# Euroopa Liidu L 121/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik12. mai 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 121

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik12. mai 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/803, 8. mai 2017, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 316/91 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/804, 11. mai 2017, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/805, 11. mai 2017, millega pikendatakse toimeaine flasasulfurooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/806, 11. mai 2017, millega kiidetakse heaks madala riskitasemega toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/807, 11. mai 2017, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2017 | 35 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/808, 11. mai 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 37 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/809, 11. mai 2017, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/810, 10. mai 2017, Prantsusmaa puhul tehtava erandi kohta boorhapet sisaldava biotsiidi loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2935 all) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/811, 10. mai 2017, millega kiidetakse heaks Belgia esitatud muudetud kava kodulindude ja haudemunade liidusisese kaubandusega tegelevate ettevõtete heakskiitmiseks vastavalt nõukogu direktiivile 2009/158/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2947 all)

   (
  1
  ) | 47 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/803, 8. mai 2017, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 316/91 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/804, 11. mai 2017, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/805, 11. mai 2017, millega pikendatakse toimeaine flasasulfurooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/806, 11. mai 2017, millega kiidetakse heaks madala riskitasemega toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens'

1

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/807, 11. mai 2017, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2017

35

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/808, 11. mai 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

37

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/809, 11. mai 2017, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks

39

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/810, 10. mai 2017, Prantsusmaa puhul tehtava erandi kohta boorhapet sisaldava biotsiidi loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2935 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2935 all)

45

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/811, 10. mai 2017, millega kiidetakse heaks Belgia esitatud muudetud kava kodulindude ja haudemunade liidusisese kaubandusega tegelevate ettevõtete heakskiitmiseks vastavalt nõukogu direktiivile 2009/158/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 2947 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2947 all)

1

47

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 28. novembri 2016. aasta otsuse (ÜVJP) 2016/2360 (Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise logistilise toetuse lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta) parandus ( ELT L 350, 22.12.2016 ) | 49 |
| | * | Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise logistilise toetuse lepingu parandused (US-EU-01) ( ELT L 350, 22.12.2016 ) | 49 |

Parandused

*

Nõukogu 28. novembri 2016. aasta otsuse (ÜVJP) 2016/2360 (Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise logistilise toetuse lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta) parandus ( ELT L 350, 22.12.2016 )

( ELT L 350, 22.12.2016 )

49

*

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise logistilise toetuse lepingu parandused (US-EU-01) ( ELT L 350, 22.12.2016 )

( ELT L 350, 22.12.2016 )

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/803,

8. mai 2017,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 316/91 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad teatavate kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad teatavate kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 316/91 (3) lisa punkt 2 klassifitseerib pastöriseeritud valge pasta, mis on tuntud nimetuse all „creamed coconut“ ja valmistatud peeneks jahvatatud kookospähklituumast ning mis on üldjuhul ette nähtud kasutamiseks toidu, näiteks kastmete ja muude toiduainete valmistamisel, kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 2008 kui muul viisil töödeldud ja mujal nimetamata pähklid. Toote klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 0801 oli välistatud, kuna pastöriseerimine ei olnud 8. grupis lubatud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 316/91 (3) lisa punkt 2 klassifitseerib pastöriseeritud valge pasta, mis on tuntud nimetuse all „creamed coconut“ ja valmistatud peeneks jahvatatud kookospähklituumast ning mis on üldjuhul ette nähtud kasutamiseks toidu, näiteks kastmete ja muude toiduainete valmistamisel, kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 2008 kui muul viisil töödeldud ja mujal nimetamata pähklid. Toote klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 0801 oli välistatud, kuna pastöriseerimine ei olnud 8. grupis lubatud.

| (3) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuur põhineb rahvusvahelisel kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemil, mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu (nüüd Maailma Tolliorganisatsioon) ja mis kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise konventsiooniga ning kiideti liidu nimel heaks nõukogu otsusega 87/369/EMÜ (4). |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuur põhineb rahvusvahelisel kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemil, mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu (nüüd Maailma Tolliorganisatsioon) ja mis kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise konventsiooniga ning kiideti liidu nimel heaks nõukogu otsusega 87/369/EMÜ (4).

| (4) | 8. gruppi kuuluv märkus 3 a lisati harmoneeritud süsteemi 1992. aastal. Kõnealune märkus lubab mõõdukat kuumtöötlemist, et suurendada sellesse peatükki kuuluvate kuivatatud pähklite säilivust või stabiilsust. Nagu selgub harmoniseeritud süsteemi ajaloolistest dokumentidest, asendati algne termin „pastöriseerimine“ lõpuks üldisema väljendiga „mõõdukas kuumtöötlemine“. Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri (5) 8. grupi juurde kuuluvate selgitavate märkustega määratletakse liidu tasandil, et pastöriseerimine on muu hulgas sellesse gruppi kuuluvate puuviljade ja pähklite puhul lubatud. |
| --- | --- |

(4)

8. gruppi kuuluv märkus 3 a lisati harmoneeritud süsteemi 1992. aastal. Kõnealune märkus lubab mõõdukat kuumtöötlemist, et suurendada sellesse peatükki kuuluvate kuivatatud pähklite säilivust või stabiilsust. Nagu selgub harmoniseeritud süsteemi ajaloolistest dokumentidest, asendati algne termin „pastöriseerimine“ lõpuks üldisema väljendiga „mõõdukas kuumtöötlemine“. Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri (5) 8. grupi juurde kuuluvate selgitavate märkustega määratletakse liidu tasandil, et pastöriseerimine on muu hulgas sellesse gruppi kuuluvate puuviljade ja pähklite puhul lubatud.

| (5) | Seepärast on asjakohane punkt 2 määruse (EMÜ) nr 316/91 lisa tabelist välja jätta, et hoida ära võimalikke lahknevusi kuivatatud kookostoodete (nagu näiteks mõõdukalt kuumtöödeldud creamed coconut) tariifsel klassifitseerimisel ning tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine kogu liidus. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane punkt 2 määruse (EMÜ) nr 316/91 lisa tabelist välja jätta, et hoida ära võimalikke lahknevusi kuivatatud kookostoodete (nagu näiteks mõõdukalt kuumtöödeldud creamed coconut) tariifsel klassifitseerimisel ning tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine kogu liidus.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 316/91 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 316/91 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 316/91 lisas esitatud tabeli punktile 2 vastav rida jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 7. veebruari 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 316/91 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (EÜT L 37, 9.2.1991, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

4

(5)  
  ELT C 214, 30.6.2015, lk 4.

5

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/804,

11. mai 2017,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 13. veebruaril 2016 uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016 Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. Kaebuses esitati tõendid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 13. veebruaril 2016 uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016 Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. Kaebuses esitati tõendid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (2) | 12. novembril 2016 kehtestas komisjon määrusega (EL) 2016/1977 (edaspidi „esialgne määrus“) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes (2). |
| --- | --- |

(2)

12. novembril 2016 kehtestas komisjon määrusega (EL) 2016/1977 (edaspidi „esialgne määrus“) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes (2).

2

2.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (3) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“) esitasid liidu tootjad, Hiina eksportivad tootjad ja üks Hiina eksportivate tootjate ühendus kirjalikke märkusi. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“) esitasid liidu tootjad, Hiina eksportivad tootjad ja üks Hiina eksportivate tootjate ühendus kirjalikke märkusi. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

| (4) | Komisjon vaatas huvitatud isikute märkused läbi ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas huvitatud isikute märkused läbi ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi.

| (5) | Komisjon teavitas kõiki asjaosalisi olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatseb kehtestada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate õmblusteta torude impordi suhtes (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teavitas kõiki asjaosalisi olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatseb kehtestada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate õmblusteta torude impordi suhtes (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (6) | Komisjon kutsus esialgse määruse põhjendustes 7–9 üles esitama märkusi ühe valimisse kaasatud liidu tootja tüüpilisuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon kutsus esialgse määruse põhjendustes 7–9 üles esitama märkusi ühe valimisse kaasatud liidu tootja tüüpilisuse kohta.

| (7) | Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et kõnealune liidu tootja tuleks valimist välja arvata, sest tema andmed moonutaksid kogu tootmisharu kohta tehtavaid järeldusi. Üks teine Hiina eksportiv tootja tõi esile, et kuna Vallourec on valimi suurim ettevõtja, ei ole selge, kas valim on liidu tootmisharu seisukohalt tüüpiline. Kaebuse esitaja väitis, et Hiina tootjad konkureerivad üha enam ka eritellimuse alusel valmistatud ja kõrgekvaliteediliste toodete valdkonnas. Samuti juhtis kaebuse esitaja tähelepanu sellele, et nafta- ja gaasitooteid eksporditakse peamiselt mujale kui liitu, mistõttu erinevus tootevalikus ei mängi liidu turul suurt rolli. |
| --- | --- |

(7)

Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et kõnealune liidu tootja tuleks valimist välja arvata, sest tema andmed moonutaksid kogu tootmisharu kohta tehtavaid järeldusi. Üks teine Hiina eksportiv tootja tõi esile, et kuna Vallourec on valimi suurim ettevõtja, ei ole selge, kas valim on liidu tootmisharu seisukohalt tüüpiline. Kaebuse esitaja väitis, et Hiina tootjad konkureerivad üha enam ka eritellimuse alusel valmistatud ja kõrgekvaliteediliste toodete valdkonnas. Samuti juhtis kaebuse esitaja tähelepanu sellele, et nafta- ja gaasitooteid eksporditakse peamiselt mujale kui liitu, mistõttu erinevus tootevalikus ei mängi liidu turul suurt rolli.

| (8) | Komisjon küsis lisaandmeid ja tegi veel ühe kontrollkäigu kõnealuse liidu tootja valdustesse. Leiti, et ta toodab küll rohkem tooteliike kui teised valimisse kaasatud liidu tootjad, kuid see lai tootevalik – mis hõlmab elektritootmise, nafta ja gaasi ning ehitusvaldkonna jaoks ette nähtud torusid – kuulub käsitletava toote määratluse alla. Nii liidu kui ka Hiina tootjad toodavad nii põhitarbe- kui ka kõrgekvaliteedilisi tooteid. Asjaomasel liidu tootjal on suur osakaal liidu toodangus. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et kõnealune liidu tootja on osa liidu tootmisharust ning ei ole alust teda valimist välja arvata. Et selle ettevõtja eriolukord kahju üldpilti põhjendamatult ei mõjutaks, kasutati kulude korrigeerimist ja paranduskoefitsiente, nagu on selgitatud põhjendustes 81, 84 ja 146. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon küsis lisaandmeid ja tegi veel ühe kontrollkäigu kõnealuse liidu tootja valdustesse. Leiti, et ta toodab küll rohkem tooteliike kui teised valimisse kaasatud liidu tootjad, kuid see lai tootevalik – mis hõlmab elektritootmise, nafta ja gaasi ning ehitusvaldkonna jaoks ette nähtud torusid – kuulub käsitletava toote määratluse alla. Nii liidu kui ka Hiina tootjad toodavad nii põhitarbe- kui ka kõrgekvaliteedilisi tooteid. Asjaomasel liidu tootjal on suur osakaal liidu toodangus. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et kõnealune liidu tootja on osa liidu tootmisharust ning ei ole alust teda valimist välja arvata. Et selle ettevõtja eriolukord kahju üldpilti põhjendamatult ei mõjutaks, kasutati kulude korrigeerimist ja paranduskoefitsiente, nagu on selgitatud põhjendustes 81, 84 ja 146.

| (9) | Hiina eksportivate tootjate ühendus kordas oma varasemaid vastuväiteid uurimise algatamisele, sealhulgas meetodile, mida kasutati esialgse valimi moodustamiseks enne uurimise algatamist. Samuti väitis ühendus, et kaebus on põhjendamata, halvasti koostatud ja oletustele tuginev, et toote määratlus on liiga lai ja hõlmab liiga erinevaid tooteid ning et kaebuses on liiga palju konfidentsiaalseid andmeid. |
| --- | --- |

(9)

Hiina eksportivate tootjate ühendus kordas oma varasemaid vastuväiteid uurimise algatamisele, sealhulgas meetodile, mida kasutati esialgse valimi moodustamiseks enne uurimise algatamist. Samuti väitis ühendus, et kaebus on põhjendamata, halvasti koostatud ja oletustele tuginev, et toote määratlus on liiga lai ja hõlmab liiga erinevaid tooteid ning et kaebuses on liiga palju konfidentsiaalseid andmeid.

| (10) | Komisjon tuletas meelde, et huvitatud isikud said esialgsesse valimisse kaasatud ettevõtjate kohta märkusi esitada. Hiina ühenduse märkused saabusid aga alles pärast tähtaja möödumist, kui valim oli juba kinnitatud. Seetõttu lükati see väide tagasi. Ülejäänud väidetega seoses osutas komisjon, et kaebuse esitamise ajal ei pidanud dumping ja kahju olema veel samal määral tõendatud, nagu on vajalik meetmete kehtestamiseks. Kaebuse konfidentsiaalsete lisade kohta käivaid väiteid uuriti ning leiti, et konfidentsiaalsus on põhjendatud. Hiina ühendusele saadeti vastus, milles käsitleti üksikasjalikult selle vastuväiteid uurimise algatamisele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon tuletas meelde, et huvitatud isikud said esialgsesse valimisse kaasatud ettevõtjate kohta märkusi esitada. Hiina ühenduse märkused saabusid aga alles pärast tähtaja möödumist, kui valim oli juba kinnitatud. Seetõttu lükati see väide tagasi. Ülejäänud väidetega seoses osutas komisjon, et kaebuse esitamise ajal ei pidanud dumping ja kahju olema veel samal määral tõendatud, nagu on vajalik meetmete kehtestamiseks. Kaebuse konfidentsiaalsete lisade kohta käivaid väiteid uuriti ning leiti, et konfidentsiaalsus on põhjendatud. Hiina ühendusele saadeti vastus, milles käsitleti üksikasjalikult selle vastuväiteid uurimise algatamisele.

| (11) | Kuna valimi moodustamise meetodi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 10–13 esitatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(11)

Kuna valimi moodustamise meetodi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 10–13 esitatud esialgsed järeldused.

4.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (12) | Nagu on mainitud esialgse määruse põhjenduses 14, taotles kolm valimisse kaasamata eksportivat tootjat, et neile kehtestataks alusmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalne dumpingumarginaal. Pärast ajutiste meetmete avaldamist võttis kaks neist individuaalse kontrollimise taotluse tagasi. Ainuke eksportiv tootja, kes oma algse individuaalse kontrollimise taotluse kinnitas, oli Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. |
| --- | --- |

(12)

Nagu on mainitud esialgse määruse põhjenduses 14, taotles kolm valimisse kaasamata eksportivat tootjat, et neile kehtestataks alusmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalne dumpingumarginaal. Pärast ajutiste meetmete avaldamist võttis kaks neist individuaalse kontrollimise taotluse tagasi. Ainuke eksportiv tootja, kes oma algse individuaalse kontrollimise taotluse kinnitas, oli Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

5.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

| (13) | Ükski eksportiv tootja ei esitanud uurimise jooksul turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Seetõttu kinnitati esialgse määruse põhjenduse 15 järeldused. |
| --- | --- |

(13)

Ükski eksportiv tootja ei esitanud uurimise jooksul turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Seetõttu kinnitati esialgse määruse põhjenduse 15 järeldused.

