—

D7C1: întinderea zonei de evaluare modificată din punct de vedere hidrografic, în kilometri pătrați (km2);

| — | D7C2: întinderea fiecărui tip de habitat afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din întinderea naturală totală a habitatului în zona de evaluare. |
| --- | --- |

—

D7C2: întinderea fiecărui tip de habitat afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) sau ca proporție (procent) din întinderea naturală totală a habitatului în zona de evaluare.

Descriptorul 8

Concentrațiile de contaminanți sunt la un nivel la care nu induc efecte poluante.

Presiuni relevante: Aportul de alte substanțe (de exemplu, substanțe sintetice, substanțe nesintetice, radionuclizi)

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| (1) | În interiorul apelor costiere și teritoriale:






  (a) | Contaminanți selectați în conformitate cu Directiva 2000/60/CE:






  (i) | contaminanți pentru care se prevede un standard de calitate a mediului în partea A din anexa I la Directiva 2008/105/CE; |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

(1)

În interiorul apelor costiere și teritoriale:

(a)

Contaminanți selectați în conformitate cu Directiva 2000/60/CE:

(i)

contaminanți pentru care se prevede un standard de calitate a mediului în partea A din anexa I la Directiva 2008/105/CE;

| (ii) | poluanți specifici bazinelor hidrografice din anexa VIII la Directiva 2000/60/CE, în apele costiere; |
| --- | --- |

(ii)

poluanți specifici bazinelor hidrografice din anexa VIII la Directiva 2000/60/CE, în apele costiere;

| (b) | contaminanți suplimentari, dacă prezintă relevanță, precum cei provenind din surse offshore, care nu sunt deja menționați la litera (a) și care pot provoca efecte poluante în regiunea sau subregiunea în cauză. Statele membre stabilesc lista contaminanților prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

contaminanți suplimentari, dacă prezintă relevanță, precum cei provenind din surse offshore, care nu sunt deja menționați la litera (a) și care pot provoca efecte poluante în regiunea sau subregiunea în cauză. Statele membre stabilesc lista contaminanților prin cooperare regională sau subregională.

| (2) | Dincolo de apele teritoriale:






  (a) | contaminanții menționați la alineatul (1), în cazul în care aceștia ar putea încă să provoace efecte poluante; |
| --- | --- | --- |

(2)

Dincolo de apele teritoriale:

(a)

contaminanții menționați la alineatul (1), în cazul în care aceștia ar putea încă să provoace efecte poluante;

| (b) | contaminanți suplimentari, dacă este cazul, care nu sunt deja identificați la punctul (2) litera (a) și care pot provoca efecte poluante în regiunea sau subregiunea în cauză. Statele membre stabilesc lista contaminanților prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

contaminanți suplimentari, dacă este cazul, care nu sunt deja identificați la punctul (2) litera (a) și care pot provoca efecte poluante în regiunea sau subregiunea în cauză. Statele membre stabilesc lista contaminanților prin cooperare regională sau subregională.

D8C1 – Primare:

În interiorul apelor costiere și teritoriale, concentrațiile de contaminanți nu depășesc următoarele valori-limită:

| (a) | pentru contaminanții menționați la punctul (1) litera (a) de la elementele aferente criteriilor, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

pentru contaminanții menționați la punctul (1) litera (a) de la elementele aferente criteriilor, valorile stabilite în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | atunci când contaminanții de la litera (a) sunt măsurați într-o matrice pentru care nu s-a stabilit nicio valoare în temeiul Directivei 2000/60/CE, concentrația acestor contaminanți în matricea respectivă stabilită de statele membre prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

atunci când contaminanții de la litera (a) sunt măsurați într-o matrice pentru care nu s-a stabilit nicio valoare în temeiul Directivei 2000/60/CE, concentrația acestor contaminanți în matricea respectivă stabilită de statele membre prin cooperare regională sau subregională.

| (c) | pentru contaminanții suplimentari selectați la punctul (1) litera (b) de la elementele aferente criteriilor, concentrațiile pentru o anumită matrice (apă, sedimente sau biocenoze) care pot provoca efecte poluante. Statele membre stabilesc aceste concentrații prin cooperare regională sau subregională, având în vedere aplicarea acestora în interiorul și în afara apelor costiere și teritoriale; |
| --- | --- |

(c)

pentru contaminanții suplimentari selectați la punctul (1) litera (b) de la elementele aferente criteriilor, concentrațiile pentru o anumită matrice (apă, sedimente sau biocenoze) care pot provoca efecte poluante. Statele membre stabilesc aceste concentrații prin cooperare regională sau subregională, având în vedere aplicarea acestora în interiorul și în afara apelor costiere și teritoriale;

În afara apelor costiere și teritoriale, concentrațiile contaminanților nu depășesc următoarele valori-limită:

| (a) | pentru contaminanții selectați la punctul (2) litera (a) de la elementele aferente criteriilor, valorile aplicabile în cadrul apelor costiere și teritoriale; |
| --- | --- |

(a)

pentru contaminanții selectați la punctul (2) litera (a) de la elementele aferente criteriilor, valorile aplicabile în cadrul apelor costiere și teritoriale;

| (b) | pentru contaminanții selectați la punctul (2) litera (b) de la elementele aferente criteriilor, concentrațiile pentru o anumită matrice (apă, sedimente sau biocenoze) care pot provoca efecte poluante. Statele membre stabilesc aceste concentrații prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

pentru contaminanții selectați la punctul (2) litera (b) de la elementele aferente criteriilor, concentrațiile pentru o anumită matrice (apă, sedimente sau biocenoze) care pot provoca efecte poluante. Statele membre stabilesc aceste concentrații prin cooperare regională sau subregională.

Scara la care se realizează evaluarea:

| — | în apele costiere și teritoriale, conform utilizării din Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

—

în apele costiere și teritoriale, conform utilizării din Directiva 2000/60/CE.

| — | în afara apelor teritoriale, subdiviziunile regiunii sau subregiunii delimitate, după caz, de frontierele naționale. |
| --- | --- |

—

în afara apelor teritoriale, subdiviziunile regiunii sau subregiunii delimitate, după caz, de frontierele naționale.

Utilizarea criteriilor:

măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

| (a) | pentru fiecare contaminant de la criteriul D8C1, concentrația acestuia, matricea utilizată (apă, sedimente, biocenoze), dacă au fost atinse valorile-prag stabilite, precum și proporția de contaminanți analizați care au atins valorile-prag, inclusiv indicarea separată a substanțelor care se comportă ca substanțe persistente, bioacumulabile și toxice omniprezente (substanțe PBT omniprezente), astfel cum se menționează la articolul 8a alineatul (1) litera (a) din Directiva 2008/105/CE; |
| --- | --- |

(a)

pentru fiecare contaminant de la criteriul D8C1, concentrația acestuia, matricea utilizată (apă, sedimente, biocenoze), dacă au fost atinse valorile-prag stabilite, precum și proporția de contaminanți analizați care au atins valorile-prag, inclusiv indicarea separată a substanțelor care se comportă ca substanțe persistente, bioacumulabile și toxice omniprezente (substanțe PBT omniprezente), astfel cum se menționează la articolul 8a alineatul (1) litera (a) din Directiva 2008/105/CE;

| (b) | pentru fiecare specie evaluată în temeiul criteriului D8C2, o estimare a abundenței populației sale în cadrul zonei de evaluare care este afectată negativ; |
| --- | --- |

(b)

pentru fiecare specie evaluată în temeiul criteriului D8C2, o estimare a abundenței populației sale în cadrul zonei de evaluare care este afectată negativ;

| (c) | pentru fiecare habitat evaluat în temeiul criteriului D8C2, o estimare a întinderii zonei de evaluare care este afectată negativ; |
| --- | --- |

(c)

pentru fiecare habitat evaluat în temeiul criteriului D8C2, o estimare a întinderii zonei de evaluare care este afectată negativ;

Utilizarea criteriului D8C2 în evaluarea generală a stării ecologice bune pentru descriptorul 8 se stabilește de comun acord la nivel regional sau subregional.

Rezultatele evaluării criteriului D8C2 contribuie la evaluările de la descriptorii 1 și 6, după caz.

Speciile și habitatele care sunt expuse riscurilor din cauza contaminanților.

Statele membre stabilesc respectiva listă a speciilor, țesuturile relevante care urmează să fie evaluate și habitatele prin cooperare regională sau subregională.

D8C2 – Secundare:

Sănătatea speciilor și starea habitatelor (cum ar fi compoziția speciilor și abundența relativă în locațiile cu poluare cronică) nu sunt afectate negativ din cauza contaminanților, inclusiv efectele cumulative și sinergice.

Statele membre stabilesc aceste efecte negative și valorile-prag aferente prin cooperare regională sau subregională.

Incidentele semnificative de poluare gravă care implică substanțe poluante, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (2) din Directiva 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), inclusiv țiței și compuși similari.

D8C3 – Primare:

Întinderea în spațiu și durata incidentelor semnificative de poluare gravă sunt reduse la minimum.

Scara la care se realizează evaluarea:

La nivel regional sau subregional, delimitate, după caz, de frontierele naționale.

Utilizarea criteriilor:

măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

| — | o estimare a întinderii totale în spațiu a incidentelor semnificative de poluare gravă, precum și distribuirea și durata totală a acestora pentru fiecare an. |
| --- | --- |

—

o estimare a întinderii totale în spațiu a incidentelor semnificative de poluare gravă, precum și distribuirea și durata totală a acestora pentru fiecare an.

Acest criteriu se utilizează pentru a declanșa evaluarea criteriului D8C4.

Speciile din grupurile de specii menționate în tabelul 1 din partea a II-a și tipurile de habitate bentonice mari menționate în tabelul 2 din partea a II-a.

D8C4 – Secundare (care se utilizează în cazul în care s-a produs un incident semnificativ de poluare gravă):

Efectele negative ale incidentelor semnificative de poluare gravă asupra stării de sănătate a speciilor și a stării habitatelor (cum ar fi compoziția speciilor și abundența relativă) sunt reduse la minimum și, dacă este posibil, eliminate.

Scara la care se realizează evaluarea:

Astfel cum se utilizează pentru evaluarea grupurilor de specii sau a tipurilor de habitate bentonice mari de la descriptorii 1 și 6.