6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (14) | Lisaks esialgse määruse põhjendustes 16 ja 17 kirjeldatud küsimustikele ja kontrollkäikudele saatis komisjon lisaküsimusi kaebuse esitajale ja ühele liidu tootjale, et kontrollida esialgse määruse järeldusi kahju ja põhjuslike seoste kohta. Peale selle saadeti ühele Hiina eksportivale tootjale individuaalse kontrollimise küsimustik. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks esialgse määruse põhjendustes 16 ja 17 kirjeldatud küsimustikele ja kontrollkäikudele saatis komisjon lisaküsimusi kaebuse esitajale ja ühele liidu tootjale, et kontrollida esialgse määruse järeldusi kahju ja põhjuslike seoste kohta. Peale selle saadeti ühele Hiina eksportivale tootjale individuaalse kontrollimise küsimustik.

| (15) | Kontrollkäigud tehti järgmiste isikute valdustesse.






  a) | HRV eksportivad tootjad






  — | Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (individuaalne kontrollimine) |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Kontrollkäigud tehti järgmiste isikute valdustesse.

a)

HRV eksportivad tootjad

—

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (individuaalne kontrollimine)

| b) | Liidu tootjad






  — | Vallourec Deutschland GmbH, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

b)

Liidu tootjad

—

Vallourec Deutschland GmbH, Saksamaa

| c) | Sõltumatud importijad






  — | Edgen Murray GmbH, Austria/Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

c)

Sõltumatud importijad

—

Edgen Murray GmbH, Austria/Ühendkuningriik

| — | Meever & Meever BV, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Meever & Meever BV, Madalmaad

| — | Cuñado S.A., Hispaania |
| --- | --- |

—

Cuñado S.A., Hispaania

7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (16) | Hiina eksportivate tootjate ühendus kritiseeris 2012. aasta määramist vaatlusaluse perioodi alguspunktiks ja väitis, et selleks oleks paremini sobinud 2011. aasta. Ühendus väitis, et vaatlusaluse toote import Hiinast ELi kahanes 2011. ja 2012. aasta võrdluses (46 657 tonnilt 39 195 tonnile). Seetõttu annab 2012. aasta võrdlusaastana tulemuseks, et vaatlusalusel perioodil import suurenes (42 539 tonnini), samas kui 2011. aasta valimine võrdlusaastaks näitaks Hiinast pärineva impordi kahanemist. Ühendus soovis 2012. aasta võrdlusaastaks valimise kohta rohkem selgitusi. |
| --- | --- |

(16)

Hiina eksportivate tootjate ühendus kritiseeris 2012. aasta määramist vaatlusaluse perioodi alguspunktiks ja väitis, et selleks oleks paremini sobinud 2011. aasta. Ühendus väitis, et vaatlusaluse toote import Hiinast ELi kahanes 2011. ja 2012. aasta võrdluses (46 657 tonnilt 39 195 tonnile). Seetõttu annab 2012. aasta võrdlusaastana tulemuseks, et vaatlusalusel perioodil import suurenes (42 539 tonnini), samas kui 2011. aasta valimine võrdlusaastaks näitaks Hiinast pärineva impordi kahanemist. Ühendus soovis 2012. aasta võrdlusaastaks valimise kohta rohkem selgitusi.

| (17) | Komisjon märkis, et vaatlusalune periood määrati tavapärasel viisil. Nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 18, hõlmab vaatlusalune periood uurimisperioodile eelnevat kolme tervet kalendriaastat. Teistsuguse perioodi valimiseks ei ole alust. Seepärast lükati see märkus tagasi. Peale selle hõlmasid huvitatud isikutelt kogutud andmed üksnes vaatlusalust perioodi. Seetõttu sai kahjunäitajaid kindlaks teha ainult ajavahemiku 2012–2015 kohta. Alates 2011. aastast Hiinast imporditud koguseid käsitlevad andmed ei võimaldanud seega komisjonil liidu tootmisharu olukorra üldise muutumise kohta järeldusi teha. Arvestades seda, et alates 2012. aastast ilmnes suundumus kasumlikkuse vähenemisele, nagu on kirjeldatud põhjendustes 91 ja 92, oleks 2011. aasta kaasamine vaatlusalusesse perioodi näidanud liidu tootmisharu olukorra halvenemist veelgi järsumana. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon märkis, et vaatlusalune periood määrati tavapärasel viisil. Nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 18, hõlmab vaatlusalune periood uurimisperioodile eelnevat kolme tervet kalendriaastat. Teistsuguse perioodi valimiseks ei ole alust. Seepärast lükati see märkus tagasi. Peale selle hõlmasid huvitatud isikutelt kogutud andmed üksnes vaatlusalust perioodi. Seetõttu sai kahjunäitajaid kindlaks teha ainult ajavahemiku 2012–2015 kohta. Alates 2011. aastast Hiinast imporditud koguseid käsitlevad andmed ei võimaldanud seega komisjonil liidu tootmisharu olukorra üldise muutumise kohta järeldusi teha. Arvestades seda, et alates 2012. aastast ilmnes suundumus kasumlikkuse vähenemisele, nagu on kirjeldatud põhjendustes 91 ja 92, oleks 2011. aasta kaasamine vaatlusalusesse perioodi näidanud liidu tootmisharu olukorra halvenemist veelgi järsumana.

| (18) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus, et põhjenduses 59 (mis vastab üldise teabe avalikustamise dokumendi põhjendusele 47) antud komisjoni selgitus ekspordimahtudes esinevate erinevuste kohta ei tugine tõenditele. |
| --- | --- |

(18)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus, et põhjenduses 59 (mis vastab üldise teabe avalikustamise dokumendi põhjendusele 47) antud komisjoni selgitus ekspordimahtudes esinevate erinevuste kohta ei tugine tõenditele.

| (19) | Komisjon selgitas, et põhjenduses 59 ei käsitletud mitte 2011. aasta kaasamist uurimisperioodi, vaid ühe teise huvitatud isiku märkust vastuolu kohta sama toote varasema uurimisega. Hiina eksportivate tootjate ühenduse väiteid uurimisperioodi kohta käsitleti põhjenduses 17. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon selgitas, et põhjenduses 59 ei käsitletud mitte 2011. aasta kaasamist uurimisperioodi, vaid ühe teise huvitatud isiku märkust vastuolu kohta sama toote varasema uurimisega. Hiina eksportivate tootjate ühenduse väiteid uurimisperioodi kohta käsitleti põhjenduses 17.

| (20) | Kuna uurimisperioodi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendus 18. |
| --- | --- |

(20)

Kuna uurimisperioodi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendus 18.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (21) | Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et toote määratlus on liiga lai, sest see hõlmab legeerterasest tooteliike, mille tootmiskulud ja hinnad erinevad märkimisväärselt tavapärasest vaatlusalusest tootest. Ta taotles legeer- ja kõrglegeerterasest (3) tooteliikide väljaarvamist toote määratlusest. |
| --- | --- |

(21)

Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et toote määratlus on liiga lai, sest see hõlmab legeerterasest tooteliike, mille tootmiskulud ja hinnad erinevad märkimisväärselt tavapärasest vaatlusalusest tootest. Ta taotles legeer- ja kõrglegeerterasest (3) tooteliikide väljaarvamist toote määratlusest.

3

| (22) | Hiina eksportivate tootjate ühendus väitis, et toote määratlus hõlmab kolme eri turusegmenti, a) nafta/gaas, b) elektrijaamad ja c) ehitus, ning et kahju oleks tulnud hinnata iga segmendi kohta eraldi. Ühendus märkis, et kindla turusegmendi jaoks ette nähtud toode peab vastama kindlatele tööstusstandarditele, mistõttu seda ei saa kasutada muudes segmentides. Viimase väite tõestuseks viidati Kanadale ja Ameerika Ühendriikidele, kus oli dumpinguvastastes uurimistes käsitletud eraldi nafta- ja gaasisektori ning muude sektorite tarbeks toodetud torusid. |
| --- | --- |

(22)

Hiina eksportivate tootjate ühendus väitis, et toote määratlus hõlmab kolme eri turusegmenti, a) nafta/gaas, b) elektrijaamad ja c) ehitus, ning et kahju oleks tulnud hinnata iga segmendi kohta eraldi. Ühendus märkis, et kindla turusegmendi jaoks ette nähtud toode peab vastama kindlatele tööstusstandarditele, mistõttu seda ei saa kasutada muudes segmentides. Viimase väite tõestuseks viidati Kanadale ja Ameerika Ühendriikidele, kus oli dumpinguvastastes uurimistes käsitletud eraldi nafta- ja gaasisektori ning muude sektorite tarbeks toodetud torusid.

| (23) | Üks huvitatud isik märkis viimase väitega seoses, et tema eksport liitu on suunatud üksnes ehitussektorisse. |
| --- | --- |

(23)

Üks huvitatud isik märkis viimase väitega seoses, et tema eksport liitu on suunatud üksnes ehitussektorisse.

| (24) | Esimese väite kohta, mis käsitles legeer- ja kõrglegeerterast, märkis komisjon, et vaatlusaluse toote määratlus hõlmab suurt hulka tooteliike, millel on samad või sarnased tehnilised ja füüsikalised põhiomadused. Komisjon võttis tooteliikide vahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse. Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid Hiina eksportivad tootjad, ning igale tooteliigile, mida tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne toote kontrollnumber. Toote kontrollnumber sõltus toote peamistest omadustest, praegusel juhul toote liigist, välisläbimõõdust, seinapaksusest, karastusest ja noolutusest, pikkusest, toru otsast ja katsetamisest. Seega võrreldi Hiinast imporditud tooteliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased omadused. Esimene omadus (tooteliik) eristas mittelegeer-, legeer- ja kõrglegeerterasest tooteid. Legeer- ja kõrglegeerterasest tingitud erinevusi tootmiskuludes ja hindades võeti seega võrdlustes arvesse. Et määrata kindlaks, kas tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama toote alla, tuleb kohtupraktika (4) kohaselt hinnata, kas neil on samad tehnilised ja füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutusalad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Samuti tuleks hinnata nende toodete vastastikust asendatavust ja seda, kas need on konkureerivad tooted. Uurimise tulemusena leiti, et kõik tooteliigid on valmistatud terasest, kasutades õmblusteta torude tootmise protsessi ja seega sarnaseid masinaid, nii et tootjad saavad vastavalt nõudlusele ühelt tootevariandilt teisele ümber lülituda. Ehkki kõik eri tooteliigid ei ole otse vastastikku asendatavad, konkureerivad tootjad seega paljude eri tooteliikide tellimuste pärast. Peale selle toodavad ja müüvad neid tooteliike nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportivad tootjad, kasutades sarnast tootmismeetodit. |
| --- | --- |

(24)

Esimese väite kohta, mis käsitles legeer- ja kõrglegeerterast, märkis komisjon, et vaatlusaluse toote määratlus hõlmab suurt hulka tooteliike, millel on samad või sarnased tehnilised ja füüsikalised põhiomadused. Komisjon võttis tooteliikide vahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse. Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid Hiina eksportivad tootjad, ning igale tooteliigile, mida tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne toote kontrollnumber. Toote kontrollnumber sõltus toote peamistest omadustest, praegusel juhul toote liigist, välisläbimõõdust, seinapaksusest, karastusest ja noolutusest, pikkusest, toru otsast ja katsetamisest. Seega võrreldi Hiinast imporditud tooteliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased omadused. Esimene omadus (tooteliik) eristas mittelegeer-, legeer- ja kõrglegeerterasest tooteid. Legeer- ja kõrglegeerterasest tingitud erinevusi tootmiskuludes ja hindades võeti seega võrdlustes arvesse. Et määrata kindlaks, kas tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama toote alla, tuleb kohtupraktika (4) kohaselt hinnata, kas neil on samad tehnilised ja füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutusalad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Samuti tuleks hinnata nende toodete vastastikust asendatavust ja seda, kas need on konkureerivad tooted. Uurimise tulemusena leiti, et kõik tooteliigid on valmistatud terasest, kasutades õmblusteta torude tootmise protsessi ja seega sarnaseid masinaid, nii et tootjad saavad vastavalt nõudlusele ühelt tootevariandilt teisele ümber lülituda. Ehkki kõik eri tooteliigid ei ole otse vastastikku asendatavad, konkureerivad tootjad seega paljude eri tooteliikide tellimuste pärast. Peale selle toodavad ja müüvad neid tooteliike nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportivad tootjad, kasutades sarnast tootmismeetodit.

4

| (25) | Teises väites, mis käsitleb turusegmente, ei põhjendata, missugusel alusel tuleks ühe või teise turusegmendi tooteliigid toote määratlusest välja jätta. Samuti ei seletata, miks tuleks kahju hinnata segmentide kaupa. Vaatlusaluse toote määratlust, mis hõlmab üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torusid, ei vaidlustatud ei pärast algatamisteate avaldamist ega küsimustiku vastustes ja kontrollkäikude ajal. Nagu on selgitatud põhjenduses 24, on toote kontrollnumbri aluseks füüsikalised ja tehnilised põhiomadused, mitte võimalik lõppkasutusala või turusegment. Peale selle näitas uurimine, et nii Hiina eksportivad tootjad kui ka liidu tootjad konkureerivad kõigis kolmes segmendis. Lisaks arvutatakse iga Hiina eksportiva tootja tollimaksumäär iga tooteliigi kaalutud keskmise põhjal. Selle tulemusena jääb kindla tootevaliku eest tasumisele kuuluv kogutollimaks samaks. Ehkki mõnele tooteliigile võidakse määrata madalam ja mõnele kõrgem marginaal, võrdub kõikide marginaalide summa kõikide tooteliikide kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(25)

Teises väites, mis käsitleb turusegmente, ei põhjendata, missugusel alusel tuleks ühe või teise turusegmendi tooteliigid toote määratlusest välja jätta. Samuti ei seletata, miks tuleks kahju hinnata segmentide kaupa. Vaatlusaluse toote määratlust, mis hõlmab üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torusid, ei vaidlustatud ei pärast algatamisteate avaldamist ega küsimustiku vastustes ja kontrollkäikude ajal. Nagu on selgitatud põhjenduses 24, on toote kontrollnumbri aluseks füüsikalised ja tehnilised põhiomadused, mitte võimalik lõppkasutusala või turusegment. Peale selle näitas uurimine, et nii Hiina eksportivad tootjad kui ka liidu tootjad konkureerivad kõigis kolmes segmendis. Lisaks arvutatakse iga Hiina eksportiva tootja tollimaksumäär iga tooteliigi kaalutud keskmise põhjal. Selle tulemusena jääb kindla tootevaliku eest tasumisele kuuluv kogutollimaks samaks. Ehkki mõnele tooteliigile võidakse määrata madalam ja mõnele kõrgem marginaal, võrdub kõikide marginaalide summa kõikide tooteliikide kaalutud keskmisega.

| (26) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus veel kord toote määratluse. Nad väitsid, et teistsuguste nõuete tõttu standardite, sulami koostise ja lõppkasutusalade valdkonnas erinevad nafta- ja gaasisegmendi jaoks ette nähtud tooted ülejäänud kahe segmendi toodetest ega ole nendega vastastikku asendatavad. Toote kontrollnumber ei võimalda väidetavalt tooteliike korrektselt võrrelda, sest toote määratlus ise ei ole korrektne. Seoses tootjate orienteerumisega vaheldumisi eri segmentidele väitsid nad, et kahe ülejäänud segmendi raskused on seega tingitud turujõududest ega ole seotud Hiinast pärineva impordiga. Samuti väitsid nad, et liidu tootjate ümberorienteerumine teistele segmentidele oli äristrateegia, mis tõi paratamatult kaasa tulude vähenemise, sest nende segmentide müügihinnad on võrreldes nafta- ja gaasitoodetega madalamad. |
| --- | --- |

(26)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus veel kord toote määratluse. Nad väitsid, et teistsuguste nõuete tõttu standardite, sulami koostise ja lõppkasutusalade valdkonnas erinevad nafta- ja gaasisegmendi jaoks ette nähtud tooted ülejäänud kahe segmendi toodetest ega ole nendega vastastikku asendatavad. Toote kontrollnumber ei võimalda väidetavalt tooteliike korrektselt võrrelda, sest toote määratlus ise ei ole korrektne. Seoses tootjate orienteerumisega vaheldumisi eri segmentidele väitsid nad, et kahe ülejäänud segmendi raskused on seega tingitud turujõududest ega ole seotud Hiinast pärineva impordiga. Samuti väitsid nad, et liidu tootjate ümberorienteerumine teistele segmentidele oli äristrateegia, mis tõi paratamatult kaasa tulude vähenemise, sest nende segmentide müügihinnad on võrreldes nafta- ja gaasitoodetega madalamad.

| (27) | Komisjon viitas põhjendusele 24, milles järeldati, et ehkki osa tooteliike ei ole otse vastastikku asendatavad, sest neile kehtivad standardite ja tooraine valdkonnas erinevad nõuded, on neil siiski samad või sarnased tehnilised ja füüsikalised põhiomadused. Teistele segmentidele ümberorienteerumise küsimuses ei seadnud huvitatud isikud oma märkustes kahtluse alla, et tootjad on võimelised ühelt segmendilt teisele ümber orienteeruma. Nende märkused kinnitasid seega põhjenduses 24 tehtud järeldust, et eri segmentide jaoks ette nähtud tooteid toodavad samad tootjad sarnaste masinatega ning et tootjad saavad ühelt tootevariandilt teisele ümber lülituda. Seetõttu järeldas komisjon, et toode on õigesti määratletud ning et toote kontrollnumbri põhjal on seega võimalik tooteliike võrrelda. Niisiis leiti, et kõnealused väited ei lükka uurimise järeldusi ümber. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon viitas põhjendusele 24, milles järeldati, et ehkki osa tooteliike ei ole otse vastastikku asendatavad, sest neile kehtivad standardite ja tooraine valdkonnas erinevad nõuded, on neil siiski samad või sarnased tehnilised ja füüsikalised põhiomadused. Teistele segmentidele ümberorienteerumise küsimuses ei seadnud huvitatud isikud oma märkustes kahtluse alla, et tootjad on võimelised ühelt segmendilt teisele ümber orienteeruma. Nende märkused kinnitasid seega põhjenduses 24 tehtud järeldust, et eri segmentide jaoks ette nähtud tooteid toodavad samad tootjad sarnaste masinatega ning et tootjad saavad ühelt tootevariandilt teisele ümber lülituda. Seetõttu järeldas komisjon, et toode on õigesti määratletud ning et toote kontrollnumbri põhjal on seega võimalik tooteliike võrrelda. Niisiis leiti, et kõnealused väited ei lükka uurimise järeldusi ümber.

| (28) | Kokkuvõttes järeldas komisjon, et kõikidel vaatlusaluse toote liikidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Sellest tulenevalt lükati eespool toodud väited tagasi ja kinnitati esialgse määruse põhjendustes 19–22 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(28)

Kokkuvõttes järeldas komisjon, et kõikidel vaatlusaluse toote liikidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Sellest tulenevalt lükati eespool toodud väited tagasi ja kinnitati esialgse määruse põhjendustes 19–22 esitatud järeldused.

C.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (29) | Et määrata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 7 HRV jaoks normaalväärtused, valiti sobivaks võrdlusriigiks Mehhiko, nagu on märgitud esialgse määruse põhjendustes 24–28. |
| --- | --- |

(29)

Et määrata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 7 HRV jaoks normaalväärtused, valiti sobivaks võrdlusriigiks Mehhiko, nagu on märgitud esialgse määruse põhjendustes 24–28.

| (30) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks huvitatud isik, et Lõuna-Korea oleks parem võrdlusriik, sest Korea tehased on tootmiskulu ja tootmisprotsessi poolest Hiina tehastele palju sarnasemad. Ta väitis samuti, et mõne Hiina eksportiva tootja tootmiskulud ja tootmisprotsessis kasutatav tehnoloogia erinevad oluliselt võrdlusriigi tootja ja liidu tootjate kuludest ja tehnoloogiatest. Hiinlaste tootmisprotsess on väidetavalt arenenum ning õiglase võrdluse tagamiseks tuleks teha teatavad korrektsioonid. |
| --- | --- |

(30)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks huvitatud isik, et Lõuna-Korea oleks parem võrdlusriik, sest Korea tehased on tootmiskulu ja tootmisprotsessi poolest Hiina tehastele palju sarnasemad. Ta väitis samuti, et mõne Hiina eksportiva tootja tootmiskulud ja tootmisprotsessis kasutatav tehnoloogia erinevad oluliselt võrdlusriigi tootja ja liidu tootjate kuludest ja tehnoloogiatest. Hiinlaste tootmisprotsess on väidetavalt arenenum ning õiglase võrdluse tagamiseks tuleks teha teatavad korrektsioonid.

| (31) | Tuleb märkida, et vaatlusalune toode on nišitoode, mida suudab seetõttu toota suhteliselt väike arv tootjaid. Peale selle on koostöö võrdlusriigi tootjatega vabatahtlik. CISA väitis küll, et Lõuna-Korea oleks sobivam võrdlusriik, kuid ei pakkunud välja konkreetset Korea tootjat, kes oleks valmis koostööd tegema. Komisjon meenutab, et esialgse uurimise ajal tehti koostööettepanek kolmeteistkümnele ettevõtjale kaheksast riigist. Nende hulgas oli ka üks Lõuna-Korea ettevõtja, kes aga ei vastanud ettepanekule. Veebiotsingu ja 41 terasetooteid tootva Lõuna-Korea ettevõtja veebisaidiga tutvumise tulemusena leiti, et ainult kolm nendest toodab õmblusteta torusid. Neist kaks toodab väikese läbimõõduga torusid, mis ei ole vaatlusalused tooted, ning Lõuna-Korea ainuke vaatlusaluse toote tootja kasutab tootmistehnoloogiat, mis ei ole Hiina tootjate peamiste tootmistehnoloogiatega võrreldav. Uurimise käigus saadud tõendite kohaselt toodetakse Lõuna-Koreas peamiselt väikese läbimõõduga õmblusteta torusid, mis ei ole uurimisalused tooted, või kasutatakse tootmistehnoloogiat, mis ei ole võrreldav sellega, mida kasutavad vaatlusaluse toote tootjad Hiinas. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et Lõuna-Koread ei saa pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(31)

Tuleb märkida, et vaatlusalune toode on nišitoode, mida suudab seetõttu toota suhteliselt väike arv tootjaid. Peale selle on koostöö võrdlusriigi tootjatega vabatahtlik. CISA väitis küll, et Lõuna-Korea oleks sobivam võrdlusriik, kuid ei pakkunud välja konkreetset Korea tootjat, kes oleks valmis koostööd tegema. Komisjon meenutab, et esialgse uurimise ajal tehti koostööettepanek kolmeteistkümnele ettevõtjale kaheksast riigist. Nende hulgas oli ka üks Lõuna-Korea ettevõtja, kes aga ei vastanud ettepanekule. Veebiotsingu ja 41 terasetooteid tootva Lõuna-Korea ettevõtja veebisaidiga tutvumise tulemusena leiti, et ainult kolm nendest toodab õmblusteta torusid. Neist kaks toodab väikese läbimõõduga torusid, mis ei ole vaatlusalused tooted, ning Lõuna-Korea ainuke vaatlusaluse toote tootja kasutab tootmistehnoloogiat, mis ei ole Hiina tootjate peamiste tootmistehnoloogiatega võrreldav. Uurimise käigus saadud tõendite kohaselt toodetakse Lõuna-Koreas peamiselt väikese läbimõõduga õmblusteta torusid, mis ei ole uurimisalused tooted, või kasutatakse tootmistehnoloogiat, mis ei ole võrreldav sellega, mida kasutavad vaatlusaluse toote tootjad Hiinas. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et Lõuna-Koread ei saa pidada sobivaks võrdlusriigiks.

| (32) | Peale selle on Mehhiko tootja tootmisprotsess üks nendest, mida kasutavad ka Hiina tootjad, kuigi viimased kasutavad mitut eri tootmisprotsessi. Mehhiko ja Hiina tootmisprotsesside sarnasused olid veel üks argument järelduse kasuks, et Mehhiko on käesoleva uurimise seisukohalt sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(32)

Peale selle on Mehhiko tootja tootmisprotsess üks nendest, mida kasutavad ka Hiina tootjad, kuigi viimased kasutavad mitut eri tootmisprotsessi. Mehhiko ja Hiina tootmisprotsesside sarnasused olid veel üks argument järelduse kasuks, et Mehhiko on käesoleva uurimise seisukohalt sobiv võrdlusriik.

| (33) | Kõnealune huvitatud isik ei esitanud piisavalt tõendeid, et selgitada oma väidetavalt arenenud tootmistehnoloogia ja Mehhikos kasutatud tehnoloogia erinevusi ning tuua arvuliselt välja nende erinevused kuludes. Ta ei esitanud mingit teavet mõne Hiina tootja ega Hiina tegevusala ega ka mitte mõne muu sarnaseid tootmisprotsesse kasutava tootja kulude kohta, mille põhjal komisjon oleks saanud hinnata väidetavaid erinevusi Hiinas kasutatava tehnoloogia ja koostööd tegeva Mehhiko tootja kasutatava tehnoloogia vahel ja nende võimalikku mõju Mehhiko sobivusele võrdlusriigiks. Peale selle ei soovinud ükski Lõuna-Korea tootja koostööd teha. Seetõttu lükati see väide tagasi. Komisjon kinnitas seega Mehhiko kui ainsa kasutada oleva sobiva võrdlusriigi. |
| --- | --- |

(33)

Kõnealune huvitatud isik ei esitanud piisavalt tõendeid, et selgitada oma väidetavalt arenenud tootmistehnoloogia ja Mehhikos kasutatud tehnoloogia erinevusi ning tuua arvuliselt välja nende erinevused kuludes. Ta ei esitanud mingit teavet mõne Hiina tootja ega Hiina tegevusala ega ka mitte mõne muu sarnaseid tootmisprotsesse kasutava tootja kulude kohta, mille põhjal komisjon oleks saanud hinnata väidetavaid erinevusi Hiinas kasutatava tehnoloogia ja koostööd tegeva Mehhiko tootja kasutatava tehnoloogia vahel ja nende võimalikku mõju Mehhiko sobivusele võrdlusriigiks. Peale selle ei soovinud ükski Lõuna-Korea tootja koostööd teha. Seetõttu lükati see väide tagasi. Komisjon kinnitas seega Mehhiko kui ainsa kasutada oleva sobiva võrdlusriigi.

| (34) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et komisjon kinnitas Mehhiko ilma analüüsimata võrdlusriigiks üksnes seetõttu, et see teenis tema eesmärki saada tulemuseks kõrged dumpingumarginaalid. |
| --- | --- |

(34)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et komisjon kinnitas Mehhiko ilma analüüsimata võrdlusriigiks üksnes seetõttu, et see teenis tema eesmärki saada tulemuseks kõrged dumpingumarginaalid.

| (35) | Väide oli deklaratiivne ning kõnealune huvitatud isik ei põhjendanud seda ega esitanud tõendeid Mehhiko mittesobivuse kohta võrdlusriigina kasutamiseks. Peale selle tuletab komisjon meelde, et kui koostööd nõustub tegema ainult üks turumajandusliku riigi eksportiv tootja, on komisjon vastavalt Euroopa Kohtu otsusele GLSi kohtuasjas (C-338/10) kohustatud seda riiki kasutama. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Väide oli deklaratiivne ning kõnealune huvitatud isik ei põhjendanud seda ega esitanud tõendeid Mehhiko mittesobivuse kohta võrdlusriigina kasutamiseks. Peale selle tuletab komisjon meelde, et kui koostööd nõustub tegema ainult üks turumajandusliku riigi eksportiv tootja, on komisjon vastavalt Euroopa Kohtu otsusele GLSi kohtuasjas (C-338/10) kohustatud seda riiki kasutama. Seetõttu lükati see väide tagasi.

2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (36) | Normaalväärtuse arvutuskäik on esitatud esialgse määruse põhjendustes 29–37. |
| --- | --- |

(36)

Normaalväärtuse arvutuskäik on esitatud esialgse määruse põhjendustes 29–37.

| (37) | Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et suuremat osa dumpingumarginaali kindlakstegemiseks kasutatud andmetest on hoitud põhjendamatult konfidentsiaalsena. Eriti tõi kõnealune huvitatud isik esile asjaolu, et koostööd tegeva tootja normaalväärtust ei avalikustatud. |
| --- | --- |

(37)

Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et suuremat osa dumpingumarginaali kindlakstegemiseks kasutatud andmetest on hoitud põhjendamatult konfidentsiaalsena. Eriti tõi kõnealune huvitatud isik esile asjaolu, et koostööd tegeva tootja normaalväärtust ei avalikustatud.

| (38) | Alusmääruse artikli 19 lõike 1 kohaselt on laadilt konfidentsiaalne selline teave, mille avalikustamine võib tuua kaasa 1) märkimisväärse eelise konkurendile või 2) kahjustava mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Kuna müügi- ja kulude alane teave on laadilt konfidentsiaalne, esitati võrdlusriigi tootja kasumit ning müügi-, üld- ja halduskulusid käsitlevad andmed esialgses määruses protsendivahemikena, tagades sellega võimalikult suure läbipaistvuse ilma andmete konfidentsiaalsust rikkumata. Võrdlusriigi tootja taotles oma müügi- ja kuluandmete konfidentsiaalset käsitlemist ja põhjendas selle vajalikkust sellega, et kõnealuste andmete avalikustamine kahjustaks ettevõtja olukorda võrreldes konkurentidega. Samuti annaks normaalväärtuse avalikustamine konkurentidele võimaluse tuletada selle põhjal võrdlusriigi tootja hinnad ja kulud. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Alusmääruse artikli 19 lõike 1 kohaselt on laadilt konfidentsiaalne selline teave, mille avalikustamine võib tuua kaasa 1) märkimisväärse eelise konkurendile või 2) kahjustava mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Kuna müügi- ja kulude alane teave on laadilt konfidentsiaalne, esitati võrdlusriigi tootja kasumit ning müügi-, üld- ja halduskulusid käsitlevad andmed esialgses määruses protsendivahemikena, tagades sellega võimalikult suure läbipaistvuse ilma andmete konfidentsiaalsust rikkumata. Võrdlusriigi tootja taotles oma müügi- ja kuluandmete konfidentsiaalset käsitlemist ja põhjendas selle vajalikkust sellega, et kõnealuste andmete avalikustamine kahjustaks ettevõtja olukorda võrreldes konkurentidega. Samuti annaks normaalväärtuse avalikustamine konkurentidele võimaluse tuletada selle põhjal võrdlusriigi tootja hinnad ja kulud. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (39) | Kuna normaalväärtuse kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 29–37. |
| --- | --- |

(39)

Kuna normaalväärtuse kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 29–37.

| (40) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (edaspidi „Gross“), et komisjon kasutas 27 tooteliigi jaoks, mida Gross uurimisperioodi jooksul eksportis, ainult ühte arvestuslikku normaalväärtust, tegemata vahet tema tootmisprotsessis kasutatud eri teraseliikidel ning karastamis- ja noolutamiskuludel. Väide põhines üldise teabe avalikustamise dokumendi üksikute osade lugemisel ja tõlgendamisel, mille käigus nende tähendus rebiti kogu dokumendi tähenduse kontekstist välja. |
| --- | --- |

(40)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (edaspidi „Gross“), et komisjon kasutas 27 tooteliigi jaoks, mida Gross uurimisperioodi jooksul eksportis, ainult ühte arvestuslikku normaalväärtust, tegemata vahet tema tootmisprotsessis kasutatud eri teraseliikidel ning karastamis- ja noolutamiskuludel. Väide põhines üldise teabe avalikustamise dokumendi üksikute osade lugemisel ja tõlgendamisel, mille käigus nende tähendus rebiti kogu dokumendi tähenduse kontekstist välja.

| (41) | Komisjon tuletas meelde, et dumpingu arvutuskäik esitati esialgse määruse põhjendustes 44–47 ning toodi ära üldise teabe avalikustamise dokumendi põhjenduses 41. Esialgse määruse põhjenduses 44 on just nimelt märgitud, et komisjon võrdles iga tooteliigi normaalväärtust ja ekspordihinda eraldi ega kasutanud kunagi kõikide tooteliikide jaoks sama normaalväärtust. Võrdluseks kasutatud tooteliigid olid määratletud võrdlusriigi tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele saadetud küsimustikes. Teraseklass, karastamine ja noolutamine ning muud omadused määrati iga tooteliigi jaoks eraldi kindlaks ning neid võeti tootmiskulu arvutamisel ja normaalväärtuse arvestuslikul määramisel arvesse, tehes igale omadusele vastavad korrektsioonid. Kuna väide põhines üldise teabe avalikustamise dokumendi valetõlgendusel, lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon tuletas meelde, et dumpingu arvutuskäik esitati esialgse määruse põhjendustes 44–47 ning toodi ära üldise teabe avalikustamise dokumendi põhjenduses 41. Esialgse määruse põhjenduses 44 on just nimelt märgitud, et komisjon võrdles iga tooteliigi normaalväärtust ja ekspordihinda eraldi ega kasutanud kunagi kõikide tooteliikide jaoks sama normaalväärtust. Võrdluseks kasutatud tooteliigid olid määratletud võrdlusriigi tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele saadetud küsimustikes. Teraseklass, karastamine ja noolutamine ning muud omadused määrati iga tooteliigi jaoks eraldi kindlaks ning neid võeti tootmiskulu arvutamisel ja normaalväärtuse arvestuslikul määramisel arvesse, tehes igale omadusele vastavad korrektsioonid. Kuna väide põhines üldise teabe avalikustamise dokumendi valetõlgendusel, lükati see tagasi.

| (42) | Gross väitis ka, et komisjon peaks tema eksportmüügist välja arvama tooteliigid, mida võrdlusriigi Mehhiko tootja TAMSA ei tooda. |
| --- | --- |

(42)

Gross väitis ka, et komisjon peaks tema eksportmüügist välja arvama tooteliigid, mida võrdlusriigi Mehhiko tootja TAMSA ei tooda.

| (43) | Lähtudes WTO otsusest juhtumis „European Communities – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China“ (Euroopa ühendused – lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide kohta), (5) järgib komisjon tavaliselt põhimõtet, et normaalväärtus tuleb leida või arvestuslikult määrata eksportiva tootja iga eksporditud tooteliigi jaoks. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Lähtudes WTO otsusest juhtumis „European Communities – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China“ (Euroopa ühendused – lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide kohta), (5) järgib komisjon tavaliselt põhimõtet, et normaalväärtus tuleb leida või arvestuslikult määrata eksportiva tootja iga eksporditud tooteliigi jaoks. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

5

3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (44) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 38 ja 39. |
| --- | --- |

(44)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 38 ja 39.