Utilizarea criteriilor:

Rezultatele evaluării criteriului D8C4 contribuie, în cazul în care efectele spațiale și temporale cumulative sunt semnificative, la evaluările de la descriptorii 1 și 6 prin furnizarea:

| (a) | unei estimări a abundenței fiecărei specii afectate negativ; |
| --- | --- |

(a)

unei estimări a abundenței fiecărei specii afectate negativ;

| (b) | unei estimări a întinderii fiecărui tip de habitat mare afectat negativ; |
| --- | --- |

(b)

unei estimări a întinderii fiecărui tip de habitat mare afectat negativ;

Utilizarea criteriului D8C4 în evaluarea generală a stării ecologice bune pentru descriptorul 8 se stabilește de comun acord la nivel regional sau subregional.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | În cazul elementelor criteriilor de la D8C1, selecția contaminanților suplimentari de la punctul 1 litera (b) și punctul 2 litera (b), care pot provoca efecte poluante, se bazează pe o evaluare a riscurilor. În cazul acestor contaminanți, matricea și valorile-prag utilizate pentru evaluare sunt reprezentative pentru cele mai sensibile specii și căi de expunere, inclusiv pericolele pentru sănătatea umană prin expunerea la nivelul lanțului alimentar. |
| --- | --- |

1.

În cazul elementelor criteriilor de la D8C1, selecția contaminanților suplimentari de la punctul 1 litera (b) și punctul 2 litera (b), care pot provoca efecte poluante, se bazează pe o evaluare a riscurilor. În cazul acestor contaminanți, matricea și valorile-prag utilizate pentru evaluare sunt reprezentative pentru cele mai sensibile specii și căi de expunere, inclusiv pericolele pentru sănătatea umană prin expunerea la nivelul lanțului alimentar.

| 2. | În scopul prezentei decizii:






  (a) | Criteriul D8C1: pentru evaluarea contaminanților din apele costiere și teritoriale, statele membre monitorizează contaminanții în conformitate cu cerințele Directivei 2000/60/CE, iar evaluările efectuate în temeiul directivei respective se aplică atunci când sunt disponibile. Acolo unde este posibil, se colectează informații privind căile de pătrundere în mediul marin (atmosferice, terestre sau maritime) ale contaminanților. |
| --- | --- | --- |

2.

În scopul prezentei decizii:

(a)

Criteriul D8C1: pentru evaluarea contaminanților din apele costiere și teritoriale, statele membre monitorizează contaminanții în conformitate cu cerințele Directivei 2000/60/CE, iar evaluările efectuate în temeiul directivei respective se aplică atunci când sunt disponibile. Acolo unde este posibil, se colectează informații privind căile de pătrundere în mediul marin (atmosferice, terestre sau maritime) ale contaminanților.

| (b) | Criteriile D8C2 și D8C4: markerii biologici sau caracteristicile demografice ale populației (de exemplu, ratele de fecunditate, ratele de supraviețuire, rata mortalității și capacitatea de reproducere) pot fi relevante pentru evaluarea efectelor asupra sănătății. |
| --- | --- |

(b)

Criteriile D8C2 și D8C4: markerii biologici sau caracteristicile demografice ale populației (de exemplu, ratele de fecunditate, ratele de supraviețuire, rata mortalității și capacitatea de reproducere) pot fi relevante pentru evaluarea efectelor asupra sănătății.

| (c) | Criteriile D8C3 și D8C4: în sensul prezentei decizii, monitorizarea este stabilită ca fiind necesară în momentul apariției incidentului de poluare gravă, mai degrabă decât în cadrul unui program de monitorizare periodică în temeiul articolului 11 din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(c)

Criteriile D8C3 și D8C4: în sensul prezentei decizii, monitorizarea este stabilită ca fiind necesară în momentul apariției incidentului de poluare gravă, mai degrabă decât în cadrul unui program de monitorizare periodică în temeiul articolului 11 din Directiva 2008/56/CE.

| (d) | Criteriul D8C3: statele membre identifică sursa incidentelor semnificative de poluare gravă, dacă este posibil. Acestea pot utiliza, în acest scop, supravegherea prin satelit realizată de Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă. |
| --- | --- |

(d)

Criteriul D8C3: statele membre identifică sursa incidentelor semnificative de poluare gravă, dacă este posibil. Acestea pot utiliza, în acest scop, supravegherea prin satelit realizată de Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă.

| 3. | Contaminanții se înțeleg ca făcând referire la substanțe individuale sau la grupe de substanțe. Pentru a asigura consecvența în raportare, gruparea substanțelor se stabilește de comun acord la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

3.

Contaminanții se înțeleg ca făcând referire la substanțe individuale sau la grupe de substanțe. Pentru a asigura consecvența în raportare, gruparea substanțelor se stabilește de comun acord la nivelul Uniunii.

| 4. | Componența speciilor se înțelege ca făcând referire la cel mai mic nivel taxonomic adecvat pentru evaluare. |
| --- | --- |

4.

Componența speciilor se înțelege ca făcând referire la cel mai mic nivel taxonomic adecvat pentru evaluare.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D8C1: concentrațiile de contaminanți în micrograme pe litru (μg/l) pentru apă, în micrograme pe kilogram (μg/kg) din greutatea uscată pentru sedimente și în micrograme pe kilogram (μg/kg) din greutatea umedă pentru biocenoze; |
| --- | --- |

—

D8C1: concentrațiile de contaminanți în micrograme pe litru (μg/l) pentru apă, în micrograme pe kilogram (μg/kg) din greutatea uscată pentru sedimente și în micrograme pe kilogram (μg/kg) din greutatea umedă pentru biocenoze;

| — | D8C2: abundența (numărul exemplarelor sau alte unități adecvate convenite la nivel regional sau subregional) pentru speciile afectate; întinderea, în kilometri pătrați (km2), pentru fiecare tip de habitat mare afectat; |
| --- | --- |

—

D8C2: abundența (numărul exemplarelor sau alte unități adecvate convenite la nivel regional sau subregional) pentru speciile afectate; întinderea, în kilometri pătrați (km2), pentru fiecare tip de habitat mare afectat;

| — | D8C3: durata în zile și întinderea în spațiu, în kilometri pătrați (km2), a incidentelor semnificative de poluare gravă pe an; |
| --- | --- |

—

D8C3: durata în zile și întinderea în spațiu, în kilometri pătrați (km2), a incidentelor semnificative de poluare gravă pe an;

| — | D8C4: abundența (numărul exemplarelor sau alte unități adecvate convenite la nivel regional sau subregional) pentru speciile afectate; întinderea, în kilometri pătrați (km2), pentru fiecare tip de habitat mare afectat. |
| --- | --- |

—

D8C4: abundența (numărul exemplarelor sau alte unități adecvate convenite la nivel regional sau subregional) pentru speciile afectate; întinderea, în kilometri pătrați (km2), pentru fiecare tip de habitat mare afectat.

Descriptorul 9

Contaminanții din pești și alte fructe de mare destinate consumului uman nu depășesc nivelurile stabilite de legislația Uniunii sau de alte standarde relevante

Presiune relevantă: Aportul de substanțe periculoase

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Contaminanții prevăzuți în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei.
  În sensul prezentei decizii, statele membre pot decide să nu ia în considerare contaminanți din Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, atunci când acest lucru se justifică pe baza unei analize a riscurilor.
  Statele membre pot evalua contaminanți suplimentari care nu sunt incluși în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006. Statele membre stabilesc o listă a acestor contaminanți suplimentari prin cooperare regională sau subregională.
  Statele membre stabilesc lista speciilor și țesuturile relevante care urmează să fie evaluate conform condițiilor prevăzute în „specificații”. Acestea pot coopera la nivel regional sau subregional pentru a stabili lista speciilor și țesuturile relevante. | D9C1 – Primare:
  Nivelul contaminanților în țesuturile comestibile (mușchi, ficat, icre, carne sau alte părți moi, după caz) ale fructelor de mare (inclusiv pești, crustacee, moluște, echinoderme, alge și alte plante marine) capturate sau recoltate în mediul natural (exclusiv pești cu înotătoare) nu depășește:






  (a) | pentru contaminanții prevăzuți în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, nivelurile maxime stabilite în regulamentul respectiv, care sunt valorile-prag în sensul prezentei decizii; |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Contaminanții prevăzuți în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei.

În sensul prezentei decizii, statele membre pot decide să nu ia în considerare contaminanți din Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, atunci când acest lucru se justifică pe baza unei analize a riscurilor.

Statele membre pot evalua contaminanți suplimentari care nu sunt incluși în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006. Statele membre stabilesc o listă a acestor contaminanți suplimentari prin cooperare regională sau subregională.

Statele membre stabilesc lista speciilor și țesuturile relevante care urmează să fie evaluate conform condițiilor prevăzute în „specificații”. Acestea pot coopera la nivel regional sau subregional pentru a stabili lista speciilor și țesuturile relevante.

D9C1 – Primare:

Nivelul contaminanților în țesuturile comestibile (mușchi, ficat, icre, carne sau alte părți moi, după caz) ale fructelor de mare (inclusiv pești, crustacee, moluște, echinoderme, alge și alte plante marine) capturate sau recoltate în mediul natural (exclusiv pești cu înotătoare) nu depășește:

(a)

pentru contaminanții prevăzuți în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, nivelurile maxime stabilite în regulamentul respectiv, care sunt valorile-prag în sensul prezentei decizii;

| (b) | pentru contaminanți suplimentari neprevăzuți în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, valorile-prag pe care statele membre le stabilesc prin cooperare regională sau subregională. |
| --- | --- |

(b)

pentru contaminanți suplimentari neprevăzuți în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, valorile-prag pe care statele membre le stabilesc prin cooperare regională sau subregională.

Scara la care se realizează evaluarea:

Zona de capturare sau de producție în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

Utilizarea criteriilor:

Măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

| — | pentru fiecare contaminant, concentrația acestuia în fructele de mare, matricea utilizată (specii și țesuturi), dacă valorile-prag stabilite au fost depășite și proporția de contaminanți analizați care și-au atins valorile-prag. |
| --- | --- |

—

pentru fiecare contaminant, concentrația acestuia în fructele de mare, matricea utilizată (specii și țesuturi), dacă valorile-prag stabilite au fost depășite și proporția de contaminanți analizați care și-au atins valorile-prag.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | Atunci când statele membre stabilesc lista speciilor care urmează să fie utilizată în cadrul D9C1, speciile:






  (a) | sunt relevante pentru regiunea sau subregiunea marină în cauză; |
| --- | --- | --- |

1.