4.   Võrdlus

Võrdlus

| (45) | Normaalväärtuse ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinna võrdlemise metoodikat on kirjeldatud esialgse määruse põhjendustes 40–43. |
| --- | --- |

(45)

Normaalväärtuse ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinna võrdlemise metoodikat on kirjeldatud esialgse määruse põhjendustes 40–43.

| (46) | Siinkohal meenutatakse, et Hiinas tagastatakse ekspordi puhul ainult osa käibemaksust. Et tagada normaalväärtuse väljendamine ekspordihinnaga samal maksustamistasemel, lisati esialgses määruses normaalväärtusele see käibemaksu osa, mida eksporditud suure läbimõõduga õmblusteta torude eest tasutud käibemaksust Hiina eksportivatele tootjatele ei tagastatud. See mittetagastatav käibemaksu osa oli kõikide tooteliikide puhul 8 %. |
| --- | --- |

(46)

Siinkohal meenutatakse, et Hiinas tagastatakse ekspordi puhul ainult osa käibemaksust. Et tagada normaalväärtuse väljendamine ekspordihinnaga samal maksustamistasemel, lisati esialgses määruses normaalväärtusele see käibemaksu osa, mida eksporditud suure läbimõõduga õmblusteta torude eest tasutud käibemaksust Hiina eksportivatele tootjatele ei tagastatud. See mittetagastatav käibemaksu osa oli kõikide tooteliikide puhul 8 %.

| (47) | Kaebuse esitajad märkisid, et tagastatav käibemaksu osa ei ole Hiinas kõikide tooteliikide puhul sama. Täpsemalt on nafta- ja gaasimaardlate uurimiseks kasutatavate torude tagastatav käibemaks 13 %, ülejäänud tooteliikide puhul aga 9 %. Kaebuse esitaja väitis, et dumpingumarginaalid tuleks sellest lähtudes ümber arvutada, ja soovis kinnitust, et kõnealune käibemaks enne tagastamist tõepoolest tasuti. |
| --- | --- |

(47)

Kaebuse esitajad märkisid, et tagastatav käibemaksu osa ei ole Hiinas kõikide tooteliikide puhul sama. Täpsemalt on nafta- ja gaasimaardlate uurimiseks kasutatavate torude tagastatav käibemaks 13 %, ülejäänud tooteliikide puhul aga 9 %. Kaebuse esitaja väitis, et dumpingumarginaalid tuleks sellest lähtudes ümber arvutada, ja soovis kinnitust, et kõnealune käibemaks enne tagastamist tõepoolest tasuti.

| (48) | Kuna kõikide tooteliikide käibemaks oli Hiinas ühtemoodi 17 %, siis oli nafta- ja gaasimaardlate uurimiseks kasutatavate torude puhul mittetagastatav käibemaksu osa seega 4 %, teiste tooteliikide puhul aga 8 %. |
| --- | --- |

(48)

Kuna kõikide tooteliikide käibemaks oli Hiinas ühtemoodi 17 %, siis oli nafta- ja gaasimaardlate uurimiseks kasutatavate torude puhul mittetagastatav käibemaksu osa seega 4 %, teiste tooteliikide puhul aga 8 %.

| (49) | Komisjon vaatas seetõttu läbi nende ettevõtjate andmete korrektsioonid, kes olid oma vastuses küsimustikule esitanud iga tehingu pealt tegelikult tagastatud käibemaksu osa. Need eksportivad tootjad olid Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd. Nende ettevõtjate dumpingumarginaalid arvutati sellele vastavalt ümber. Mittetagastatava käibemaksu määra arvestavad ümberarvutused andsid tulemuseks veidi väiksemad dumpingumarginaalid. Ülejäänud valimisse kaasatud ettevõtjate dumpingumarginaalid jäid ajutise määra tasemele. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon vaatas seetõttu läbi nende ettevõtjate andmete korrektsioonid, kes olid oma vastuses küsimustikule esitanud iga tehingu pealt tegelikult tagastatud käibemaksu osa. Need eksportivad tootjad olid Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd. Nende ettevõtjate dumpingumarginaalid arvutati sellele vastavalt ümber. Mittetagastatava käibemaksu määra arvestavad ümberarvutused andsid tulemuseks veidi väiksemad dumpingumarginaalid. Ülejäänud valimisse kaasatud ettevõtjate dumpingumarginaalid jäid ajutise määra tasemele.

| (50) | Kontrollkäigul tehti kindlaks, et käibemaks oli enne tagastamist tõepoolest tasutud. |
| --- | --- |

(50)

Kontrollkäigul tehti kindlaks, et käibemaks oli enne tagastamist tõepoolest tasutud.

5.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (51) | Dumpingumarginaali arvutuskäik on esitatud esialgse määruse põhjendustes 44–47. |
| --- | --- |

(51)

Dumpingumarginaali arvutuskäik on esitatud esialgse määruse põhjendustes 44–47.

| (52) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul andis normaalväärtuse täpsem korrigeerimine käibemaksu võrra tulemuseks järgmised lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal (%) |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 45,4 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. | 103,8 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. | 39,9 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | 92,9 |
| Muud koostööd tegevad tootjad | 73,6 |
| Kõik teised tootjad | 103,8 |

(52)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul andis normaalväärtuse täpsem korrigeerimine käibemaksu võrra tulemuseks järgmised lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

45,4

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

103,8

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

39,9

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

92,9

Muud koostööd tegevad tootjad

73,6

Kõik teised tootjad

103,8

Ainsa individuaalset kontrollimist taotlenud eksportiva tootja Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. lõplik dumpingumarginaal üldise teabe avalikustamise dokumentides oli 66,0 %.

| (53) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (edaspidi „Gross“)), et tema dumpingumarginaal (66,0 %) ei saa olla suurem kui Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. (edaspidi „Chengde“) ja Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. (edaspidi „Lontrin“) dumpingumarginaalid, mis olid vastavalt 45,4 % ja 39,9 %. See väide põhines kahe kaalutluse kombinatsioonil: i) eeldusel, et dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutatud normaalväärtus oli kõigi kolme Hiina eksportija puhul sama, ja ii) asjaolul, et tollikoodide tasandil koostatud Hiina kaubandusstatistika põhjal on Grossi keskmine ühiku ekspordihind kõrgem kui Chengdel ja Lontrinil. |
| --- | --- |

(53)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (edaspidi „Gross“)), et tema dumpingumarginaal (66,0 %) ei saa olla suurem kui Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. (edaspidi „Chengde“) ja Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. (edaspidi „Lontrin“) dumpingumarginaalid, mis olid vastavalt 45,4 % ja 39,9 %. See väide põhines kahe kaalutluse kombinatsioonil: i) eeldusel, et dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutatud normaalväärtus oli kõigi kolme Hiina eksportija puhul sama, ja ii) asjaolul, et tollikoodide tasandil koostatud Hiina kaubandusstatistika põhjal on Grossi keskmine ühiku ekspordihind kõrgem kui Chengdel ja Lontrinil.

| (54) | Grossi eeldusega seoses tuletas komisjon meelde, et dumpingumarginaali arvutamise aluseks ei olnud iga eksportiva tootja jaoks saadud keskmine normaalväärtus, vaid iga sellise tooteliigi normaalväärtus, mida see eksportiv tootja liidu turule ekspordib. Kaalutud keskmise dumpingumarginaali arvutamisel oli seega määrav eksporditav tootevalik. Kuna kõnealused kolm eksportivat tootjat ei eksportinud uurimisperioodi jooksul sama tootevalikut, ei pea see Grossi eeldus paika. Peale selle põhinesid dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud ühiku ekspordihinnad tegelikel eksporditehingutel, mitte statistilistel andmetel. Samuti määrati ühiku ekspordihinnad selliste tooteliikide tasandil, mis ei vasta Grossi väites kasutatud tollikoodidele. Kuna väide põhines ebaõigetel eeldustel ja ebapiisavatel faktidel, lükati see tagasi. Küll aga ilmnes dumpingumarginaali arvutuskäigu läbivaatamise käigus tehnilisi vigu, mille parandamise tulemusena kahanes lõplik dumpingumarginaal 66,0 %-lt 52,3 %-le. |
| --- | --- |

(54)

Grossi eeldusega seoses tuletas komisjon meelde, et dumpingumarginaali arvutamise aluseks ei olnud iga eksportiva tootja jaoks saadud keskmine normaalväärtus, vaid iga sellise tooteliigi normaalväärtus, mida see eksportiv tootja liidu turule ekspordib. Kaalutud keskmise dumpingumarginaali arvutamisel oli seega määrav eksporditav tootevalik. Kuna kõnealused kolm eksportivat tootjat ei eksportinud uurimisperioodi jooksul sama tootevalikut, ei pea see Grossi eeldus paika. Peale selle põhinesid dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud ühiku ekspordihinnad tegelikel eksporditehingutel, mitte statistilistel andmetel. Samuti määrati ühiku ekspordihinnad selliste tooteliikide tasandil, mis ei vasta Grossi väites kasutatud tollikoodidele. Kuna väide põhines ebaõigetel eeldustel ja ebapiisavatel faktidel, lükati see tagasi. Küll aga ilmnes dumpingumarginaali arvutuskäigu läbivaatamise käigus tehnilisi vigu, mille parandamise tulemusena kahanes lõplik dumpingumarginaal 66,0 %-lt 52,3 %-le.

D.   LIIDU TOOTMISHARU

LIIDU TOOTMISHARU

| (55) | Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 49–51. |
| --- | --- |

(55)

Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 49–51.

| (56) | Esialgse määruse põhjenduse 52 kohta tehtud märkusi seoses liidu tootmisharu esindava valimi moodustamisega käsitleti eespool koos esialgse määruse põhjenduste 7 kuni 9 kohta tehtud märkustega. |
| --- | --- |

(56)

Esialgse määruse põhjenduse 52 kohta tehtud märkusi seoses liidu tootmisharu esindava valimi moodustamisega käsitleti eespool koos esialgse määruse põhjenduste 7 kuni 9 kohta tehtud märkustega.

E.   KAHJU

KAHJU

1.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (57) | Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjenduses 53 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(57)

Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjenduses 53 esitatud järeldused.

2.   Import asjaomasest riigist liitu

Import asjaomasest riigist liitu

Asjaomase impordi maht ja turuosa

Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (58) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 54 toodud 2012. aasta impordimahu, väites, et ühes varasemas lõpetatud uurimises sama toote kohta oli kasutatud teistsuguseid andmeid. |
| --- | --- |

(58)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 54 toodud 2012. aasta impordimahu, väites, et ühes varasemas lõpetatud uurimises sama toote kohta oli kasutatud teistsuguseid andmeid.

| (59) | Komisjon selgitas, et kõnealuse varasema uurimisega seotud kaebus esitati 2012. aasta detsembris. Seetõttu ei sisaldanud see kogu 2012. aasta impordimahtu, vaid põhines 2011. aasta teise poole ja 2012. aasta esimese poole andmetel. Esialgse määruse põhjenduses 54 kasutatud andmed põhinesid aga Eurostati andmetel aastate 2012–2015 kohta tervikuna. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon selgitas, et kõnealuse varasema uurimisega seotud kaebus esitati 2012. aasta detsembris. Seetõttu ei sisaldanud see kogu 2012. aasta impordimahtu, vaid põhines 2011. aasta teise poole ja 2012. aasta esimese poole andmetel. Esialgse määruse põhjenduses 54 kasutatud andmed põhinesid aga Eurostati andmetel aastate 2012–2015 kohta tervikuna. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (60) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus, et põhjenduses 59 toodud komisjoni selgitus ei anna vastust nende väitele, et 2011. aasta oleks sobinud paremini uurimisperioodi algusaastaks. |
| --- | --- |

(60)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus, et põhjenduses 59 toodud komisjoni selgitus ei anna vastust nende väitele, et 2011. aasta oleks sobinud paremini uurimisperioodi algusaastaks.

| (61) | Komisjon selgitas, et põhjenduses 59 käsitleti ühe teise huvitatud isiku esitatud väidet. Uurimisperioodi kohta esitatud väidet käsitleti põhjenduses 17. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon selgitas, et põhjenduses 59 käsitleti ühe teise huvitatud isiku esitatud väidet. Uurimisperioodi kohta esitatud väidet käsitleti põhjenduses 17.

| (62) | Kuna impordimahu kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 54 ja 55. |
| --- | --- |

(62)

Kuna impordimahu kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 54 ja 55.

Impordihind ja hinna allalöömine

Impordihind ja hinna allalöömine

| (63) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist avastati esialgse määruse põhjendustest 56–58 ja 105 impordistatistikaga seotud tehniline viga. |
| --- | --- |

(63)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist avastati esialgse määruse põhjendustest 56–58 ja 105 impordistatistikaga seotud tehniline viga.

| (64) | Esialgse määruse põhjenduse 56 järeldusi muudeti seetõttu järgmiselt.
  Allolevas tabelis on esitatud Hiinast pärit impordi keskmine hind. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind eurodes tonni kohta | 1 096 | 1 079 | 1 037 | 1 099 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 95 | 100 |
| Allikas: Euroopa Komisjon (Eurostat). |

(64)

Esialgse määruse põhjenduse 56 järeldusi muudeti seetõttu järgmiselt.

Allolevas tabelis on esitatud Hiinast pärit impordi keskmine hind.

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Keskmine hind eurodes tonni kohta

1 096

1 079

1 037

1 099

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

95

95

100

100

Allikas: Euroopa Komisjon (Eurostat).

Allikas:

| (65) | Esialgse määruse põhjenduse 57 järeldusi muudeti järgmiselt.
  Keskmised impordihinnad määrati kindlaks Eurostati impordistatistika põhjal. Hiinast pärit imporditavate toodete keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. Impordihinnad olid 2014. aastal pisut madalamad kui varasematel aastatel, kuid 2015. aastal tõusid hinnad tagasi esialgsele tasemele. |
| --- | --- |

(65)

Esialgse määruse põhjenduse 57 järeldusi muudeti järgmiselt.

Keskmised impordihinnad määrati kindlaks Eurostati impordistatistika põhjal. Hiinast pärit imporditavate toodete keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. Impordihinnad olid 2014. aastal pisut madalamad kui varasematel aastatel, kuid 2015. aastal tõusid hinnad tagasi esialgsele tasemele.

| (66) | Esialgse määruse põhjenduse 58 järeldusi muudeti järgmiselt.
  Siiski sõltub imporditavate toodete keskmine hind tootevalikust, eelkõige teraseklassist, mis ei kajastu kaubandusstatistikas. Kui kõikide Hiina eksportivate tootjate keskmine eksportmüügihind uurimisperioodil oli 1 099 eurot tonni kohta, siis valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate keskmine eksportmüügihind oli 1 102 eurot tonni kohta ning varieerus vahemikus 946 – 1 444 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(66)

Esialgse määruse põhjenduse 58 järeldusi muudeti järgmiselt.

Siiski sõltub imporditavate toodete keskmine hind tootevalikust, eelkõige teraseklassist, mis ei kajastu kaubandusstatistikas. Kui kõikide Hiina eksportivate tootjate keskmine eksportmüügihind uurimisperioodil oli 1 099 eurot tonni kohta, siis valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate keskmine eksportmüügihind oli 1 102 eurot tonni kohta ning varieerus vahemikus 946 – 1 444 eurot tonni kohta.

| (67) | Kuna impordihindade kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 56–59 põhjendustes 64–66 esitatud muudetud kujul. |
| --- | --- |

(67)

Kuna impordihindade kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendused 56–59 põhjendustes 64–66 esitatud muudetud kujul.

| (68) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist soovisid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus täpsemaid põhjendusi, miks eemaldati hindade allalöömise ja kahjumarginaali kindlakstegemiseks toote kontrollnumbritest kaks omadust. Nad väitsid, et nende kahe omaduse eemaldamine võis anda tulemuseks põhjendamatult suured kahjumarginaalid. Samuti soovisid nad selgitust, miks Hiinast eksporditud tooted kontrollnumbriga 214NN ja 215NN ei vastanud liidu tootjate müügile liidus. |
| --- | --- |

(68)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist soovisid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus täpsemaid põhjendusi, miks eemaldati hindade allalöömise ja kahjumarginaali kindlakstegemiseks toote kontrollnumbritest kaks omadust. Nad väitsid, et nende kahe omaduse eemaldamine võis anda tulemuseks põhjendamatult suured kahjumarginaalid. Samuti soovisid nad selgitust, miks Hiinast eksporditud tooted kontrollnumbriga 214NN ja 215NN ei vastanud liidu tootjate müügile liidus.

| (69) | Komisjon selgitas kooskõlas esialgsete järelduste avalikustamise ajal eksportivatele tootjatele antud teabega, et seitsmest omadusest koosnevaid terviklikke toote kontrollnumbreid kasutades ei olnud võimalik leida piisavalt vastavuses olevaid tooteid. Toote kontrollnumbri lihtsustamiseks eemaldati omadused „karastamine ja noolutamine“ ning „katsetamine“. Lihtsustamise tulemusena vastas esialgse uurimise ajal 62–99 % valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ekspordist liidu tootmisharu poolt liidus müüdud tooteliikidele. Vastupidiselt väidetule tagas suurem vastavuse määr selle, et järeldused kahju kohta tehti representatiivsel alusel ja mitte üksikute tehingute põhjal. Komisjon kohandas Hiina eksportivate tootjate väidete põhjal võrdlusmeetodit. Nende tooteliikide impordihindu, mida liidu tootmisharu ei müünud, võrreldi arvestusliku liidu müügihinnaga, mis põhines lähima tooteliikide rühma – st sama esimese toote kontrollnumbri omadusega tooteliikide – keskmisel liidu müügihinnal. Selle tulemusena vastas kogu valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate eksport liidu tootjate müügile. Hinna allalöömise marginaalid jäid vahemikku 15,2–29,1 %. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon selgitas kooskõlas esialgsete järelduste avalikustamise ajal eksportivatele tootjatele antud teabega, et seitsmest omadusest koosnevaid terviklikke toote kontrollnumbreid kasutades ei olnud võimalik leida piisavalt vastavuses olevaid tooteid. Toote kontrollnumbri lihtsustamiseks eemaldati omadused „karastamine ja noolutamine“ ning „katsetamine“. Lihtsustamise tulemusena vastas esialgse uurimise ajal 62–99 % valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ekspordist liidu tootmisharu poolt liidus müüdud tooteliikidele. Vastupidiselt väidetule tagas suurem vastavuse määr selle, et järeldused kahju kohta tehti representatiivsel alusel ja mitte üksikute tehingute põhjal. Komisjon kohandas Hiina eksportivate tootjate väidete põhjal võrdlusmeetodit. Nende tooteliikide impordihindu, mida liidu tootmisharu ei müünud, võrreldi arvestusliku liidu müügihinnaga, mis põhines lähima tooteliikide rühma – st sama esimese toote kontrollnumbri omadusega tooteliikide – keskmisel liidu müügihinnal. Selle tulemusena vastas kogu valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate eksport liidu tootjate müügile. Hinna allalöömise marginaalid jäid vahemikku 15,2–29,1 %.

| (70) | Konkreetsete toote kontrollnumbrite küsimuse puhul selgitas komisjon, et asjaomaste tooteliikide eksportmüük ei vastanud esialgse uurimise ajal liidu müügile seetõttu, et liidu tootjad ei müünud liidus seda liiki tooteid, mille seinapaksus on üle 30 mm. Lõpliku uurimise ajal kaasati ka need tooteliigid hinnavõrdlusse, kasutades eespool kirjeldatud kohandatud meetodit. |
| --- | --- |

(70)

Konkreetsete toote kontrollnumbrite küsimuse puhul selgitas komisjon, et asjaomaste tooteliikide eksportmüük ei vastanud esialgse uurimise ajal liidu müügile seetõttu, et liidu tootjad ei müünud liidus seda liiki tooteid, mille seinapaksus on üle 30 mm. Lõpliku uurimise ajal kaasati ka need tooteliigid hinnavõrdlusse, kasutades eespool kirjeldatud kohandatud meetodit.

| (71) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist soovis üks Hiina eksportiv tootja lisaselgitusi oma individuaalse kahjumarginaali kohta võrreldes teiste Hiina eksportivate tootjatega, tuginedes tollistatistika hinnavõrdlusele. Teiseks seadis see eksportiv tootja kahtluse alla toote kontrollnumbri lihtsustamise kahe omaduse eemaldamise teel, väites, et selline lihtsustamine ei ole põhjendatud ning võis tuua kaasa eri laadi suuruste võrdlemise. Ta avaldas soovi, et komisjon teeks mõne tema tooteliigi puhul korrektsioonid vastavalt nende karastamise ja noolutamisega seotud füüsikalistele omadustele, arvates karastamise ja noolutamise keskmise kulu turuhinnast madalamast hinnast maha. Kolmandaks märkis sama tootja, et liidu müügihinnad ei olnud loogilises vastavuses toodete pikkuse ja seinapaksusega. Neljandaks soovis ta selgitust ka selle kohta, mille põhjal saadi arvestuslik liidu müügihind nende tooteliikide puhul, mida liidu tootjad liidus ei müünud. |
| --- | --- |

(71)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist soovis üks Hiina eksportiv tootja lisaselgitusi oma individuaalse kahjumarginaali kohta võrreldes teiste Hiina eksportivate tootjatega, tuginedes tollistatistika hinnavõrdlusele. Teiseks seadis see eksportiv tootja kahtluse alla toote kontrollnumbri lihtsustamise kahe omaduse eemaldamise teel, väites, et selline lihtsustamine ei ole põhjendatud ning võis tuua kaasa eri laadi suuruste võrdlemise. Ta avaldas soovi, et komisjon teeks mõne tema tooteliigi puhul korrektsioonid vastavalt nende karastamise ja noolutamisega seotud füüsikalistele omadustele, arvates karastamise ja noolutamise keskmise kulu turuhinnast madalamast hinnast maha. Kolmandaks märkis sama tootja, et liidu müügihinnad ei olnud loogilises vastavuses toodete pikkuse ja seinapaksusega. Neljandaks soovis ta selgitust ka selle kohta, mille põhjal saadi arvestuslik liidu müügihind nende tooteliikide puhul, mida liidu tootjad liidus ei müünud.

| (72) | Esimese väite kohta selgitas komisjon, et hindu võrreldakse tooteliikide kaupa. Seetõttu ei pruugi tulemus vastata tollikoodide põhjal saadud keskmistele hinnamustritele, sest sama tollikoodi alla kuuluvad tootevalikud ei ole kahe eksportiva tootja puhul samad. Vastuseks teisele väitele nõustus komisjon taotletud korrektsiooniga. Vastavalt sellele arvutati kõnealuse eksportiva tootja kahjumarginaal taotluses käsitletud tooteliikide ulatuses ümber. Leiti, et karastamise ja noolutamisega on seotud alla 5 % asjaomaste toodete müügimahust liidus. Karastamise ja noolutamise maksumuseks saadi kättesaadavate andmete põhjal 30–60 eurot tonni kohta. Korrektsiooni mõju kõnealuse Hiina eksportiva tootja kahjumarginaalile jäi alla 0,2 %. Seoses kolmanda väitega, mis käsitles hindade loogikat, selgitas komisjon, et keskmised liidu müügihinnad saadi valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud tehingute põhjal. Hinnad sõltusid konkreetsetest turutingimustest iga tehingu ajal. Neljandaks selgitas komisjon seoses arvestusliku müügihinna alusega ja kooskõlas avalikustamisdokumentides esitatud teabega, et ühiku arvestusliku müügihinnana kasutati nende tooteliikide keskmist liidu müügihinda, mille esimene toote kontrollnumbri omadus on sama. |
| --- | --- |

(72)

Esimese väite kohta selgitas komisjon, et hindu võrreldakse tooteliikide kaupa. Seetõttu ei pruugi tulemus vastata tollikoodide põhjal saadud keskmistele hinnamustritele, sest sama tollikoodi alla kuuluvad tootevalikud ei ole kahe eksportiva tootja puhul samad. Vastuseks teisele väitele nõustus komisjon taotletud korrektsiooniga. Vastavalt sellele arvutati kõnealuse eksportiva tootja kahjumarginaal taotluses käsitletud tooteliikide ulatuses ümber. Leiti, et karastamise ja noolutamisega on seotud alla 5 % asjaomaste toodete müügimahust liidus. Karastamise ja noolutamise maksumuseks saadi kättesaadavate andmete põhjal 30–60 eurot tonni kohta. Korrektsiooni mõju kõnealuse Hiina eksportiva tootja kahjumarginaalile jäi alla 0,2 %. Seoses kolmanda väitega, mis käsitles hindade loogikat, selgitas komisjon, et keskmised liidu müügihinnad saadi valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud tehingute põhjal. Hinnad sõltusid konkreetsetest turutingimustest iga tehingu ajal. Neljandaks selgitas komisjon seoses arvestusliku müügihinna alusega ja kooskõlas avalikustamisdokumentides esitatud teabega, et ühiku arvestusliku müügihinnana kasutati nende tooteliikide keskmist liidu müügihinda, mille esimene toote kontrollnumbri omadus on sama.

| (73) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis arvestusliku liidu müügihinna kahtluse alla veel üks Hiina eksportiv tootja. Ta väitis, et selle asemel et saada arvestuslik liidu müügihind kõikide sama kategooria toodete keskmise liidu müügihinna põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 69, oleks sellena tulnud kasutada üksnes nende tooteliikide keskmist liidu müügihinda, mida konkreetne Hiina eksportiv tootja oli eksportinud. |
| --- | --- |

(73)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis arvestusliku liidu müügihinna kahtluse alla veel üks Hiina eksportiv tootja. Ta väitis, et selle asemel et saada arvestuslik liidu müügihind kõikide sama kategooria toodete keskmise liidu müügihinna põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 69, oleks sellena tulnud kasutada üksnes nende tooteliikide keskmist liidu müügihinda, mida konkreetne Hiina eksportiv tootja oli eksportinud.

| (74) | Komisjon märkis, et sellise meetodiga oleks sama toote kontrollnumbri jaoks saadud erinevad liidu müügihinnad, olenevalt iga eksportiva tootja tootevalikust. Seetõttu ei tagaks selline meetod kõikide Hiina eksportivate tootjate võrdset kohtlemist. Ka oleksid väiksemal tooteliikide hulgal põhinevad tulemused vähem tüüpilised kui kõikide liidus müüdud tooteliikide alusel saadud tulemused. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon märkis, et sellise meetodiga oleks sama toote kontrollnumbri jaoks saadud erinevad liidu müügihinnad, olenevalt iga eksportiva tootja tootevalikust. Seetõttu ei tagaks selline meetod kõikide Hiina eksportivate tootjate võrdset kohtlemist. Ka oleksid väiksemal tooteliikide hulgal põhinevad tulemused vähem tüüpilised kui kõikide liidus müüdud tooteliikide alusel saadud tulemused. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (75) | Kõnealune Hiina eksportiv tootja seadis kahtluse alla liidu müügihindade kasutamise hindade allalöömise arvutuskäigus (esialgse määruse põhjendus 60) ning kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutuskäigus (esialgse määruse põhjendused 138–140). Tema väitel ei olnud meetod korrektne, sest liidu tootmisharu keskmine tulemus ei ole tõenäoliselt võrdne konkreetse kasumiga iga toote kontrollnumbri puhul. Ta väitis, et selle asemel oleks tulnud võrrelda kulusid. |
| --- | --- |

(75)

Kõnealune Hiina eksportiv tootja seadis kahtluse alla liidu müügihindade kasutamise hindade allalöömise arvutuskäigus (esialgse määruse põhjendus 60) ning kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutuskäigus (esialgse määruse põhjendused 138–140). Tema väitel ei olnud meetod korrektne, sest liidu tootmisharu keskmine tulemus ei ole tõenäoliselt võrdne konkreetse kasumiga iga toote kontrollnumbri puhul. Ta väitis, et selle asemel oleks tulnud võrrelda kulusid.

| (76) | Komisjon märkis, et kui hindade asemel oleks kasutatud liidu tootmisharu kulusid, nagu soovis kõnealune Hiina eksportiv tootja, oleks võrdlus olnud ebatäpsem. Põhjus on selles, et kulupõhises võrdluses ei oleks saanud arvesse võtta kaubandustasandit, sest seda saab teha üksnes kindlate müügitehingute (milleks on täpsemalt otsemüük lõppkasutajatele) kõrvalejätmise teel. Kulupõhine arvutus oleks aga põhinenud tootmiskuludel, hõlmates seega kõiki tooteid. Hiinast pärit importi vahendavad kauplejad. Otsemüük lõppkasutajale hõlmab tavaliselt kohandatud lisanõudeid, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 61. Kulupõhise arvutamise korral oleks seega võrreldud omavahel eri liiki tehinguid ja tooteid. Vastupidiselt väidetule andis kaubandustasandi arvessevõtmine seega tulemuseks madalamad kahjumarginaalid, sest arvestusest jäeti välja kulumahukas müük otse lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon märkis, et kui hindade asemel oleks kasutatud liidu tootmisharu kulusid, nagu soovis kõnealune Hiina eksportiv tootja, oleks võrdlus olnud ebatäpsem. Põhjus on selles, et kulupõhises võrdluses ei oleks saanud arvesse võtta kaubandustasandit, sest seda saab teha üksnes kindlate müügitehingute (milleks on täpsemalt otsemüük lõppkasutajatele) kõrvalejätmise teel. Kulupõhine arvutus oleks aga põhinenud tootmiskuludel, hõlmates seega kõiki tooteid. Hiinast pärit importi vahendavad kauplejad. Otsemüük lõppkasutajale hõlmab tavaliselt kohandatud lisanõudeid, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 61. Kulupõhise arvutamise korral oleks seega võrreldud omavahel eri liiki tehinguid ja tooteid. Vastupidiselt väidetule andis kaubandustasandi arvessevõtmine seega tulemuseks madalamad kahjumarginaalid, sest arvestusest jäeti välja kulumahukas müük otse lõpptarbijatele.

| (77) | Kaebuse esitaja seadis esialgse määruse põhjenduses 61 kirjeldatud otse lõpptarbijale müüdud toodete väljajätmise kahtluse alla. Ta väitis, et ehkki Hiina tooteid müüakse tõepoolest turustajate kaudu, on sellisel viisil müüdud toodete hulgas ka tellimus- ja kvaliteettooteid. Kaebuse esitaja sõnul ei ole seega põhjust otsemüüki lõpptarbijatele võrdlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(77)

Kaebuse esitaja seadis esialgse määruse põhjenduses 61 kirjeldatud otse lõpptarbijale müüdud toodete väljajätmise kahtluse alla. Ta väitis, et ehkki Hiina tooteid müüakse tõepoolest turustajate kaudu, on sellisel viisil müüdud toodete hulgas ka tellimus- ja kvaliteettooteid. Kaebuse esitaja sõnul ei ole seega põhjust otsemüüki lõpptarbijatele võrdlusest välja jätta.

| (78) | Komisjon märkis, et nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportivad tootjad müüvad enamasti kauplejate kaudu. Seetõttu leiti, et hindade võrdlemine samal kaubandustasandil, nagu on kirjeldatud esialgse määruse põhjendustes 60 ja 61, on kõige täpsem meetod Hiinast pärit impordi hindade võrdlemiseks võimalikult sarnaste müügitehingutega liidus. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon märkis, et nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportivad tootjad müüvad enamasti kauplejate kaudu. Seetõttu leiti, et hindade võrdlemine samal kaubandustasandil, nagu on kirjeldatud esialgse määruse põhjendustes 60 ja 61, on kõige täpsem meetod Hiinast pärit impordi hindade võrdlemiseks võimalikult sarnaste müügitehingutega liidus.

| (79) | Sellest tulenevalt kinnitati esialgse määruse põhjendustes 60–62 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(79)

Sellest tulenevalt kinnitati esialgse määruse põhjendustes 60–62 esitatud järeldused.