Atunci când statele membre stabilesc lista speciilor care urmează să fie utilizată în cadrul D9C1, speciile:

(a)

sunt relevante pentru regiunea sau subregiunea marină în cauză;

| (b) | intră sub incidența Regulamentului (CEE) nr. 1881/2006; |
| --- | --- |

(b)

intră sub incidența Regulamentului (CEE) nr. 1881/2006;

| (c) | sunt adecvate pentru evaluarea din punctul de vedere al contaminantului; |
| --- | --- |

(c)

sunt adecvate pentru evaluarea din punctul de vedere al contaminantului;

| (d) | se numără printre cele mai consumate în statul membru sau printre cele mai recoltate sau capturate pentru consum. |
| --- | --- |

(d)

se numără printre cele mai consumate în statul membru sau printre cele mai recoltate sau capturate pentru consum.

| 2. | Depășirea standardului stabilit pentru un contaminant determină o monitorizare ulterioară pentru a se stabili persistența contaminării în zonă și speciile supuse eșantionării. Monitorizarea continuă până când există suficiente dovezi că nu există niciun risc de neconformitate. |
| --- | --- |

2.

Depășirea standardului stabilit pentru un contaminant determină o monitorizare ulterioară pentru a se stabili persistența contaminării în zonă și speciile supuse eșantionării. Monitorizarea continuă până când există suficiente dovezi că nu există niciun risc de neconformitate.

| 3. | În sensul prezentei decizii, eșantionarea pentru evaluarea nivelurilor maxime de contaminanți se efectuează în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (10), cu Regulamentul (UE) nr. 589/2014 al Comisiei (11) și Regulamentul (CE) nr. 333/2007 al Comisiei (12). |
| --- | --- |

3.

În sensul prezentei decizii, eșantionarea pentru evaluarea nivelurilor maxime de contaminanți se efectuează în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (10), cu Regulamentul (UE) nr. 589/2014 al Comisiei (11) și Regulamentul (CE) nr. 333/2007 al Comisiei (12).

| 4. | În fiecare regiune sau subregiune, statele membre se asigură că sfera temporală și geografică a eșantionării este adecvată pentru a asigura un eșantion reprezentativ din contaminanții specificați din fructele de mare din regiunea sau subregiunea marină în cauză. |
| --- | --- |

4.

În fiecare regiune sau subregiune, statele membre se asigură că sfera temporală și geografică a eșantionării este adecvată pentru a asigura un eșantion reprezentativ din contaminanții specificați din fructele de mare din regiunea sau subregiunea marină în cauză.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D9C1: concentrațiile contaminanților în unitățile menționate în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

D9C1: concentrațiile contaminanților în unitățile menționate în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006.

Descriptorul 10

Proprietățile și cantitățile deșeurilor din mediul marin nu dăunează mediului marin și apelor costiere

Presiune relevantă: Aport de deșeuri

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Deșeuri (cu excepția micro-deșeurilor), clasificate în următoarele categorii (13): materiale polimerice artificiale, cauciuc, pânză/textile, hârtie/carton, lemn prelucrat/lucrat, metal, sticlă/ceramică, substanțe chimice, nespecificate și deșeuri alimentare.
  Statele membre pot defini subcategorii suplimentare. | D10C1 – Primare:
  Compoziția, cantitatea și distribuția deșeurilor în spațiu de pe liniile de coastă, din stratul de suprafață al coloanei de apă și de pe fundul mării, sunt la niveluri care nu afectează mediul costier și marin.
  Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Subdiviziunile regiunii sau subregiunii, delimitate, după caz, de frontierele naționale.

  Utilizarea criteriilor:

  măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare criteriu separat și fiecare zonă evaluată, după cum urmează:






  (a) | rezultatele pentru fiecare criteriu (cantitatea de deșeuri sau micro-deșeuri pe categorii) și repartizarea acestora pentru fiecare matrice utilizată la criteriile D10C1 și D10C2 și dacă au fost atinse valorile-prag stabilite. |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Deșeuri (cu excepția micro-deșeurilor), clasificate în următoarele categorii (13): materiale polimerice artificiale, cauciuc, pânză/textile, hârtie/carton, lemn prelucrat/lucrat, metal, sticlă/ceramică, substanțe chimice, nespecificate și deșeuri alimentare.

Statele membre pot defini subcategorii suplimentare.

D10C1 – Primare:

Compoziția, cantitatea și distribuția deșeurilor în spațiu de pe liniile de coastă, din stratul de suprafață al coloanei de apă și de pe fundul mării, sunt la niveluri care nu afectează mediul costier și marin.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

Scara la care se realizează evaluarea:

Subdiviziunile regiunii sau subregiunii, delimitate, după caz, de frontierele naționale.

Utilizarea criteriilor:

măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare criteriu separat și fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

(a)

rezultatele pentru fiecare criteriu (cantitatea de deșeuri sau micro-deșeuri pe categorii) și repartizarea acestora pentru fiecare matrice utilizată la criteriile D10C1 și D10C2 și dacă au fost atinse valorile-prag stabilite.

| (b) | rezultatele pentru D10C3 (cantitatea de deșeuri și micro-deșeuri pe categorii pentru fiecare specie) și dacă au fost atinse valorile-prag stabilite. |
| --- | --- |

(b)

rezultatele pentru D10C3 (cantitatea de deșeuri și micro-deșeuri pe categorii pentru fiecare specie) și dacă au fost atinse valorile-prag stabilite.

Utilizarea criteriilor D10C1, D10C2 și D10C3 în evaluarea generală a stării ecologice bune pentru descriptorul 10 se stabilește de comun acord la nivelul Uniunii.

Rezultatele criteriului D10C3 contribuie, de asemenea, la evaluările de la descriptorul 1, după caz.

Micro-deșeuri (particule < 5 mm), încadrate în categoriile „materiale din polimer artificial” și „altele”.

D10C2 – Primare:

Compoziția, cantitatea și distribuția micro-deșeurilor în spațiu de pe liniile de coastă, din stratul de suprafață al coloanei de apă și din sedimentul de pe fundul mării sunt la niveluri care nu afectează mediul costier și marin.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

Deșeurile și micro-deșeurile încadrate în categoriile „materiale din polimer artificial” și „altele”, evaluate la orice specii din următoarele grupe: păsări, mamifere, reptile, pești sau nevertebrate.

Statele membre stabilesc lista speciilor supuse evaluării prin cooperare regională sau subregională.

D10C3 – Secundare:

Cantitatea de deșeuri și micro-deșeuri ingerate de animalele marine se află la un nivel care nu afectează negativ sănătatea speciilor în cauză.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare regională sau subregională.

Specii de păsări, mamifere, reptile, pești sau nevertebrate care sunt expuse riscului generat de deșeuri.

Statele membre stabilesc lista speciilor supuse evaluării prin cooperare regională sau subregională.

D10C4 – Secundare:

Numărul exemplarelor din fiecare specie care sunt afectate negativ din cauza deșeurilor, de exemplu prin prindere, alte tipuri de vătămări sau mortalitate ori efecte asupra sănătății.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru efectele negative ale deșeurilor prin cooperare regională sau subregională.

Scara la care se realizează evaluarea:

Astfel cum se utilizează pentru evaluarea grupului de specii de la descriptorul 1.

Utilizarea criteriilor:

măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

| — | pentru fiecare specie evaluată la criteriul D10C4, o estimare a numărului de exemplare din zona de evaluare care au fost afectate negativ. |
| --- | --- |

—

pentru fiecare specie evaluată la criteriul D10C4, o estimare a numărului de exemplare din zona de evaluare care au fost afectate negativ.

Utilizarea criteriului D10C4 în evaluarea generală a stării ecologice bune pentru descriptorul 10 se stabilește de comun acord la nivelul Uniunii.

Rezultatele acestui criteriu contribuie, de asemenea, la evaluările de la descriptorul 1, după caz.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | Pentru D10C1: deșeurile se monitorizează pe linia țărmului și, în plus, pot fi monitorizate în stratul de suprafață al coloanei de apă și pe fundul mării. Se colectează informații privind sursa și calea deșeurilor, acolo unde este posibil; |
| --- | --- |

1.

Pentru D10C1: deșeurile se monitorizează pe linia țărmului și, în plus, pot fi monitorizate în stratul de suprafață al coloanei de apă și pe fundul mării. Se colectează informații privind sursa și calea deșeurilor, acolo unde este posibil;

| 2. | Pentru D10C2: micro-deșeurile se monitorizează în stratul de suprafață al coloanei de apă și pe sedimentele de pe fundul mării și, în plus, pot fi monitorizate pe linia țărmului. Micro-deșeurile se monitorizează într-un mod care poate face legătura cu surse punctuale de intrare (cum ar fi porturi, porturi de agrement, stații de tratare a apelor reziduale, efluenții de ape pluviale), atunci când acest lucru este posibil. |
| --- | --- |

2.

Pentru D10C2: micro-deșeurile se monitorizează în stratul de suprafață al coloanei de apă și pe sedimentele de pe fundul mării și, în plus, pot fi monitorizate pe linia țărmului. Micro-deșeurile se monitorizează într-un mod care poate face legătura cu surse punctuale de intrare (cum ar fi porturi, porturi de agrement, stații de tratare a apelor reziduale, efluenții de ape pluviale), atunci când acest lucru este posibil.

| 3. | Pentru D10C3 și D10C4: monitorizarea se poate baza pe ocurențe accidentale (de exemplu, abandonarea animalelor moarte, animale prinse în colonii de reproducere, exemplare afectate pe investigație efectuată). |
| --- | --- |

3.

Pentru D10C3 și D10C4: monitorizarea se poate baza pe ocurențe accidentale (de exemplu, abandonarea animalelor moarte, animale prinse în colonii de reproducere, exemplare afectate pe investigație efectuată).