3.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (80) | Esialgse määruse põhjendustes 8 ja 107 juhiti tähelepanu ühe valimisse kaasatud liidu tootja suurtele kuludele. Seda asjaolu uuriti pärast ajutiste meetmete kehtestamist põhjalikumalt. |
| --- | --- |

(80)

Esialgse määruse põhjendustes 8 ja 107 juhiti tähelepanu ühe valimisse kaasatud liidu tootja suurtele kuludele. Seda asjaolu uuriti pärast ajutiste meetmete kehtestamist põhjalikumalt.

| (81) | Esiteks kõrvaldati liidu müügi kasumlikkuse arvutuskäigust ühe liidu tootja erakorraliste mahakandmiste mõju. Erakorralised mahakandmised raamatupidamise aastaaruannetes olid seotud teatavate varade väärtuse langusega tingituna müügi vähenemisest nafta- ja gaasisegmendis väljaspool liitu. Need moodustasid perioodil 2014–2015 kogu kontserni peale kokku ligikaudu 1 400 miljonit eurot. Osa mahakandmistest oli mõjutanud vaatlusaluse toote tootmisvarade väärtust Euroopas ning seda oli arvestatud tootmiskuluna. See osa mahakandmistest jättis liidu müügist seetõttu kahjumlikuma mulje, kui see oleks paistnud liidu müügi tavapärase kulustruktuuri korral. Kõnealune kulum arvati seega liidu müügi maksumusest välja. Selle tulemusena vähenes liidu müügi keskmine maksumus 2014. ja 2015. aastal 60–80 euro võrra tonni kohta. |
| --- | --- |

(81)

Esiteks kõrvaldati liidu müügi kasumlikkuse arvutuskäigust ühe liidu tootja erakorraliste mahakandmiste mõju. Erakorralised mahakandmised raamatupidamise aastaaruannetes olid seotud teatavate varade väärtuse langusega tingituna müügi vähenemisest nafta- ja gaasisegmendis väljaspool liitu. Need moodustasid perioodil 2014–2015 kogu kontserni peale kokku ligikaudu 1 400 miljonit eurot. Osa mahakandmistest oli mõjutanud vaatlusaluse toote tootmisvarade väärtust Euroopas ning seda oli arvestatud tootmiskuluna. See osa mahakandmistest jättis liidu müügist seetõttu kahjumlikuma mulje, kui see oleks paistnud liidu müügi tavapärase kulustruktuuri korral. Kõnealune kulum arvati seega liidu müügi maksumusest välja. Selle tulemusena vähenes liidu müügi keskmine maksumus 2014. ja 2015. aastal 60–80 euro võrra tonni kohta.

| (82) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist soovis üks Hiina eksportiv tootja selgitust, kas komisjon on uurinud kõigi nelja valimisse kaasatud liidu tootja kulumit ning selle jaotamist vaatlusalusele tootele. |
| --- | --- |

(82)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist soovis üks Hiina eksportiv tootja selgitust, kas komisjon on uurinud kõigi nelja valimisse kaasatud liidu tootja kulumit ning selle jaotamist vaatlusalusele tootele.

| (83) | Komisjon selgitas, et kõigi nelja valimisse kaasatud liidu tootja tavapärast kulumit võeti arvesse. Nendel juhtudel, kus varasid kasutati peale vaatlusaluse toote ka muude toodete tootmiseks, võeti vaatlusaluse toote kuluna arvesse üksnes seda osa kogukulumist, mis vastas vaatlusaluse toote osakaalule tootmismahust. Põhjenduses 81 kirjeldatud korrektsioon ei muutnud tavapärase kulumi mõju. See piirdus üksnes ühe liidu tootja erakorraliste mahakandmistega 2014. ja 2015. aastal. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon selgitas, et kõigi nelja valimisse kaasatud liidu tootja tavapärast kulumit võeti arvesse. Nendel juhtudel, kus varasid kasutati peale vaatlusaluse toote ka muude toodete tootmiseks, võeti vaatlusaluse toote kuluna arvesse üksnes seda osa kogukulumist, mis vastas vaatlusaluse toote osakaalule tootmismahust. Põhjenduses 81 kirjeldatud korrektsioon ei muutnud tavapärase kulumi mõju. See piirdus üksnes ühe liidu tootja erakorraliste mahakandmistega 2014. ja 2015. aastal.

| (84) | Teiseks jäeti liidu müügi kasumlikkuse arvutuskäigust välja kõnealuse valimisse kaasatud liidu tootja sellised püsikulud, mis olid seotud kasutamata vaba tootmisvõimsusega. Kõnealuse tootja müük (peamiselt eksportmüük) vähenes ajavahemikus 2012–2015 märkimisväärselt 20–40 %. Tootmisvõimsust ei vähendatud aga sellele vastavalt, vaid hoiti seda kasutusvalmina juhuks, kui nõudlus taastub. Selle vaba tootmisvõimsuse kulud arvati seetõttu liidu müügi maksumusest välja. |
| --- | --- |

(84)

Teiseks jäeti liidu müügi kasumlikkuse arvutuskäigust välja kõnealuse valimisse kaasatud liidu tootja sellised püsikulud, mis olid seotud kasutamata vaba tootmisvõimsusega. Kõnealuse tootja müük (peamiselt eksportmüük) vähenes ajavahemikus 2012–2015 märkimisväärselt 20–40 %. Tootmisvõimsust ei vähendatud aga sellele vastavalt, vaid hoiti seda kasutusvalmina juhuks, kui nõudlus taastub. Selle vaba tootmisvõimsuse kulud arvati seetõttu liidu müügi maksumusest välja.

| (85) | Komisjon hindas, kas samasugune korrigeerimine oleks põhjendatud ka teiste valimisse kaasatud liidu tootjate puhul. Leiti, et ka teiste liidu tootjate eksportmüük on kahanenud, kuigi väiksemal määral, samal ajal kui tootmisvõimsus on jäänud samaks. Järjekindluse huvides korrigeeris komisjon samamoodi kõikide valimisse kaasatud liidu tootjate kulusid, kuid nende mõju oli väike (alla 0,5 protsendipunkti kahjumarginaalist). |
| --- | --- |

(85)

Komisjon hindas, kas samasugune korrigeerimine oleks põhjendatud ka teiste valimisse kaasatud liidu tootjate puhul. Leiti, et ka teiste liidu tootjate eksportmüük on kahanenud, kuigi väiksemal määral, samal ajal kui tootmisvõimsus on jäänud samaks. Järjekindluse huvides korrigeeris komisjon samamoodi kõikide valimisse kaasatud liidu tootjate kulusid, kuid nende mõju oli väike (alla 0,5 protsendipunkti kahjumarginaalist).

| (86) | Selle tulemusena vähenes liidu müügi keskmine maksumus 2014. ja 2015. aastal 30–100 euro võrra tonni kohta. |
| --- | --- |

(86)

Selle tulemusena vähenes liidu müügi keskmine maksumus 2014. ja 2015. aastal 30–100 euro võrra tonni kohta.

| (87) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist soovis üks Hiina eksportiv tootja rohkem teavet kulude korrigeerimise, jaotuse ja korrektsiooni mõju kohta. Teiseks väitis ta, et ühe valimisse kaasatud liidu tootja avaldatud finantsaruannetes on kajastatud finantstulemusi, mis erinevad lõplike järelduste avalikustamise dokumendis esitatud kuludest ja kasumlikkusest. |
| --- | --- |

(87)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist soovis üks Hiina eksportiv tootja rohkem teavet kulude korrigeerimise, jaotuse ja korrektsiooni mõju kohta. Teiseks väitis ta, et ühe valimisse kaasatud liidu tootja avaldatud finantsaruannetes on kajastatud finantstulemusi, mis erinevad lõplike järelduste avalikustamise dokumendis esitatud kuludest ja kasumlikkusest.

| (88) | Kulukorrektsiooni avalikustamise küsimuses märkis komisjon, et 2014. ja 2015. aasta kulude korrigeerimise kogumõju on avalikustatud põhjenduses 86. Komisjon selgitas, et kulude korrigeerimisel võeti arvesse kõiki püsikulusid, sealhulgas üldkulusid, kaudseid tööjõukulusid ja kulumit ning müügi-, üld- ja halduskulusid. Komisjon ei saanud avaldada kulude üksikasjalikku jaotust, sest andmed üksikute liidu tootjate kulude kohta on tundlik äriteave. Selle asemel avalikustas komisjon mõju vahemiku. Teise väite kohta märkis komisjon, et avaldatud finantsaruanded kajastasid kogu kontserni ja kõikide toodete tulemusi. Uurimistulemused hõlmavad aga üksnes vaatlusaluse toote müüki liidus. Nende kahe allika andmed kulude ja kasumlikkuse kohta erinevad seega seetõttu, et need ei kajasta sama majandustegevust. |
| --- | --- |

(88)

Kulukorrektsiooni avalikustamise küsimuses märkis komisjon, et 2014. ja 2015. aasta kulude korrigeerimise kogumõju on avalikustatud põhjenduses 86. Komisjon selgitas, et kulude korrigeerimisel võeti arvesse kõiki püsikulusid, sealhulgas üldkulusid, kaudseid tööjõukulusid ja kulumit ning müügi-, üld- ja halduskulusid. Komisjon ei saanud avaldada kulude üksikasjalikku jaotust, sest andmed üksikute liidu tootjate kulude kohta on tundlik äriteave. Selle asemel avalikustas komisjon mõju vahemiku. Teise väite kohta märkis komisjon, et avaldatud finantsaruanded kajastasid kogu kontserni ja kõikide toodete tulemusi. Uurimistulemused hõlmavad aga üksnes vaatlusaluse toote müüki liidus. Nende kahe allika andmed kulude ja kasumlikkuse kohta erinevad seega seetõttu, et need ei kajasta sama majandustegevust.

| (89) | Korrektsioonid vähendavad liidu müügile jaotatud üldkulude osakaalu ning seetõttu ka liidu müügi kahjumit 2014. ja 2015. aastal. |
| --- | --- |

(89)

Korrektsioonid vähendavad liidu müügile jaotatud üldkulude osakaalu ning seetõttu ka liidu müügi kahjumit 2014. ja 2015. aastal.

| (90) | Kulude korrigeerimise tulemusel muutis komisjon esialgse määruse põhjenduses 79 esitatud järeldusi järgmiselt.
  Samal perioodil jäid liidu tootmisharu kulud pärast erakorraliste kulude ja vaba tootmisvõimsuse mõju väljaarvamist suhteliselt muutumatuks. Muutumatuna püsivad kulud koos müügihindade langusega muutsid tootmisharu alates 2013. aastast kahjumlikuks. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele | 1 839 | 1 679 | 1 773 | 1 584 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 96 | 86 |
| Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta) | 1 733 | 1 713 | 1 942 | 1 873 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 112 | 108 |
| Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta) pärast kulude korrigeerimist | 1 733 | 1 713 | 1 830 | 1 704 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 106 | 98 |
| Allikas: Vastused küsimustikule. |

(90)

Kulude korrigeerimise tulemusel muutis komisjon esialgse määruse põhjenduses 79 esitatud järeldusi järgmiselt.

Samal perioodil jäid liidu tootmisharu kulud pärast erakorraliste kulude ja vaba tootmisvõimsuse mõju väljaarvamist suhteliselt muutumatuks. Muutumatuna püsivad kulud koos müügihindade langusega muutsid tootmisharu alates 2013. aastast kahjumlikuks.

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele

1 839

1 679

1 773

1 584

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

96

96

86

86

Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta)

1 733

1 713

1 942

1 873

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

112

112

108

108

Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta) pärast kulude korrigeerimist

1 733

1 713

1 830

1 704

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

106

106

98

98

Allikas: Vastused küsimustikule.

Allikas:

| (91) | Samuti muutis komisjon esialgse määruse põhjenduses 80 esitatud järeldusi järgmiselt.
  Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | + 5,7 | – 2,0 | – 9,5 | – 18,3 |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) pärast kulude korrigeerimist | + 5,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 7,6 |
| Rahavoog (eurodes) | 9 480 887 | 8 224 523 | 14 894 | 3 814 661 |
| Investeeringud (eurodes) | 2 522 406 | 5 241 449 | 2 642 167 | 2 465 992 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 208 | 105 | 98 |
| Investeeringutasuvus (%) | 16,6 | – 6,2 | – 27,7 | – 53,6 |
| Allikas: Vastused küsimustikule. |

(91)

Samuti muutis komisjon esialgse määruse põhjenduses 80 esitatud järeldusi järgmiselt.

Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

+ 5,7

– 2,0

– 9,5

– 18,3

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) pärast kulude korrigeerimist

+ 5,7

– 2,0

– 3,2

– 7,6

Rahavoog (eurodes)

9 480 887

8 224 523

14 894

3 814 661

Investeeringud (eurodes)

2 522 406

5 241 449

2 642 167

2 465 992

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

208

208

105

105

98

98

Investeeringutasuvus (%)

16,6

– 6,2

– 27,7

– 53,6

Allikas: Vastused küsimustikule.

Allikas:

| (92) | Samuti muutis komisjon esialgse määruse põhjenduses 88 esitatud järeldusi järgmiselt.
  Nagu eespool näidatud, vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu toodang ja seega ka tööhõive. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa on vähenenud, samal ajal kui Hiinast pärit importi on müüdud liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega ning seeläbi on tekitatud surve hindade langetamiseks. Selle tulemusena on müügihinnad alanenud. Kõige olulisem on asjaolu, et tootmisharu on muutunud kahjumlikuks: vaatlusalusel perioodil kasumlikkus vähenes ja jõudis uurimisperioodiks halvimasse seisu. |
| --- | --- |

(92)

Samuti muutis komisjon esialgse määruse põhjenduses 88 esitatud järeldusi järgmiselt.

Nagu eespool näidatud, vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu toodang ja seega ka tööhõive. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa on vähenenud, samal ajal kui Hiinast pärit importi on müüdud liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega ning seeläbi on tekitatud surve hindade langetamiseks. Selle tulemusena on müügihinnad alanenud. Kõige olulisem on asjaolu, et tootmisharu on muutunud kahjumlikuks: vaatlusalusel perioodil kasumlikkus vähenes ja jõudis uurimisperioodiks halvimasse seisu.

| (93) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist soovis kaebuse esitaja põhjalikumat selgitust selle kohta, kuidas määratakse kahjunäitajaid olukorras, kus sama tootmisliini saab kasutada ka väiksema läbimõõduga torude tootmiseks, nagu on kirjeldatud esialgse määruse põhjendustes 68–70. |
| --- | --- |

(93)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist soovis kaebuse esitaja põhjalikumat selgitust selle kohta, kuidas määratakse kahjunäitajaid olukorras, kus sama tootmisliini saab kasutada ka väiksema läbimõõduga torude tootmiseks, nagu on kirjeldatud esialgse määruse põhjendustes 68–70.

| (94) | Komisjon selgitas, et tootmisvõimsuse kasutamine määrati sama tootmisliini kogu tootmisvõimsuse kasutamise põhjal kõikide toodete jaoks. Kõikide teiste kahjunäitajate puhul võeti arvesse ainult vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon selgitas, et tootmisvõimsuse kasutamine määrati sama tootmisliini kogu tootmisvõimsuse kasutamise põhjal kõikide toodete jaoks. Kõikide teiste kahjunäitajate puhul võeti arvesse ainult vaatlusalust toodet.

| (95) | Kaebuse esitaja märkis, et esialgse määruse põhjenduses 76 hinnatud dumpingu mõju tuleks pidada märkimisväärseks. Samuti soovis ta selgitust esialgse määruse põhjenduses 77 tehtud järelduse kohta, et varem ei ole dumpingut avastatud. |
| --- | --- |

(95)

Kaebuse esitaja märkis, et esialgse määruse põhjenduses 76 hinnatud dumpingu mõju tuleks pidada märkimisväärseks. Samuti soovis ta selgitust esialgse määruse põhjenduses 77 tehtud järelduse kohta, et varem ei ole dumpingut avastatud.

| (96) | Komisjon selgitas, et võttes arvesse Hiinast pärit impordi suuri dumpingumarginaale, märkimisväärset mahtu ja turuosa ning oluliselt madalamaid hindu, on dumpingumarginaali suurus selline, et see kujutab endast kahjutegurit, mis mõjutab liidu tootmisharu alusmääruse artikli 3 lõike 5 mõistes. Komisjon selgitas samuti, et esialgse määruse põhjenduses 77 viidatakse sellele, et komisjon ei ole varem avastanud vaatlusaluse toote dumpingut vaatlusalusel perioodil. 2013. aastal algatati küll varasem uurimine, kuid see lõpetati, ilma et oleks järeldatud dumpingu esinemist uurimisperioodil või enne seda. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon selgitas, et võttes arvesse Hiinast pärit impordi suuri dumpingumarginaale, märkimisväärset mahtu ja turuosa ning oluliselt madalamaid hindu, on dumpingumarginaali suurus selline, et see kujutab endast kahjutegurit, mis mõjutab liidu tootmisharu alusmääruse artikli 3 lõike 5 mõistes. Komisjon selgitas samuti, et esialgse määruse põhjenduses 77 viidatakse sellele, et komisjon ei ole varem avastanud vaatlusaluse toote dumpingut vaatlusalusel perioodil. 2013. aastal algatati küll varasem uurimine, kuid see lõpetati, ilma et oleks järeldatud dumpingu esinemist uurimisperioodil või enne seda.

| (97) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 79 esitatud järeldused, täpsemalt, miks oli müüdud toodangu keskmine maksumus vaatlusalusel perioodil 8 % suurenenud ning kas see kajastas kogu liidu tootmisharu kahju, juhul kui suurenemine oli tingitud ainult ühest tootjast. |
| --- | --- |

(97)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 79 esitatud järeldused, täpsemalt, miks oli müüdud toodangu keskmine maksumus vaatlusalusel perioodil 8 % suurenenud ning kas see kajastas kogu liidu tootmisharu kahju, juhul kui suurenemine oli tingitud ainult ühest tootjast.

| (98) | Komisjon märkis, et pärast põhjendustes 81 ja 84 kirjeldatud kulukorrektsioone leiti, et müüdud toodangu keskmine maksumus jäi vaatlusalusel perioodil üldjoontes muutumatuks. Samal ajal langesid liidu keskmised müügihinnad 14 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjendustes 78 ja 79. See muutis liidu tootmisharu alates 2013. aastast kahjumlikuks. Seetõttu tuleb järeldada, et liidu tootmisharu tervikuna kandis müügihindade languse tõttu kahju. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon märkis, et pärast põhjendustes 81 ja 84 kirjeldatud kulukorrektsioone leiti, et müüdud toodangu keskmine maksumus jäi vaatlusalusel perioodil üldjoontes muutumatuks. Samal ajal langesid liidu keskmised müügihinnad 14 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjendustes 78 ja 79. See muutis liidu tootmisharu alates 2013. aastast kahjumlikuks. Seetõttu tuleb järeldada, et liidu tootmisharu tervikuna kandis müügihindade languse tõttu kahju.

| (99) | Hiina eksportivate tootjate ühendus soovis põhjalikumat selgitust esialgse määruse põhjenduses 87 esitatud tööjõukulude kohta ning üldkulude mõju kohta liidu tootmisharu tulemuslikkusele. |
| --- | --- |

(99)

Hiina eksportivate tootjate ühendus soovis põhjalikumat selgitust esialgse määruse põhjenduses 87 esitatud tööjõukulude kohta ning üldkulude mõju kohta liidu tootmisharu tulemuslikkusele.

| (100) | Komisjon selgitas, et töötajate koguarv vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjenduses 75, ning keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 8 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjenduses 87. Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes osaliselt töötasude vähendamise tõttu ning osaliselt töötundide arvu vähenemise tõttu. Väiksem töötundide arv töötaja kohta väljendub ka keskmises toodangus töötaja kohta, mis vähenes 13 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjenduses 75. Selle tulemusena jäi tööjõukulude kogumõju tonni kohta vaatlusalusel perioodil üldjoontes samaks, mistõttu seda ei saa pidada suureks kahjuteguriks. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon selgitas, et töötajate koguarv vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjenduses 75, ning keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 8 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjenduses 87. Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes osaliselt töötasude vähendamise tõttu ning osaliselt töötundide arvu vähenemise tõttu. Väiksem töötundide arv töötaja kohta väljendub ka keskmises toodangus töötaja kohta, mis vähenes 13 %, nagu on näidatud esialgse määruse põhjenduses 75. Selle tulemusena jäi tööjõukulude kogumõju tonni kohta vaatlusalusel perioodil üldjoontes samaks, mistõttu seda ei saa pidada suureks kahjuteguriks.

| (101) | Kuna liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati pärast põhjenduste 79, 80 ja 88 muutmist ülejäänud järeldused esialgse määruse põhjendustes 63–89. |
| --- | --- |

(101)

Kuna liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitati pärast põhjenduste 79, 80 ja 88 muutmist ülejäänud järeldused esialgse määruse põhjendustes 63–89.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (102) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkis Hiina eksportivate tootjate ühendus, et esialgse määruse põhjenduse 56 kohaselt olid Hiinast liitu imporditud toodete hinnad kõrgeimad 2014. aastal, kuid liidu tootmisharu sama aasta kahjunäitajate muutustel puudub otsene seos Hiinast pärit impordi suundumustega. |
| --- | --- |

(102)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkis Hiina eksportivate tootjate ühendus, et esialgse määruse põhjenduse 56 kohaselt olid Hiinast liitu imporditud toodete hinnad kõrgeimad 2014. aastal, kuid liidu tootmisharu sama aasta kahjunäitajate muutustel puudub otsene seos Hiinast pärit impordi suundumustega.

| (103) | Hiina eksportivate tootjate ühendus seadis kahtluse alla ka esialgse määruse põhjenduses 94 esitatud järeldused. Ta vaidlustas põhjusliku seose Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kahjumi vahel. Esiteks algasid liidu tootmisharu raskused tema väitel ammu enne 2013. aastat, nagu tõendab 2012. aastal esitatud varasem dumpinguvastane kaebus. Teiseks ei saavat Hiinast pärit impordi suurenemist kirjeldada olulisena. Kolmandaks ei ole seletatud, millist mõju avaldas Hiinast pärit impordi vähenemine 2013. aastal. Neljandaks ei tohiks kahjuanalüüs keskenduda ühele konkreetsele aastale. Viiendaks muutusid liidu tootmisharu hinnad 2014. aastal positiivses suunas, kuigi Hiinast pärit import sel aastal suurenes. Kokkuvõttes väideti, et liidu tootmisharu kahjum kõikus liiga palju selleks, et see saaks olla seotud Hiinast pärit impordi mahuga. Seetõttu pidi liidu tootmisharu kahju olema tingitud muudest teguritest kui Hiinast pärit import. |
| --- | --- |

(103)

Hiina eksportivate tootjate ühendus seadis kahtluse alla ka esialgse määruse põhjenduses 94 esitatud järeldused. Ta vaidlustas põhjusliku seose Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kahjumi vahel. Esiteks algasid liidu tootmisharu raskused tema väitel ammu enne 2013. aastat, nagu tõendab 2012. aastal esitatud varasem dumpinguvastane kaebus. Teiseks ei saavat Hiinast pärit impordi suurenemist kirjeldada olulisena. Kolmandaks ei ole seletatud, millist mõju avaldas Hiinast pärit impordi vähenemine 2013. aastal. Neljandaks ei tohiks kahjuanalüüs keskenduda ühele konkreetsele aastale. Viiendaks muutusid liidu tootmisharu hinnad 2014. aastal positiivses suunas, kuigi Hiinast pärit import sel aastal suurenes. Kokkuvõttes väideti, et liidu tootmisharu kahjum kõikus liiga palju selleks, et see saaks olla seotud Hiinast pärit impordi mahuga. Seetõttu pidi liidu tootmisharu kahju olema tingitud muudest teguritest kui Hiinast pärit import.

| (104) | Hiina eksportivate tootjate ühendus väitis ka, et kahjuanalüüs oleks tulnud teha käsitletava toote kõigi kolme turusegmendi (nafta ja gaas, elektritootmine ning mehaanika/ehitus) kohta eraldi. Vastasel juhul ei võimaldavat toodete ja hindade vahelised erinevused korrektset võrdlust. Täpsemalt oli Hiinast pärit import seotud peamiselt mehaanika-/ehitussegmendiga, samal ajal kui liidu tootjad tootsid suhteliselt rohkem elektritootmise ning nafta- ja gaasisegmendi jaoks. |
| --- | --- |

(104)

Hiina eksportivate tootjate ühendus väitis ka, et kahjuanalüüs oleks tulnud teha käsitletava toote kõigi kolme turusegmendi (nafta ja gaas, elektritootmine ning mehaanika/ehitus) kohta eraldi. Vastasel juhul ei võimaldavat toodete ja hindade vahelised erinevused korrektset võrdlust. Täpsemalt oli Hiinast pärit import seotud peamiselt mehaanika-/ehitussegmendiga, samal ajal kui liidu tootjad tootsid suhteliselt rohkem elektritootmise ning nafta- ja gaasisegmendi jaoks.

| (105) | Üks Hiina eksportiv tootja märkis, et kaubandusstatistika kohaselt jäid Hiinast pärit impordi keskmised hinnad vaatlusaluse perioodi jooksul samaks. Seetõttu ei saanud Hiinast pärit impordi madalam hind olla liidu tootmisharu müügimahtude vähenemise põhjus. |
| --- | --- |

(105)

Üks Hiina eksportiv tootja märkis, et kaubandusstatistika kohaselt jäid Hiinast pärit impordi keskmised hinnad vaatlusaluse perioodi jooksul samaks. Seetõttu ei saanud Hiinast pärit impordi madalam hind olla liidu tootmisharu müügimahtude vähenemise põhjus.

| (106) | Sama eksportiv tootja seadis kahtluse alla ka esialgse määruse põhjenduses 105 esitatud Hiinast ja muudest riikidest pärit impordi hinnad. Ta juhtis tähelepanu sellele, et Hiinast pärit impordi madal keskmine hind ei ole kooskõlas valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kõrgemate hindadega. |
| --- | --- |

(106)

Sama eksportiv tootja seadis kahtluse alla ka esialgse määruse põhjenduses 105 esitatud Hiinast ja muudest riikidest pärit impordi hinnad. Ta juhtis tähelepanu sellele, et Hiinast pärit impordi madal keskmine hind ei ole kooskõlas valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kõrgemate hindadega.

| (107) | Komisjon nõustus, et kõik kahjunäitajad ei korreleeru aastapõhiselt Hiinast pärit impordi suundumustega. Ent mõju avaldub viivitusega aasta hiljem, sedamööda kuidas hinnad ja ärisuhted ebaausa konkurentsi suurenemisega kohanevad. Kuna Hiinast pärit importi vahendavad kauplejad, näitas sõltumatute importijate uurimine, et Hiinast toodete tellimise ja nende lõppkasutajale tarnimise vahele jääb märkimisväärne ajavahemik, mis kulub tootmisele, transpordile, kaupleja juures ladustamisele ja lõppkasutajale tarnimisele. Madala hinnaga impordi kogumõju on seega vaadeldav üksnes kogu vaatlusaluse perioodi lõikes. Ükski huvitatud isik ei seadnud kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 62 esitatud järeldusi, mille kohaselt Hiinast pärit import sisenes liidu turule liidu hindadest oluliselt madalamate hindadega. Samuti ei seatud kahtluse alla seda, et Hiinast pärit impordi absoluutkogus vaatlusalusel perioodil suurenes, samal ajal kui tarbimine liidus vähenes, mistõttu suhteline kasv oli veelgi suurem. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon nõustus, et kõik kahjunäitajad ei korreleeru aastapõhiselt Hiinast pärit impordi suundumustega. Ent mõju avaldub viivitusega aasta hiljem, sedamööda kuidas hinnad ja ärisuhted ebaausa konkurentsi suurenemisega kohanevad. Kuna Hiinast pärit importi vahendavad kauplejad, näitas sõltumatute importijate uurimine, et Hiinast toodete tellimise ja nende lõppkasutajale tarnimise vahele jääb märkimisväärne ajavahemik, mis kulub tootmisele, transpordile, kaupleja juures ladustamisele ja lõppkasutajale tarnimisele. Madala hinnaga impordi kogumõju on seega vaadeldav üksnes kogu vaatlusaluse perioodi lõikes. Ükski huvitatud isik ei seadnud kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 62 esitatud järeldusi, mille kohaselt Hiinast pärit import sisenes liidu turule liidu hindadest oluliselt madalamate hindadega. Samuti ei seatud kahtluse alla seda, et Hiinast pärit impordi absoluutkogus vaatlusalusel perioodil suurenes, samal ajal kui tarbimine liidus vähenes, mistõttu suhteline kasv oli veelgi suurem.

| (108) | Turusegmentide küsimuses märkis komisjon, et asjakohased erinevused tooteliikide vahel väljenduvad toote kontrollnumbrites, millega on tagatud, et omavahel võrreldakse üksnes võrreldavaid tooteid. Toote kontrollnumber eristab eri segmentide toodete keskseid omadusi: legeer- ja kõrglegeerteras (elektritootmise segment), mittelegeerteras (ehitus) ja tootekategooriad magistraaltoru, manteltoru, ühendustoru ja puurtoru (nafta- ja gaasisegment). Peale selle on põhjenduses 25 selgitatud, et isegi kui iga segmendi kohta oleks arvutatud eraldi kahjumarginaal, oleks kindla tootevaliku eest tasumisele kuuluv kogutollimaks samaks jäänud. |
| --- | --- |

(108)

Turusegmentide küsimuses märkis komisjon, et asjakohased erinevused tooteliikide vahel väljenduvad toote kontrollnumbrites, millega on tagatud, et omavahel võrreldakse üksnes võrreldavaid tooteid. Toote kontrollnumber eristab eri segmentide toodete keskseid omadusi: legeer- ja kõrglegeerteras (elektritootmise segment), mittelegeerteras (ehitus) ja tootekategooriad magistraaltoru, manteltoru, ühendustoru ja puurtoru (nafta- ja gaasisegment). Peale selle on põhjenduses 25 selgitatud, et isegi kui iga segmendi kohta oleks arvutatud eraldi kahjumarginaal, oleks kindla tootevaliku eest tasumisele kuuluv kogutollimaks samaks jäänud.

| (109) | Kaubandusstatistika küsimuses märkis komisjon, et kaubandusstatistika ei kajasta tootevalikut, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 58. Eri aastate keskmised hinnad võivad seega põhineda erinevatel toodetel. Esialgse määruse põhjenduses 62 toodud hindade allalöömise marginaalid 15,1–30,2 % seevastu on saadud samade tooteliikide hindu, mitte üldisi keskmisi võrreldes. Seepärast võetakse valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate individuaalseid kahjumarginaale arvutades arvesse nende erinevaid tootevalikuid. |
| --- | --- |

(109)

Kaubandusstatistika küsimuses märkis komisjon, et kaubandusstatistika ei kajasta tootevalikut, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 58. Eri aastate keskmised hinnad võivad seega põhineda erinevatel toodetel. Esialgse määruse põhjenduses 62 toodud hindade allalöömise marginaalid 15,1–30,2 % seevastu on saadud samade tooteliikide hindu, mitte üldisi keskmisi võrreldes. Seepärast võetakse valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate individuaalseid kahjumarginaale arvutades arvesse nende erinevaid tootevalikuid.

| (110) | Seetõttu kinnitati esialgse määruse põhjendustes 91–95 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(110)

Seetõttu kinnitati esialgse määruse põhjendustes 91–95 esitatud järeldused.

2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

| (111) | Kooskõlas esialgse määruse põhjendusega 114 uuris komisjon edasi põhjusi, mis tingisid liidu tootmisharu kasumlikkuse märkimisväärse vähenemise. |
| --- | --- |

(111)

Kooskõlas esialgse määruse põhjendusega 114 uuris komisjon edasi põhjusi, mis tingisid liidu tootmisharu kasumlikkuse märkimisväärse vähenemise.

Liidu tootmisharu eksporditulemus

Liidu tootmisharu eksporditulemus

| (112) | Vastavalt esialgse määruse põhjenduses 98 väljendatud üleskutsele edastas kaebuse esitaja andmed, millest nähtub, et õmblusteta torude tarbimine on vaatlusalusel perioodil kogu maailmas üle 10 % vähenenud. Enim on see vähenenud naftatootmispiirkondades, tingituna madalatest naftahindadest põhjustatud seisakust nafta- ja gaasipuurimise valdkonnas. Elektritootmise ja mehaanikasegmenti ei ole nafta- ja gaasisegmendi raskused otseselt mõjutanud, kuid kaudne mõju on siiski avaldunud. Liidu tootmisharu sõnul on tootjad nõudluse puudumise tõttu nafta- ja gaasisegmendis püüdnud müüa toodangut selle asemel teistesse segmentidesse, mis on ka nendes konkurentsisurvet suurendanud. |
| --- | --- |

(112)

Vastavalt esialgse määruse põhjenduses 98 väljendatud üleskutsele edastas kaebuse esitaja andmed, millest nähtub, et õmblusteta torude tarbimine on vaatlusalusel perioodil kogu maailmas üle 10 % vähenenud. Enim on see vähenenud naftatootmispiirkondades, tingituna madalatest naftahindadest põhjustatud seisakust nafta- ja gaasipuurimise valdkonnas. Elektritootmise ja mehaanikasegmenti ei ole nafta- ja gaasisegmendi raskused otseselt mõjutanud, kuid kaudne mõju on siiski avaldunud. Liidu tootmisharu sõnul on tootjad nõudluse puudumise tõttu nafta- ja gaasisegmendis püüdnud müüa toodangut selle asemel teistesse segmentidesse, mis on ka nendes konkurentsisurvet suurendanud.

| (113) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist soovisid Hiina eksportivad tootjad ja nende ühendus lisaks esialgse määruse põhjenduses 96 esitatud protsentidele ka liidu tootmisharu ekspordiandmeid. Nad väitsid ka, et kesine eksporditulemus eelkõige nafta- ja gaasisegmendis ongi liidu tootmisharu kantud kahju põhjus. Nad väitsid, et müügi vähenemise mõju on olnud olulisem kui Hiinast liitu saabuva impordi suhteliselt väikese suurenemise mõju. Nende väitel on liidu tootmisharu kahjumi põhjus vähenenud tootlikkus, mille taga on tootmismahu vähenemine. |
| --- | --- |

(113)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist soovisid Hiina eksportivad tootjad ja nende ühendus lisaks esialgse määruse põhjenduses 96 esitatud protsentidele ka liidu tootmisharu ekspordiandmeid. Nad väitsid ka, et kesine eksporditulemus eelkõige nafta- ja gaasisegmendis ongi liidu tootmisharu kantud kahju põhjus. Nad väitsid, et müügi vähenemise mõju on olnud olulisem kui Hiinast liitu saabuva impordi suhteliselt väikese suurenemise mõju. Nende väitel on liidu tootmisharu kahjumi põhjus vähenenud tootlikkus, mille taga on tootmismahu vähenemine.

| (114) | Komisjon esitab alljärgnevalt küsitud ekspordimahud. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu eksport (tonnides) | 188 730 | 194 744 | 192 027 | 130 367 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 102 | 69 |

(114)

Komisjon esitab alljärgnevalt küsitud ekspordimahud.