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D10C1: cantitatea de deșeuri pe categorii ca număr de elemente:






  — | pe 100 metri (m) pe linia țărmului; |
| --- | --- | --- |

—

D10C1: cantitatea de deșeuri pe categorii ca număr de elemente:

—

pe 100 metri (m) pe linia țărmului;

| — | pe kilometru pătrat (km2) în cazul stratului de suprafață al coloanei de apă și al fundului mării; |
| --- | --- |

—

pe kilometru pătrat (km2) în cazul stratului de suprafață al coloanei de apă și al fundului mării;

| — | D10C2: cantitatea de micro-deșeuri pe categorii ca număr de articole și greutate în grame (g):






  — | pe metru pătrat (m2) în cazul stratului de suprafață al coloanei de apă; |
| --- | --- | --- |

—

D10C2: cantitatea de micro-deșeuri pe categorii ca număr de articole și greutate în grame (g):

—

pe metru pătrat (m2) în cazul stratului de suprafață al coloanei de apă;

| — | pe kilogram (greutate uscată) (kg) de sediment pentru linia țărmului și pentru fundul mării; |
| --- | --- |

—

pe kilogram (greutate uscată) (kg) de sediment pentru linia țărmului și pentru fundul mării;

| — | D10C3: cantitatea de deșeuri/micro-deșeuri în grame (g) și numărul de elemente pe exemplar pentru fiecare specie în raport cu dimensiunea (greutate sau lungime, după caz) exemplarului eșantionat; |
| --- | --- |

—

D10C3: cantitatea de deșeuri/micro-deșeuri în grame (g) și numărul de elemente pe exemplar pentru fiecare specie în raport cu dimensiunea (greutate sau lungime, după caz) exemplarului eșantionat;

| — | D10C4: numărul de exemplare afectate (letal, subletal) pe specii. |
| --- | --- |

—

D10C4: numărul de exemplare afectate (letal, subletal) pe specii.

Descriptorul 11

Formele de energie introduse, inclusiv zgomotul subacvatic, sunt la niveluri care nu afectează în mod negativ mediul marin.

Presiuni relevante: Aportul sunetului antropic; Aportul altor forme de energie

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Zgomot impulsiv antropic în apă. | D11C1 – Primare:
  Distribuția spațială, dimensiunea temporală și sursele zgomotului impulsiv antropic nu depășesc valorile care afectează negativ populațiile de animale marine.
  Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Regiune, subregiune sau subdiviziuni.

  Utilizarea criteriilor:

  măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:






  (a) | pentru D11C1, durata pe an calendaristic a surselor de zgomot impulsiv, distribuția acestora pe parcursul anului în cauză și spațială în zona de evaluare, precum și dacă au fost atinse valorile-prag stabilite; |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Zgomot impulsiv antropic în apă.

D11C1 – Primare:

Distribuția spațială, dimensiunea temporală și sursele zgomotului impulsiv antropic nu depășesc valorile care afectează negativ populațiile de animale marine.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

Scara la care se realizează evaluarea:

Regiune, subregiune sau subdiviziuni.

Utilizarea criteriilor:

măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

(a)

pentru D11C1, durata pe an calendaristic a surselor de zgomot impulsiv, distribuția acestora pe parcursul anului în cauză și spațială în zona de evaluare, precum și dacă au fost atinse valorile-prag stabilite;

| (b) | pentru D11C2, media anuală a nivelului sonor sau un alt indicator temporal adecvat convenit la nivel regional sau subregional, pe unitate de suprafață, și distribuția spațială în zona de evaluare și întinderea (%, km2) a zonei de evaluare în care s-au atins valorile-prag stabilite. |
| --- | --- |

(b)

pentru D11C2, media anuală a nivelului sonor sau un alt indicator temporal adecvat convenit la nivel regional sau subregional, pe unitate de suprafață, și distribuția spațială în zona de evaluare și întinderea (%, km2) a zonei de evaluare în care s-au atins valorile-prag stabilite.

Utilizarea criteriilor D11C1 și D11C2 în evaluarea unei stări ecologice bune pentru descriptorul 11 se stabilește de comun acord la nivelul Uniunii.

Rezultatele acestor criterii contribuie, de asemenea, la evaluările de la descriptorul 1.

Sunet antropic continuu de joasă frecvență în apă.

D11C2 – Primare:

Distribuția spațială, dimensiunea temporală și sunetul antropic de joasă frecvență continuu nu depășesc valorile care afectează negativ populațiile de animale marine.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru aceste niveluri prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | Pentru monitorizarea D11C1:






  (a) | Rezoluție spațială: locații geografice a căror formă și ale căror suprafețe se determină la nivel regional sau subregional, de exemplu, pe baza activităților enumerate în anexa III la Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- | --- |

1.

Pentru monitorizarea D11C1:

(a)

Rezoluție spațială: locații geografice a căror formă și ale căror suprafețe se determină la nivel regional sau subregional, de exemplu, pe baza activităților enumerate în anexa III la Directiva 2008/56/CE.

| (b) | Zgomot impulsiv descris ca nivel al sursei de energie monopol în unități de dB re 1μpa2 s sau zero spre nivelul sursei monopol de vârf în unități de dB re 1μΡa m, ambele în banda de frecvență 10 Hz -10 kHz. Statele membre pot avea în vedere alte surse specifice cu benzi de frecvență mai mari dacă se consideră relevante efectele pe distanțe mai mari. |
| --- | --- |

(b)

Zgomot impulsiv descris ca nivel al sursei de energie monopol în unități de dB re 1μpa2 s sau zero spre nivelul sursei monopol de vârf în unități de dB re 1μΡa m, ambele în banda de frecvență 10 Hz -10 kHz. Statele membre pot avea în vedere alte surse specifice cu benzi de frecvență mai mari dacă se consideră relevante efectele pe distanțe mai mari.

| 2. | Pentru monitorizarea D11C2:
  Media anuală sau orice alt indicator adecvat convenit la nivel regional sau subregional, a pătratului presiunii sonore în fiecare dintre cele două „benzi de 1/3-octave”, una centrată la 63 Hz și cealaltă la 125 Hz, exprimată ca nivel în decibeli în unități de dB re 1μΡa, la o rezoluție spațială adecvată în raport cu presiunea. Aceasta poate fi măsurată direct sau dedusă dintr-un model utilizat pentru a realiza interpolarea între măsurători sau extrapolarea din acestea. Statele membre pot decide, de asemenea, la nivel regional sau subregional să monitorizeze benzile de frecvență suplimentare. |
| --- | --- |

2.

Pentru monitorizarea D11C2:

Media anuală sau orice alt indicator adecvat convenit la nivel regional sau subregional, a pătratului presiunii sonore în fiecare dintre cele două „benzi de 1/3-octave”, una centrată la 63 Hz și cealaltă la 125 Hz, exprimată ca nivel în decibeli în unități de dB re 1μΡa, la o rezoluție spațială adecvată în raport cu presiunea. Aceasta poate fi măsurată direct sau dedusă dintr-un model utilizat pentru a realiza interpolarea între măsurători sau extrapolarea din acestea. Statele membre pot decide, de asemenea, la nivel regional sau subregional să monitorizeze benzile de frecvență suplimentare.

Criteriile referitoare la alte forme de aport de energie (inclusiv energia termică, câmpuri electromagnetice și lumină), precum și criteriile legate de impactul zgomotului asupra mediului fac în continuare obiectul unor evoluții.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D11C1: numărul de zile pe trimestru (sau pe lună dacă este cazul) cu surse de zgomot impulsiv, proporția (procentul) unităților de suprafață sau întinderea în kilometri pătrați (km2) a zonei de evaluare în care există surse de zgomot impulsiv, pe an |
| --- | --- |

—

D11C1: numărul de zile pe trimestru (sau pe lună dacă este cazul) cu surse de zgomot impulsiv, proporția (procentul) unităților de suprafață sau întinderea în kilometri pătrați (km2) a zonei de evaluare în care există surse de zgomot impulsiv, pe an

| — | D11C2: media anuală (sau un alt indicator temporal) a nivelului zgomotului continuu pe unitate de suprafață, proporția (procentul) sau întinderea în kilometri pătrați (km2) a zonei de evaluare în care există niveluri ale zgomotului care depășesc valorile-prag |
| --- | --- |

—

D11C2: media anuală (sau un alt indicator temporal) a nivelului zgomotului continuu pe unitate de suprafață, proporția (procentul) sau întinderea în kilometri pătrați (km2) a zonei de evaluare în care există niveluri ale zgomotului care depășesc valorile-prag

PARTEA A II-A

Criterii și norme metodologice, specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare a particularităților și caracteristicilor esențiale, precum și a stării ecologice actuale a apelor marine, în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2008/56/CE

Partea II ia în considerare descriptorii asociați elementelor relevante ale ecosistemului: grupe de specii de păsări, mamifere, reptile, pești și cefalopode (descriptorul 1), habitate pelagice (descriptorul 1), habitate bentonice (descriptorii 1 și 6), precum și ecosisteme, inclusiv lanțurile trofice (descriptorii 1 și 4), astfel cum sunt enumerate în anexa III la Directiva 2008/56/CE (14).

Tema

Grupe de specii de păsări, mamifere, reptile, pești și cefalopode (legate de descriptorul 1)

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Specii de păsări, mamifere, reptile și specii de pești și cefalopode neexploatate comercial, care sunt expuse riscului de captură accidentală în regiunea sau subregiunea în cauză.
  Statele membre stabilesc respectiva listă a speciilor, prin cooperare regională sau subregională, în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 25 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru activitățile de colectare a datelor și luând în considerare lista speciilor din tabelul 1D din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1251 a Comisiei (15). | D1C1 – Primare:
  Rata mortalității pe specii din capturile accidentale este sub nivelurile care amenință aceste specii, fiind astfel asigurată viabilitatea pe termen lung.
  Statele membre stabilesc valorile-prag pentru rata mortalității din capturile accidentale pe specii, prin cooperare regională sau subregională. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Astfel cum se utilizează pentru evaluarea speciilor corespondente sau a grupelor de specii în conformitate cu criteriile D1C2-D1C5.

  Utilizarea criteriilor:

  măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:






  — | rata mortalității pe specii și dacă aceasta a atins valoarea-prag stabilită. |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Specii de păsări, mamifere, reptile și specii de pești și cefalopode neexploatate comercial, care sunt expuse riscului de captură accidentală în regiunea sau subregiunea în cauză.

Statele membre stabilesc respectiva listă a speciilor, prin cooperare regională sau subregională, în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 25 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru activitățile de colectare a datelor și luând în considerare lista speciilor din tabelul 1D din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1251 a Comisiei (15).

D1C1 – Primare:

Rata mortalității pe specii din capturile accidentale este sub nivelurile care amenință aceste specii, fiind astfel asigurată viabilitatea pe termen lung.

Statele membre stabilesc valorile-prag pentru rata mortalității din capturile accidentale pe specii, prin cooperare regională sau subregională.

Scara la care se realizează evaluarea:

Astfel cum se utilizează pentru evaluarea speciilor corespondente sau a grupelor de specii în conformitate cu criteriile D1C2-D1C5.

Utilizarea criteriilor:

măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

—

rata mortalității pe specii și dacă aceasta a atins valoarea-prag stabilită.

Acest criteriu contribuie la evaluarea speciilor corespunzătoare în conformitate cu criteriul D1C2.

Grupe de specii, astfel cum au fost enumerate în tabelul 1, și dacă există în regiunea sau subregiunea în cauză.

Statele membre stabilesc o serie de specii reprezentative pentru fiecare grupă de specii, selectate în conformitate cu criteriile stabilite în „specificațiile pentru selecția speciilor și a habitatelor”, prin cooperare regională sau subregională. Acestea includ mamiferele și reptilele enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE și pot include orice alte specii, cum ar fi cele enumerate în legislația Uniunii [alte anexe la Directiva 92/43/CEE, Directiva 2009/147/CE sau prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013] și acorduri internaționale precum convențiile privind mările regionale.

D1C2 – Primare:

Abundența populației speciilor nu este afectată negativ ca urmare a presiunilor antropice, astfel încât este asigurată viabilitatea pe termen lung a acesteia.

Statele membre vor stabili valori-prag pentru fiecare specie prin cooperare regională sau subregională, ținând seama de variația naturală a dimensiunii populației și de ratele mortalității derivate din criteriile D1C1, D8C4 și D10C4, precum și de alte presiuni relevante. Pentru speciile care fac obiectul Directivei 92/43/CEE, aceste valori sunt consecvente cu valorile populației de referință favorabile stabilite de statele membre relevante în temeiul Directivei 92/43/CEE.

Scara la care se realizează evaluarea:

Se folosesc dimensiuni cu relevanță ecologică pentru fiecare grupă de specii, după cum urmează:

| — | în ceea ce privește cetaceele cu dinți din adâncuri, balenele, peștii de adâncime: regiune; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește cetaceele cu dinți din adâncuri, balenele, peștii de adâncime: regiune;

| — | pentru păsări, cetacee mici cu dinți, pești pelagici și demersali de pe platoul continental: regiune sau subdiviziuni pentru Marea Baltică și Marea Neagră; subregiune pentru Oceanul Atlantic de Nord-Est și Marea Mediterană; |
| --- | --- |

—

pentru păsări, cetacee mici cu dinți, pești pelagici și demersali de pe platoul continental: regiune sau subdiviziuni pentru Marea Baltică și Marea Neagră; subregiune pentru Oceanul Atlantic de Nord-Est și Marea Mediterană;

| — | pentru foci, țestoase, cefalopode: regiune sau subdiviziuni pentru Marea Baltică; subregiune pentru Oceanul Atlantic de Nord-Est și Marea Mediterană; |
| --- | --- |

—

pentru foci, țestoase, cefalopode: regiune sau subdiviziuni pentru Marea Baltică; subregiune pentru Oceanul Atlantic de Nord-Est și Marea Mediterană;

| — | pentru pești de coastă: subdiviziunea regiunii sau subregiunii. |
| --- | --- |

—

pentru pești de coastă: subdiviziunea regiunii sau subregiunii.

| — | pentru pești și cefalopode exploatate comercial: astfel cum se utilizează la descriptorul 3. |
| --- | --- |

—

pentru pești și cefalopode exploatate comercial: astfel cum se utilizează la descriptorul 3.

Utilizarea criteriilor:

Starea fiecărei specii se evaluează individual, pe baza criteriilor selectate în vederea utilizării, iar acestea se utilizează pentru a se exprima în ce măsură s-a obținut starea ecologică bună pentru fiecare grupă de specii din fiecare zonă evaluată, după cum urmează:

| (a) | evaluările exprimă valoarea (valorile) pentru fiecare criteriu utilizat pe specii și dacă acestea ating valorile-prag stabilite; |
| --- | --- |

(a)

evaluările exprimă valoarea (valorile) pentru fiecare criteriu utilizat pe specii și dacă acestea ating valorile-prag stabilite;

| (b) | starea generală a speciilor reglementată de Directiva 92/43/CEE se deduce folosind metoda prevăzută în directiva respectivă. Starea generală a speciilor exploatate comercial este cea evaluată conform descriptorului 3. Pentru alte specii, starea generală se deduce folosind o metodă convenită la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale; |
| --- | --- |

(b)

starea generală a speciilor reglementată de Directiva 92/43/CEE se deduce folosind metoda prevăzută în directiva respectivă. Starea generală a speciilor exploatate comercial este cea evaluată conform descriptorului 3. Pentru alte specii, starea generală se deduce folosind o metodă convenită la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale;

| (c) | starea generală a grupei de specii, folosind o metodă convenită la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale. |
| --- | --- |

(c)

starea generală a grupei de specii, folosind o metodă convenită la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

D1C3 – Primare pentru pești și cefalopode exploatate comercial și secundare pentru alte specii:

Caracteristicile demografice ale populației (de exemplu, dimensiunea corporală sau structura pe categorii de vârstă, raportul sexelor, rata de reproducere și ratele de supraviețuire) speciilor indică o populație sănătoasă care nu este afectată negativ ca urmare a presiunilor antropice.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru anumite caracteristici ale fiecărei specii prin cooperare regională sau subregională, ținând seama de efectele negative asupra sănătății lor, derivate din D8C2, D8C4 și alte presiuni relevante.

D1C4 – Primare pentru speciile incluse în anexele II, IV sau V la Directiva 92/43/CEE și secundare pentru alte specii:

Aria de distribuție a speciilor și, după caz, structura este în concordanță cu condițiile fiziografice, geografice și climaterice prevalente.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru fiecare specie prin cooperare regională sau subregională. Pentru speciile care fac obiectul Directivei 92/43/CEE, aceste valori sunt consecvente cu intervalul valorilor de referință favorabile stabilite de statele membre relevante în temeiul Directivei 92/43/CEE.

D1C5 – Primare pentru speciile incluse în anexele II, IV și V la Directiva 92/43/CEE și secundare pentru alte specii:

Habitatul pentru specii are întinderea și starea necesară pentru a susține diferitele etape ale ciclului biologic al speciilor.

Elemente aferente criteriilor

Tabelul 1

Grupe de specii
   (16)

| Componenta ecosistemului | Grupe de specii |
| --- | --- |
| Păsări | Păsări erbivore |
| Speciile de păsări limicole |
| Păsări care se hrănesc la sol |
| Păsări pelagice care se hrănesc la sol |
| Păsări bentonice care se hrănesc la sol |
| Mamifere | Cetacee cu dinți mici |
| Cetacee cu dinți de adâncime |
| Balene |
| Foci |
| Reptile | Țestoase |
| Pește | Pește de coastă |
| Pești pelagici de pe platoul continental |
| Pești demersali de pe platoul continental |
| Pești de adâncime |
| Cefalopode | Cefalopode de coastă/de pe platoul continental |
| Cefalopode de mare adâncă |

Componenta ecosistemului

Grupe de specii

Păsări

Păsări erbivore

Speciile de păsări limicole

Păsări care se hrănesc la sol

Păsări pelagice care se hrănesc la sol

Păsări bentonice care se hrănesc la sol

Mamifere

Cetacee cu dinți mici

Cetacee cu dinți de adâncime

Balene

Foci

Reptile

Țestoase

Pește

Pește de coastă

Pești pelagici de pe platoul continental

Pești demersali de pe platoul continental

Pești de adâncime

Cefalopode

Cefalopode de coastă/de pe platoul continental

Cefalopode de mare adâncă

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare referitoare la tema „Grupe de specii de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode”

| 1. | Pentru D1C1, se vor furniza date pe specii, pe tehnică de pescuit pentru fiecare zonă ICES sau subzonă geografică CGPM sau zone de pescuit FAO pentru regiunea biogeografică macaroneziană, pentru a permite agregarea acestora la scara relevantă pentru specia în cauză, precum și pentru a identifica acțiunile specifice și uneltele de pescuit care contribuie cel mai mult la capturi accidentale pentru fiecare specie. |
| --- | --- |

1.

Pentru D1C1, se vor furniza date pe specii, pe tehnică de pescuit pentru fiecare zonă ICES sau subzonă geografică CGPM sau zone de pescuit FAO pentru regiunea biogeografică macaroneziană, pentru a permite agregarea acestora la scara relevantă pentru specia în cauză, precum și pentru a identifica acțiunile specifice și uneltele de pescuit care contribuie cel mai mult la capturi accidentale pentru fiecare specie.

| 2. | „Costier” se înțelege pe baza unor parametri fizici, hidrologici și ecologici și nu se limitează la apele costiere, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

2.

„Costier” se înțelege pe baza unor parametri fizici, hidrologici și ecologici și nu se limitează la apele costiere, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE.

| 3. | Speciile pot fi evaluate la nivel de populație, după caz. |
| --- | --- |

3.

Speciile pot fi evaluate la nivel de populație, după caz.

| 4. | Ori de câte ori este posibil, evaluările efectuate în temeiul Directivei 92/43/CEE, al Directivei 2009/147/CE și al Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 se utilizează în sensul prezentei decizii:






  (a) | pentru păsări, criteriile D1C2 și D1C4 sunt echivalente cu criteriile „dimensiunea populației” și „harta distribuției stocului de reproducere și zona de distribuție” din Directiva 2009/147/CE; |
| --- | --- | --- |

4.

Ori de câte ori este posibil, evaluările efectuate în temeiul Directivei 92/43/CEE, al Directivei 2009/147/CE și al Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 se utilizează în sensul prezentei decizii:

(a)

pentru păsări, criteriile D1C2 și D1C4 sunt echivalente cu criteriile „dimensiunea populației” și „harta distribuției stocului de reproducere și zona de distribuție” din Directiva 2009/147/CE;

| (b) | pentru mamifere, reptile și pești necomerciali, criteriile sunt echivalente cu cele utilizate la Directiva 92/43/CEE, după cum urmează: D1C2 și D1C3 sunt echivalente cu criteriul „populației”, D1C4 este echivalent cu „arealul” și D1C5 este echivalent cu „habitatul pentru specii”; |
| --- | --- |

(b)

pentru mamifere, reptile și pești necomerciali, criteriile sunt echivalente cu cele utilizate la Directiva 92/43/CEE, după cum urmează: D1C2 și D1C3 sunt echivalente cu criteriul „populației”, D1C4 este echivalent cu „arealul” și D1C5 este echivalent cu „habitatul pentru specii”;

| (c) | pentru pești și cefalopode neexploatate comercial, evaluările conform descriptorului 3 se utilizează pentru descriptorul 1, utilizându-se criteriul D3C2 pentru D1C2 și criteriul D3C3 pentru D1C3. |
| --- | --- |

(c)

pentru pești și cefalopode neexploatate comercial, evaluările conform descriptorului 3 se utilizează pentru descriptorul 1, utilizându-se criteriul D3C2 pentru D1C2 și criteriul D3C3 pentru D1C3.

| 5. | Trebuie să se țină cont, în evaluarea speciilor conform descriptorului 1, de evaluările efectelor negative ale presiunilor conform criteriilor D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 și D10C4, precum și de evaluările presiunilor conform criteriilor D9C1, D10C3, D11C1 și D11C2. |
| --- | --- |

5.

Trebuie să se țină cont, în evaluarea speciilor conform descriptorului 1, de evaluările efectelor negative ale presiunilor conform criteriilor D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 și D10C4, precum și de evaluările presiunilor conform criteriilor D9C1, D10C3, D11C1 și D11C2.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D1C2: abundența [numărul de exemplare sau biomasă în tone (t)] pentru fiecare specie. |
| --- | --- |

—

D1C2: abundența [numărul de exemplare sau biomasă în tone (t)] pentru fiecare specie.

Tema

Habitate de specii pelagice (aferent descriptorului 1)

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Tipuri de habitate pelagice mari [salinitate variabilă (17), ape costiere, platoul continental și ape oceanice/în afara platoului], dacă există în regiune sau subregiune, și alte tipuri de habitate, astfel cum sunt definite în al doilea paragraf.
  Statele membre pot selecta, prin cooperare regională sau subregională, tipuri suplimentare de habitate în conformitate cu criteriile stabilite în „specificațiile pentru selecția speciilor și habitatelor”. | D1C6 – Primare:
  Starea tipului de habitat, inclusiv structura sa biotică și abiotică și funcțiile sale (de exemplu, compoziția sa tipică de specii și abundența lor relativă, absența unor specii deosebit de sensibile sau fragile sau a unor specii care asigură o funcție-cheie, structura dimensională a speciilor), nu este afectată negativ din cauza presiunilor antropice.
  Statele membre stabilesc valori-prag pentru starea fiecărui tip de habitat, asigurând compatibilitatea cu valorile conexe stabilite conform descriptorilor 2, 5 și 8 prin cooperare regională sau subregională. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Subdiviziunea regiunii sau subregiunii, utilizată pentru evaluări ale tipurilor de habitate bentonice mari, reflectând diferențe biogeografice în compoziția speciilor din tipul de habitat.

  Utilizarea criteriilor:

  măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată ca:






  (a) | o estimare a proporției și întinderii fiecărui tip de habitat evaluat în care s-a obținut valoarea-prag stabilită; |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Tipuri de habitate pelagice mari [salinitate variabilă (17), ape costiere, platoul continental și ape oceanice/în afara platoului], dacă există în regiune sau subregiune, și alte tipuri de habitate, astfel cum sunt definite în al doilea paragraf.

Statele membre pot selecta, prin cooperare regională sau subregională, tipuri suplimentare de habitate în conformitate cu criteriile stabilite în „specificațiile pentru selecția speciilor și habitatelor”.

D1C6 – Primare:

Starea tipului de habitat, inclusiv structura sa biotică și abiotică și funcțiile sale (de exemplu, compoziția sa tipică de specii și abundența lor relativă, absența unor specii deosebit de sensibile sau fragile sau a unor specii care asigură o funcție-cheie, structura dimensională a speciilor), nu este afectată negativ din cauza presiunilor antropice.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru starea fiecărui tip de habitat, asigurând compatibilitatea cu valorile conexe stabilite conform descriptorilor 2, 5 și 8 prin cooperare regională sau subregională.

Scara la care se realizează evaluarea:

Subdiviziunea regiunii sau subregiunii, utilizată pentru evaluări ale tipurilor de habitate bentonice mari, reflectând diferențe biogeografice în compoziția speciilor din tipul de habitat.

Utilizarea criteriilor:

măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată ca:

(a)

o estimare a proporției și întinderii fiecărui tip de habitat evaluat în care s-a obținut valoarea-prag stabilită;

| (b) | o listă a tipurilor de habitat mari din zona de evaluare, care nu au fost evaluate. |
| --- | --- |

(b)

o listă a tipurilor de habitat mari din zona de evaluare, care nu au fost evaluate.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare referitoare la tema „Habitate pelagice”

| 1. | „Costier” se înțelege pe baza unor parametri fizici, hidrologici și ecologici și nu se limitează la apele costiere, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

1.

„Costier” se înțelege pe baza unor parametri fizici, hidrologici și ecologici și nu se limitează la apele costiere, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE.

| 2. | În evaluările habitatelor pelagice conform descriptorului 1, se iau în considerare evaluările efectelor negative ale presiunilor, inclusiv conform D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 și D8C4. |
| --- | --- |

2.

În evaluările habitatelor pelagice conform descriptorului 1, se iau în considerare evaluările efectelor negative ale presiunilor, inclusiv conform D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 și D8C4.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D1C6: întinderea habitatului afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) și ca proporție (procent) din întinderea totală a tipului de habitat. |
| --- | --- |

—

D1C6: întinderea habitatului afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) și ca proporție (procent) din întinderea totală a tipului de habitat.

Tema

Habitate bentonice (aferente descriptorilor 1 și 6)

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| A se vedea partea I din prezenta anexă pentru criteriile D6C1, D6C2 și D6C3. |
| Tipuri de habitate bentonice mari, astfel cum sunt enumerate în tabelul 2 și dacă există în regiune sau subregiune, precum și alte tipuri de habitate definite în al doilea paragraf.
  Statele membre pot selecta, prin cooperare regională sau subregională, tipuri suplimentare de habitate, în conformitate cu criteriile stabilite în „specificațiile pentru selecția speciilor și habitatelor”, care pot include tipurile de habitate prevăzute în Directiva 92/43/CEE sau în acorduri internaționale precum convențiile privind mările regionale, în următoarele scopuri:






  (a) | evaluarea fiecărui tip de habitat mare conform criteriului D6C5; |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

A se vedea partea I din prezenta anexă pentru criteriile D6C1, D6C2 și D6C3.

Tipuri de habitate bentonice mari, astfel cum sunt enumerate în tabelul 2 și dacă există în regiune sau subregiune, precum și alte tipuri de habitate definite în al doilea paragraf.

Statele membre pot selecta, prin cooperare regională sau subregională, tipuri suplimentare de habitate, în conformitate cu criteriile stabilite în „specificațiile pentru selecția speciilor și habitatelor”, care pot include tipurile de habitate prevăzute în Directiva 92/43/CEE sau în acorduri internaționale precum convențiile privind mările regionale, în următoarele scopuri:

(a)

evaluarea fiecărui tip de habitat mare conform criteriului D6C5;

| (b) | evaluarea acestor tipuri de habitate. |
| --- | --- |

(b)

evaluarea acestor tipuri de habitate.

Un singur set de tipuri de habitate servește scopului evaluării atât a habitatelor bentonice conform descriptorului 1, cât și a integrității fundului mării conform descriptorului 6.

D6C4 – Primare:

Amploarea pierderii tipului de habitat, care este provocată de presiunile antropice, nu depășește o proporție specificată din întinderea naturală a tipului de habitat în zona de evaluare.

Statele membre stabilesc nivelul maxim admisibil al pierderii habitatului ca proporție din întinderea naturală totală a tipului de habitat, prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

Scara la care se realizează evaluarea:

Subdiviziunea regiunii sau subregiunii, reflectând diferențele biogeografice din compoziția speciilor din tipul de habitat mare.

Utilizarea criteriilor:

O singură evaluare pe tipuri de habitate, folosind criteriile D6C4 și D6C5, servește scopului evaluării atât a habitatelor bentonice conform descriptorului 1, cât și a integrității fundului mării conform descriptorului 6.

Măsura în care s-a obținut starea ecologică bună se exprimă pentru fiecare zonă evaluată în felul următor:

| (a) | pentru D6C4, ca estimare a proporției și amplorii pierderii fiecărui tip de habitat și dacă prin aceasta s-a obținut valoarea-prag stabilită; |
| --- | --- |

(a)

pentru D6C4, ca estimare a proporției și amplorii pierderii fiecărui tip de habitat și dacă prin aceasta s-a obținut valoarea-prag stabilită;

| (b) | pentru D6C5, ca estimare a proporției și amplorii efectelor negative, inclusiv a proporției pierdute de la litera (a) pe tipuri de habitate și dacă prin aceasta s-a obținut valoarea-prag stabilită; |
| --- | --- |

(b)

pentru D6C5, ca estimare a proporției și amplorii efectelor negative, inclusiv a proporției pierdute de la litera (a) pe tipuri de habitate și dacă prin aceasta s-a obținut valoarea-prag stabilită;

| (c) | starea generală a tipului de habitat, utilizând o metodă convenită la nivelul Uniunii pe baza literelor (a) și (b), precum și o listă a tipurilor de habitate mari din zona de evaluare, care nu au fost evaluate. |
| --- | --- |

(c)

starea generală a tipului de habitat, utilizând o metodă convenită la nivelul Uniunii pe baza literelor (a) și (b), precum și o listă a tipurilor de habitate mari din zona de evaluare, care nu au fost evaluate.

D6C5 – Primare:

Amploarea efectelor negative ale presiunilor antropice cu condiția ca tipul de habitat, inclusiv modificarea adusă structurii și funcțiilor sale biotice și abiotice (de exemplu, compoziția speciilor sale specifice și abundența lor relativă, absența unor specii deosebit de sensibile sau fragile sau a unor specii care asigură o funcție-cheie, dimensiunea structurii speciilor), să nu depășească o anumită proporție din întinderea naturală a tipului de habitat din zona de evaluare.

Statele membre stabilesc valori-prag pentru efectele negative asupra stării fiecărui tip de habitat, asigurând compatibilitatea cu valorile aferente stabilite conform descriptorilor 2, 5, 6, 7 și 8, prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

Statele membre stabilesc nivelul maxim admisibil al efectelor negative respective ca proporție din întinderea naturală totală a tipului de habitat, prin cooperare la nivelul Uniunii, luând în considerare particularitățile regionale sau subregionale.

Elemente aferente criteriilor

Tabelul 2

Tipuri de habitate bentonice mari, inclusiv comunitățile biologice aferente (relevante pentru criterii în cadrul descriptorilor 1 și 6), care sunt echivalente cu unul sau mai multe tipuri de habitate din clasificarea habitatelor din sistemul informatic european al naturii (EUNIS)
   (18)
  . Actualizările tipologiei EUNIS se reflectă în tipurile de habitate mari utilizate în sensul Directivei 2008/56/CE și al prezentei decizii

| Componenta ecosistemului | Tipuri de habitate mari | Coduri de habitate EUNIS relevante (versiunea 2016) |
| --- | --- | --- |
| Habitate bentonice | Recife biogene și stânci de litoral | MA1, MA2 |
| Sedimente litorale | MA3, MA4, MA5, MA6 |
| Stânci pe litoral și recife biogene | MB1, MB2 |
| Sedimente grosiere pe litoral | MB3 |
| Sedimente pe litoral mixte | MB4 |
| Nisip de litoral | MB5 |
| Nămol de litoral | MB6 |
| Circalitoral stâncos și recife biogene | MC1, MC2 |
| Sedimente grosiere din circalitoral | MC3 |
| Sedimente mixte de munte | MC4 |
| Nisip din circalitoral | MC5 |
| Nămol din circalitoral | MC6 |
| circalitoral stâncos și recife biogene în larg | MD1, MD2 |
| Sedimente grosiere din circalitoral în larg | MD3 |
| Sedimente mixte din circalitoral în larg | MD4 |
| Nisip din circalitoral în larg | MD5 |
| Nămol din circalitoral în larg | MD6 |
| Stânci și recife biogene (19) în partea superioară a batialului | ME1, ME2 |
| Sediment în partea superioară a batialului | ME3, ME4, ME5, ME6 |
| Stânci și recife biogene în partea inferioară a batialului | MF1, MF2 |
| Sediment din partea inferioară a batialului | MF3, MF4, MF5, MF6 |
| Abis | MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6 |

Componenta ecosistemului

Tipuri de habitate mari

Coduri de habitate EUNIS relevante (versiunea 2016)

Habitate bentonice

Recife biogene și stânci de litoral

MA1, MA2

Sedimente litorale

MA3, MA4, MA5, MA6

Stânci pe litoral și recife biogene

MB1, MB2

Sedimente grosiere pe litoral

MB3

Sedimente pe litoral mixte

MB4

Nisip de litoral

MB5

Nămol de litoral

MB6

Circalitoral stâncos și recife biogene

MC1, MC2

Sedimente grosiere din circalitoral

MC3

Sedimente mixte de munte

MC4

Nisip din circalitoral

MC5

Nămol din circalitoral

MC6

circalitoral stâncos și recife biogene în larg

MD1, MD2

Sedimente grosiere din circalitoral în larg

MD3

Sedimente mixte din circalitoral în larg

MD4

Nisip din circalitoral în larg

MD5

Nămol din circalitoral în larg

MD6

Stânci și recife biogene (19) în partea superioară a batialului

ME1, ME2

Sediment în partea superioară a batialului

ME3, ME4, ME5, ME6

Stânci și recife biogene în partea inferioară a batialului

MF1, MF2

Sediment din partea inferioară a batialului

MF3, MF4, MF5, MF6

Abis

MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare referitoare la tema „Habitate bentonice”

| 1. | Starea fiecărui tip de habitat se evaluează utilizând evaluări (cum ar fi cele ale subtipurilor tipurilor de habitate mari) efectuate în temeiul Directivei 92/43/CEE și al Directivei 2000/60/CE, ori de câte ori este posibil. |
| --- | --- |

1.

Starea fiecărui tip de habitat se evaluează utilizând evaluări (cum ar fi cele ale subtipurilor tipurilor de habitate mari) efectuate în temeiul Directivei 92/43/CEE și al Directivei 2000/60/CE, ori de câte ori este posibil.

| 2. | Evaluarea criteriului D6C4 utilizează evaluarea efectuată conform criteriului D6C1. |
| --- | --- |

2.

Evaluarea criteriului D6C4 utilizează evaluarea efectuată conform criteriului D6C1.

| 3. | Criteriile D6C4 și D6C5 sunt echivalente cu criteriile privind „arealul/zona acoperită de tipul de habitat în cadrul arealului” și „structuri și funcții specifice” din Directiva 92/43/CEE. |
| --- | --- |

3.

Criteriile D6C4 și D6C5 sunt echivalente cu criteriile privind „arealul/zona acoperită de tipul de habitat în cadrul arealului” și „structuri și funcții specifice” din Directiva 92/43/CEE.

| 4. | Pentru D6C5, se iau în considerare evaluările efectelor negative ale presiunilor, inclusiv conform criteriilor D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 și D8C4. |
| --- | --- |

4.

Pentru D6C5, se iau în considerare evaluările efectelor negative ale presiunilor, inclusiv conform criteriilor D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 și D8C4.

| 5. | Pentru D6C5, compoziția speciilor se înțelege a fi o referire la cel mai redus nivel taxonomic adecvat pentru evaluare. |
| --- | --- |

5.

Pentru D6C5, compoziția speciilor se înțelege a fi o referire la cel mai redus nivel taxonomic adecvat pentru evaluare.

Unități de măsură pentru criterii:

| — | D6C4: amploarea pierderii habitatului, în kilometri pătrați (km2) și ca proporție (procent) din întinderea totală a tipului de habitat |
| --- | --- |

—

D6C4: amploarea pierderii habitatului, în kilometri pătrați (km2) și ca proporție (procent) din întinderea totală a tipului de habitat

| — | D6C5: întinderea habitatului afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) și ca proporție (procent) din întinderea totală a tipului de habitat. |
| --- | --- |

—

D6C5: întinderea habitatului afectat negativ, în kilometri pătrați (km2) și ca proporție (procent) din întinderea totală a tipului de habitat.

Specificații pentru selecția speciilor și habitatelor din cadrul temelor „Grupe de specii de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode”, „Habitate pelagice” și „Habitate bentonice”

Selecția speciilor și habitatelor care să fie încadrate în grupe de specii și tipuri de habitate mari bentonice și pelagice se bazează pe următoarele elemente:

| 1. | Criterii științifice (relevanța ecologică):






  (a) | reprezentative pentru componenta ecosistemului (grupă de specii sau tip de habitat mare), precum și funcționarea ecosistemului (de exemplu, conectivitatea dintre habitate și populații, caracterul complet și integritatea habitatelor esențiale), care sunt relevante pentru evaluarea stării/impactului, cum ar fi existența unui rol funcțional important în cadrul componentei (de exemplu, biodiversitate mare sau specifică, productivitate, legături trofice, anumite resurse sau servicii) sau particularități ale ciclului său de viață (vârsta și mărimea la reproducere, longevitatea, caracteristicile migratoare); |
| --- | --- | --- |

1.

Criterii științifice (relevanța ecologică):

(a)

reprezentative pentru componenta ecosistemului (grupă de specii sau tip de habitat mare), precum și funcționarea ecosistemului (de exemplu, conectivitatea dintre habitate și populații, caracterul complet și integritatea habitatelor esențiale), care sunt relevante pentru evaluarea stării/impactului, cum ar fi existența unui rol funcțional important în cadrul componentei (de exemplu, biodiversitate mare sau specifică, productivitate, legături trofice, anumite resurse sau servicii) sau particularități ale ciclului său de viață (vârsta și mărimea la reproducere, longevitatea, caracteristicile migratoare);

| (b) | relevante pentru evaluarea unui element esențial de presiune antropică la care este expusă componenta ecosistemului, fiind sensibilă la presiune și expusă la aceasta (vulnerabilă) în zona de evaluare; |
| --- | --- |

(b)

relevante pentru evaluarea unui element esențial de presiune antropică la care este expusă componenta ecosistemului, fiind sensibilă la presiune și expusă la aceasta (vulnerabilă) în zona de evaluare;

| (c) | prezente în număr suficient sau având o întindere în zona de evaluare pentru a putea construi un indicator adecvat pentru evaluare; |
| --- | --- |

(c)

prezente în număr suficient sau având o întindere în zona de evaluare pentru a putea construi un indicator adecvat pentru evaluare;

| (d) | setul de specii sau habitate selectate acoperă, pe cât posibil, întreaga serie de funcții ecologice ale componentei ecosistemului și presiunile predominante la care este supusă componenta; |
| --- | --- |

(d)

setul de specii sau habitate selectate acoperă, pe cât posibil, întreaga serie de funcții ecologice ale componentei ecosistemului și presiunile predominante la care este supusă componenta;

| (e) | dacă există specii în grupele de specii care sunt strâns legate de un anumit tip de habitat mare, acestea pot fi incluse în acest tip de habitat pentru monitorizare și evaluare; în astfel de cazuri, speciile nu se includ în evaluarea grupei de specii. |
| --- | --- |

(e)

dacă există specii în grupele de specii care sunt strâns legate de un anumit tip de habitat mare, acestea pot fi incluse în acest tip de habitat pentru monitorizare și evaluare; în astfel de cazuri, speciile nu se includ în evaluarea grupei de specii.

| 2. | Criterii practice suplimentare (care nu anulează criteriile științifice):






  (a) | monitorizare/fezabilitate tehnică; |
| --- | --- | --- |

2.

Criterii practice suplimentare (care nu anulează criteriile științifice):

(a)

monitorizare/fezabilitate tehnică;

| (b) | costuri de monitorizare; |
| --- | --- |

(b)

costuri de monitorizare;

| (c) | seriile cronologice ale datelor adecvate. |
| --- | --- |

(c)

seriile cronologice ale datelor adecvate.

Setul reprezentativ al speciilor și habitatelor supuse evaluării sunt susceptibile de a fi specifice regiunii sau subregiunii, deși anumite specii poate apărea în mai multe regiuni sau subregiuni.

Tema

Ecosisteme, inclusiv lanțuri trofice (aferente descriptorilor 1 și 4)

Criterii, inclusiv elemente aferente criteriilor și norme metodologice

| Elemente aferente criteriilor | Criterii | Norme metodologice |
| --- | --- | --- |
| Asociații trofice ale unui ecosistem.
  Statele membre stabilesc lista asociațiilor trofice prin cooperare regională sau subregională. | D4C1 – Primare:
  Diversitatea (compoziția speciilor și abundența lor relativă) asociațiilor trofice nu este afectată negativ ca urmare a presiunilor antropice.
  Statele membre stabilesc aceste valori-prag prin cooperare regională sau subregională. | Scara la care se realizează evaluarea:

  Nivel regional pentru Marea Baltică și Marea Neagră; nivel subregional pentru Atlanticul de Nord-Est și Marea Mediterană.
  Subdiviziunile se pot utiliza după caz.

  Utilizarea criteriilor:

  În cazul în care valorile nu se încadrează în valorile-prag, s-ar putea să se întreprindă studii și investigații suplimentare pentru a înțelege cauzele neconformității. |
| D4C2 – Primare:
  Soldul abundenței totale între asociațiile trofice nu este afectat negativ din cauza presiunilor antropice.
  Statele membre stabilesc aceste valori-prag prin cooperare regională sau subregională. |
| D4C3 – Secundare:
  Distribuția pe dimensiune a exemplarelor în cadrul asociațiilor trofice nu este afectată negativ din cauza presiunilor antropice.
  Statele membre stabilesc aceste valori-prag prin cooperare regională sau subregională. |
| D4C4 – Secundare (a se utiliza pentru susținerea criteriului D4C2, dacă este necesar):
  Productivitatea asociației trofice nu este afectată negativ din cauza presiunilor antropice.
  Statele membre stabilesc valori-prag prin cooperare regională sau subregională. |

Elemente aferente criteriilor

Criterii

Norme metodologice

Asociații trofice ale unui ecosistem.

Statele membre stabilesc lista asociațiilor trofice prin cooperare regională sau subregională.

D4C1 – Primare:

Diversitatea (compoziția speciilor și abundența lor relativă) asociațiilor trofice nu este afectată negativ ca urmare a presiunilor antropice.

Statele membre stabilesc aceste valori-prag prin cooperare regională sau subregională.

Scara la care se realizează evaluarea:

Nivel regional pentru Marea Baltică și Marea Neagră; nivel subregional pentru Atlanticul de Nord-Est și Marea Mediterană.

Subdiviziunile se pot utiliza după caz.

Utilizarea criteriilor:

În cazul în care valorile nu se încadrează în valorile-prag, s-ar putea să se întreprindă studii și investigații suplimentare pentru a înțelege cauzele neconformității.

D4C2 – Primare:

Soldul abundenței totale între asociațiile trofice nu este afectat negativ din cauza presiunilor antropice.

Statele membre stabilesc aceste valori-prag prin cooperare regională sau subregională.

D4C3 – Secundare:

Distribuția pe dimensiune a exemplarelor în cadrul asociațiilor trofice nu este afectată negativ din cauza presiunilor antropice.

Statele membre stabilesc aceste valori-prag prin cooperare regională sau subregională.

D4C4 – Secundare (a se utiliza pentru susținerea criteriului D4C2, dacă este necesar):

Productivitatea asociației trofice nu este afectată negativ din cauza presiunilor antropice.

Statele membre stabilesc valori-prag prin cooperare regională sau subregională.

Specificații și metode standardizate de monitorizare și evaluare

| 1. | Componența speciilor se interpretează ca o referire la cel mai mic nivel taxonomic adecvat pentru evaluare. |
| --- | --- |

1.

Componența speciilor se interpretează ca o referire la cel mai mic nivel taxonomic adecvat pentru evaluare.

| 2. | Asociațiile trofice selectate conform elementelor aferente criteriilor iau în considerare lista ICES a asociațiilor trofice (20) și îndeplinesc următoarele condiții:






  (a) | include cel puțin trei asociații trofice; |
| --- | --- | --- |

2.

Asociațiile trofice selectate conform elementelor aferente criteriilor iau în considerare lista ICES a asociațiilor trofice (20) și îndeplinesc următoarele condiții:

(a)

include cel puțin trei asociații trofice;

| (b) | două sunt asociații trofice fără pești; |
| --- | --- |

(b)

două sunt asociații trofice fără pești;

| (c) | cel puțin una este o asociație trofică producător primar; |
| --- | --- |

(c)

cel puțin una este o asociație trofică producător primar;

| (d) | de preferință, reprezintă cel puțin nivelul superior, intermediar și inferior al lanțului alimentar. |
| --- | --- |

(d)

de preferință, reprezintă cel puțin nivelul superior, intermediar și inferior al lanțului alimentar.

Unități de măsură:

| — | D4C2: abundența totală [număr de exemplare sau biomasa în tone (t)] la nivelul tuturor speciilor din asociația trofică. |
| --- | --- |

—

D4C2: abundența totală [număr de exemplare sau biomasa în tone (t)] la nivelul tuturor speciilor din asociația trofică.

---

(1)  Atunci când prezenta decizie se referă la un „descriptor”, aceasta se referă la descriptori calitativi relevanți pentru determinarea stării ecologice bune, astfel cum sunt indicați la punctele numerotate din anexa I la Directiva 2008/56/CE.

(2)  D3C2 și D3C3 reprezintă criterii în funcție de stare pentru peștii și crustaceele exploatate în scopuri comerciale, însă sunt prezentate în partea I din motive de claritate.

(3)  Este posibil ca D3C3 să nu fie disponibil pentru a fi utilizat în scopul examinării din 2018 a evaluării inițiale și al determinării stării ecologice bune în temeiul articolului 17 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE.

(4)  Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului din 25 februarie 2008 privind instituirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului (JO L 60, 5.3.2008, p. 1).

(5)  Documentele de orientare publicate în contextul strategiei comune de punere în aplicare a Directivei 2000/60/CE ar putea fi relevante pentru această evaluare (de exemplu, „Nr. 13 – Abordarea generală în ceea ce privește clasificarea stărilor ecologice și a potențialului ecologic” și „Nr. 23 – Evaluarea eutrofizării în contextul politicilor europene privind apa”).

(6)  Decizia 2013/480/UE a Comisiei din 20 septembrie 2013 de stabilire, în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a valorilor pentru clasificările sistemelor de monitorizare ale statelor membre ca rezultat al exercițiului de intercalibrare și de abrogare a Deciziei 2008/915/CE (JO L 266, 8.10.2013, p. 1).

(7)  Pierderea fizică se înțelege în sensul de la punctul 3 din specificațiile de la descriptorul 6.

(8)  Directiva 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni, inclusiv sancțiuni penale, pentru infracțiunile de poluare (JO L 255, 30.9.2005, p. 11).

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1).

(10)  Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

(11)  Regulamentul (UE) nr. 589/2014 al Comisiei din 2 iunie 2014 de stabilire a metodelor de prelevare de probe și a metodelor de analiză pentru controlul nivelurilor de dioxine, de PCB-uri de tipul dioxinelor și de PCB-uri care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite produse alimentare și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 252/2012 (JO L 164, 3.6.2014, p. 18).

(12)  Regulamentul (CE) nr. 333/2007 al Comisiei din 28 martie 2007 de stabilire a metodelor de prelevare a probelor și de analiză pentru controlul oficial al nivelurilor de plumb, cadmiu, mercur, staniu anorganic, 3-MCPD și benzo(a)piren din produsele alimentare (JO L 88, 29.3.2007, p. 29).

(13)  Acestea sunt categoriile de „Nivelul 1 – Materiale” din Lista principală a categoriilor de deșeuri din „Orientările privind monitorizarea deșeurilor marine în mările europene” ale Centrului Comun de Cercetare (2013, ISBN 978-92-79-32709-4). Lista principală precizează elementele cuprinse la fiecare categorie, de exemplu „Substanțe chimice” se referă la parafină, ceară, uleiuri și gudron.

(14)  Se pot folosi dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 199/2008 pentru colectarea datelor relevante aferente pescuitului pentru descriptorii 1, 4 și 6.

(15)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/1251 a Comisiei din 12 iulie 2016 de adoptare a unui program multianual al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectoarele pescuitului și acvaculturii pentru perioada 2017-2019 (JO L 207, 1.8.2016, p. 113).

(16)  Ar trebui să fie folosite date relevante aferente pescuitului prin aplicarea Regulamentului (CE) nr. 199/2008.

(17)  Se rețin pentru situațiile în care corpurile de apă de tipul estuarelor se extind în afara apelor de tranziție, astfel cum sunt desemnate în temeiul Directivei 2000/60/CE.

(18)  Evans, D. (2016). Revizuirea secțiunii marine din clasificarea habitatelor EUNIS – raport privind un atelier desfășurat în cadrul Centrului tematic european pentru diversitate biologică, 12 & 13 mai 2016. Documentul de lucru ETC/BD nr. A/2016.

(19)  În cazul în care nu este definită în mod specific în clasificarea EUNIS, linia de demarcație dintre partea superioară și inferioară a batialului poate fi stabilită ca o anumită limită de adâncime.

(20)  Avizul ICES (2015) Volumul 1, ICES, cerere specială de aviz, publicat la 20 martie 2015.

---

Rectificări

| 18.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/75

---

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2015/1011 al Comisiei din 24 aprilie 2015 de completare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 111/2005 al Consiliului de stabilire a normelor de monitorizare a comerțului cu precursori de droguri între Comunitate și țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1277/2005 al Comisiei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 162 din 27 iunie 2015
  )

La pagina 15, la articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf punctul (i):

în loc de:

„data la care expiră perioada de valabilitate, în cazul în care perioada de valabilitate a fost stabilită în conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din prezentul regulament sau în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 273/2004;”,

se citește:

„data la care expiră perioada de valabilitate, în cazul în care perioada de valabilitate a fost stabilită în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din prezentul regulament sau în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 273/2004;”.

---