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Liidu tootmisharu eksport (tonnides)

188 730

194 744

192 027

130 367

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

102

102

69

69

| (115) | Nagu andmetest näha, vähenes liidu tootmisharu eksport vaatlusalusel perioodil 31 %. Eksport vähenes seega rohkem kui ülemaailmne tarbimine. Nagu on märgitud esialgse määruse põhjenduses 96, vähenes vaatlusalusel perioodil ka müük liidus, mistõttu ekspordi osakaal jäi suureks, moodustades uurimisperioodil 56 % kogu müügist. Esialgse määruse põhjendustes 96 ja 97 esitatud ülejäänud järeldused kinnitati. |
| --- | --- |

(115)

Nagu andmetest näha, vähenes liidu tootmisharu eksport vaatlusalusel perioodil 31 %. Eksport vähenes seega rohkem kui ülemaailmne tarbimine. Nagu on märgitud esialgse määruse põhjenduses 96, vähenes vaatlusalusel perioodil ka müük liidus, mistõttu ekspordi osakaal jäi suureks, moodustades uurimisperioodil 56 % kogu müügist. Esialgse määruse põhjendustes 96 ja 97 esitatud ülejäänud järeldused kinnitati.

| (116) | Kokkuvõttes jõudis komisjon järeldusele, et eksportmüügi vähenemine mõjutas liidu tootmisharu finantsolukorda negatiivselt ning oli üks kahjuteguritest. Müügimahu vähenemine vähendas tootmisvõimsuse kasutamist ning suurendas seega üldkulude kaalu kogu müügis, kaasa arvatud liidusiseses müügis. Nõrk eksporditulemus oli seega üks liidu tootmisharu kantud kahju teguritest, sest see suurendas liidus müüdud toodangu maksumust. Suurem osa selle põhjuse mõjust kõrvaldati kahjumarginaali arvutuskäigust tänu põhjendustes 81 ja 84 kirjeldatud korrektsioonidele liidu tootjate kuludes. Kui ka korrektsioonid ei kõrvaldanud mõju täielikult, on võimalik säilinud mõju kahjumarginaali suurusele tühine. |
| --- | --- |

(116)

Kokkuvõttes jõudis komisjon järeldusele, et eksportmüügi vähenemine mõjutas liidu tootmisharu finantsolukorda negatiivselt ning oli üks kahjuteguritest. Müügimahu vähenemine vähendas tootmisvõimsuse kasutamist ning suurendas seega üldkulude kaalu kogu müügis, kaasa arvatud liidusiseses müügis. Nõrk eksporditulemus oli seega üks liidu tootmisharu kantud kahju teguritest, sest see suurendas liidus müüdud toodangu maksumust. Suurem osa selle põhjuse mõjust kõrvaldati kahjumarginaali arvutuskäigust tänu põhjendustes 81 ja 84 kirjeldatud korrektsioonidele liidu tootjate kuludes. Kui ka korrektsioonid ei kõrvaldanud mõju täielikult, on võimalik säilinud mõju kahjumarginaali suurusele tühine.

| (117) | Eksporditulemus ei saa seletada kahju, mille on tekitanud liidu hindadest madalamate hindadega impordi suurenemine Hiinast ja sellest tulenev liidu hindade alanemine. Kui poleks olnud dumpinguhinnaga importi, oleksid liidu tootjad saanud müüa oma tooteid liidu turul mittekahjustava hinnaga. Seega ei kõrvaldanud eksporditulemus põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(117)

Eksporditulemus ei saa seletada kahju, mille on tekitanud liidu hindadest madalamate hindadega impordi suurenemine Hiinast ja sellest tulenev liidu hindade alanemine. Kui poleks olnud dumpinguhinnaga importi, oleksid liidu tootjad saanud müüa oma tooteid liidu turul mittekahjustava hinnaga. Seega ei kõrvaldanud eksporditulemus põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

Müük seotud isikutele

Müük seotud isikutele

| (118) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 99 ja 100 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(118)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 99 ja 100 esitatud järeldused.

Import kolmandatest riikidest ning nafta- ja gaasisektori kriisi tulemusena vähenenud tarbimine

Import kolmandatest riikidest ning nafta- ja gaasisektori kriisi tulemusena vähenenud tarbimine

| (119) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkis üks Hiina eksportiv tootja, et Hiinast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 3 344 tonni. Samal ajal vähenes liidu tarbimine 18 212 tonni ja import muudest kolmandatest riikidest suurenes 9 711 tonni, millest 3 535 tonni moodustas Jaapanist pärit import. Ta märkis, et kõik need tegurid olid suurema mõjuga kui Hiinast pärit impordi suurenemine. |
| --- | --- |

(119)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkis üks Hiina eksportiv tootja, et Hiinast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 3 344 tonni. Samal ajal vähenes liidu tarbimine 18 212 tonni ja import muudest kolmandatest riikidest suurenes 9 711 tonni, millest 3 535 tonni moodustas Jaapanist pärit import. Ta märkis, et kõik need tegurid olid suurema mõjuga kui Hiinast pärit impordi suurenemine.

| (120) | Komisjon nõustus, et tarbimise vähenemine ja muudest riikidest pärit impordi suurenemine võisid olla liidu tootmisharu kantud kahju tegurite hulgas, vähendades liidu tootmisharu müügimahtu. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon nõustus, et tarbimise vähenemine ja muudest riikidest pärit impordi suurenemine võisid olla liidu tootmisharu kantud kahju tegurite hulgas, vähendades liidu tootmisharu müügimahtu.

| (121) | Need tegurid ei seleta aga liidu hindadest madalama hinnaga Hiinast pärit impordi suurenemist. Hiinast pärit import on suurenenud olukorras, kus tarbimine liidus on vähenenud. Täpsemalt on esialgse määruse põhjendustes 101–105 näidatud, et muudest riikidest pärit impordi hinnad olid Hiinast pärit impordi hindadest kõrgemad, selle keskmised hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul ja selle turuosa püsis väiksena. Kolmandatest riikidest pärit import ei saanud seega olla liidu müügihindade alanemise põhjus. Kolmandatest riikidest pärit impordi võimalik kahjustav mõju nii hindadele kui ka mahtudele oleks seega tühine. Seega ei kõrvaldanud need tegurid põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Peale selle on juhud, kus kõnealuste tegurite mõju ei saa pidada tühiseks, hõlmatud põhjendustes 84 ja 85 kirjeldatud vaba tootmisvõimsusega seotud korrektsiooniga. |
| --- | --- |

(121)

Need tegurid ei seleta aga liidu hindadest madalama hinnaga Hiinast pärit impordi suurenemist. Hiinast pärit import on suurenenud olukorras, kus tarbimine liidus on vähenenud. Täpsemalt on esialgse määruse põhjendustes 101–105 näidatud, et muudest riikidest pärit impordi hinnad olid Hiinast pärit impordi hindadest kõrgemad, selle keskmised hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul ja selle turuosa püsis väiksena. Kolmandatest riikidest pärit import ei saanud seega olla liidu müügihindade alanemise põhjus. Kolmandatest riikidest pärit impordi võimalik kahjustav mõju nii hindadele kui ka mahtudele oleks seega tühine. Seega ei kõrvaldanud need tegurid põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Peale selle on juhud, kus kõnealuste tegurite mõju ei saa pidada tühiseks, hõlmatud põhjendustes 84 ja 85 kirjeldatud vaba tootmisvõimsusega seotud korrektsiooniga.

| (122) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 105 esitatud kaubandusstatistilised andmed, väites, et muudest riikidest kui Hiina ja Jaapan pärineva impordi tonnihinnad on ebatavaliselt kõrged. Kõnealune Hiina eksportiv tootja väitis, et selle põhjus oli tegelikust väiksemate impordikoguste deklareerimine, mis tõi kaasa kõrgemad keskmised hinnad. Seetõttu olid järeldused põhjusliku seose kohta tema väitel ekslikud, sest neis ei olnud arvesse võetud kolmandatest riikidest pärit impordi väidetavalt suuremat mahtu ja madalamaid hindu. |
| --- | --- |

(122)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla esialgse määruse põhjenduses 105 esitatud kaubandusstatistilised andmed, väites, et muudest riikidest kui Hiina ja Jaapan pärineva impordi tonnihinnad on ebatavaliselt kõrged. Kõnealune Hiina eksportiv tootja väitis, et selle põhjus oli tegelikust väiksemate impordikoguste deklareerimine, mis tõi kaasa kõrgemad keskmised hinnad. Seetõttu olid järeldused põhjusliku seose kohta tema väitel ekslikud, sest neis ei olnud arvesse võetud kolmandatest riikidest pärit impordi väidetavalt suuremat mahtu ja madalamaid hindu.

| (123) | Komisjon selgitas, et esialgse määruse põhjenduses 105 esitatud teave põhineb avalikult kättesaadavatel Eurostati andmetel. Komisjon esitas need andmed täiendatud tabeli kujul, mis hõlmas ka importi Ameerika Ühendriikidest ja kõikidest muudest riikidest peale Hiina, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide. Samuti parandati pärast lõplike järelduste avalikustamist leitud tehnilised vead. Esialgse määruse põhjenduse 105 järeldusi muudeti seega järgmiselt.
  Eespool öeldust järeldatakse, et nimetatud impordi mõju ei põhjustanud Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelise põhjusliku seose katkemist.










  Riik | | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Maht (tonnides) | 39 195 | 35 337 | 41 590 | 42 539 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 106 | 109 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 22,2 | 20,6 | 26,8 | 26,8 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 121 | 121 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 1 096 | 1 079 | 1 037 | 1 099 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 95 | 100 |
| Jaapan | Maht (tonnides) | 2 222 | 8 922 | 3 690 | 5 757 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 402 | 166 | 259 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 1,3 | 5,2 | 2,4 | 3,6 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 414 | 166 | 259 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 2 146 | 1 700 | 2 779 | 1 143 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 79 | 130 | 53 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Hiina | Maht (tonnides) | 5 313 | 16 308 | 18 387 | 15 024 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 307 | 346 | 283 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 3,0 | 9,5 | 11,9 | 9,5 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 316 | 394 | 315 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 2 717 | 2 060 | 2 889 | 4 073 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 76 | 106 | 150 |
| Ameerika Ühendriigid | Maht (tonnides) | 1 179 | 2 591 | 3 867 | 2 392 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 220 | 328 | 203 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 0,7 | 1,5 | 2,5 | 1,5 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 227 | 374 | 226 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 3 360 | 2 514 | 2 695 | 15 421 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 75 | 80 | 459 |
| Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid | Maht (tonnides) | 1 915 | 4 795 | 10 830 | 6 875 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 250 | 566 | 359 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 1,1 | 2,8 | 7,0 | 4,3 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 258 | 645 | 400 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 983 | 2 485 | 2 996 | 2 557 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 100 | 86 |
| Allikas: Euroopa Komisjon (Eurostat). |

(123)

Komisjon selgitas, et esialgse määruse põhjenduses 105 esitatud teave põhineb avalikult kättesaadavatel Eurostati andmetel. Komisjon esitas need andmed täiendatud tabeli kujul, mis hõlmas ka importi Ameerika Ühendriikidest ja kõikidest muudest riikidest peale Hiina, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide. Samuti parandati pärast lõplike järelduste avalikustamist leitud tehnilised vead. Esialgse määruse põhjenduse 105 järeldusi muudeti seega järgmiselt.

Eespool öeldust järeldatakse, et nimetatud impordi mõju ei põhjustanud Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelise põhjusliku seose katkemist.

Riik

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Hiina

Maht (tonnides)

39 195

35 337

41 590

42 539

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

106

106

109

109

Turuosa ELi tarbimisest (%)

22,2

20,6

26,8

26,8

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

121

121

121

121

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

1 096

1 079

1 037

1 099

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

95

95

100

100

Jaapan

Maht (tonnides)

2 222

8 922

3 690

5 757

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

402

402

166

166

259

259

Turuosa ELi tarbimisest (%)

1,3

5,2

2,4

3,6

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

414

414

166

166

259

259

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

2 146

1 700

2 779

1 143

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

79

79

130

130

53

53

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Hiina

Maht (tonnides)

5 313

16 308

18 387

15 024

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

307

307

346

346

283

283

Turuosa ELi tarbimisest (%)

3,0

9,5

11,9

9,5

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

316

316

394

394

315

315

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

2 717

2 060

2 889

4 073

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

76

76

106

106

150

150

Ameerika Ühendriigid

Maht (tonnides)

1 179

2 591

3 867

2 392

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

220

220

328

328

203

203

Turuosa ELi tarbimisest (%)

0,7

1,5

2,5

1,5

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

227

227

374

374

226

226

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

3 360

2 514

2 695

15 421

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

75

75

80

80

459

459

Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid

Maht (tonnides)

1 915

4 795

10 830

6 875

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

250

250

566

566

359

359

Turuosa ELi tarbimisest (%)

1,1

2,8

7,0

4,3

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

258

258

645

645

400

400

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 983

2 485

2 996

2 557

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

100

100

86

86

Allikas: Euroopa Komisjon (Eurostat).

Allikas:

| (124) | Impordistatistika näitas, et uurimisperioodil oli eriti kõrge Ameerika Ühendriikidest pärit impordi ühikuhind. Ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid üldjoontes liidu hindadega samal tasemel ja jäid ajas suhteliselt muutumatuks. Kõrged keskmised impordihinnad olid seega tingitud Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hindade varieerumisest. Komisjon märkis, et impordistatistika ekslikkuse kohta ei esitatud ühtegi tõendit. Ent isegi kui Ameerika Ühendriike käsitlevates statistilistes andmetes oleks tõesti olnud viga, nagu väitis asjaomane Hiina eksportiv tootja, siis arvestades Ameerika Ühendriikidest pärit impordi suhteliselt kõrgeid hindu ka varasematel aastatel ning selle väikest turuosa, ei oleks see muutnud põhjenduses 121 tehtud järeldusi, mille kohaselt kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(124)

Impordistatistika näitas, et uurimisperioodil oli eriti kõrge Ameerika Ühendriikidest pärit impordi ühikuhind. Ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid üldjoontes liidu hindadega samal tasemel ja jäid ajas suhteliselt muutumatuks. Kõrged keskmised impordihinnad olid seega tingitud Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hindade varieerumisest. Komisjon märkis, et impordistatistika ekslikkuse kohta ei esitatud ühtegi tõendit. Ent isegi kui Ameerika Ühendriike käsitlevates statistilistes andmetes oleks tõesti olnud viga, nagu väitis asjaomane Hiina eksportiv tootja, siis arvestades Ameerika Ühendriikidest pärit impordi suhteliselt kõrgeid hindu ka varasematel aastatel ning selle väikest turuosa, ei oleks see muutnud põhjenduses 121 tehtud järeldusi, mille kohaselt kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

| (125) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 101–106 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(125)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 101–106 esitatud järeldused.

Liidu tootmisharu kulude ja kasumimarginaalide erinevused

Liidu tootmisharu kulude ja kasumimarginaalide erinevused

| (126) | Kooskõlas esialgse määruse põhjendustega 107–110 uuris komisjon põhjalikumalt ühe liidu tootja olukorda. |
| --- | --- |

(126)

Kooskõlas esialgse määruse põhjendustega 107–110 uuris komisjon põhjalikumalt ühe liidu tootja olukorda.

| (127) | Kõnealuse liidu tootja keskmised kulud olid tõepoolest suuremad kui teistel liidu tootjatel. Seda seletab aga teistest liidu tootjatest laiem tootevalik, milles on suurem osakaal kallimatel legeer- ja kõrglegeerterasest toodetel. Peale selle müüb kõnealune liidu tootja tellimustooteid turustajate asemel otse lõpptarbijatele. Selline müük toimub tavaliselt kõrgema hinnaga. |
| --- | --- |

(127)

Kõnealuse liidu tootja keskmised kulud olid tõepoolest suuremad kui teistel liidu tootjatel. Seda seletab aga teistest liidu tootjatest laiem tootevalik, milles on suurem osakaal kallimatel legeer- ja kõrglegeerterasest toodetel. Peale selle müüb kõnealune liidu tootja tellimustooteid turustajate asemel otse lõpptarbijatele. Selline müük toimub tavaliselt kõrgema hinnaga.

| (128) | Kõnealune liidu tootja tõestas, et osa Hiina eksportivaid tootjaid on saanud vajalikud kvaliteeditunnistused, et tarnida liitu ka kõige elutähtsamaid lahendusi, konkureerides seega ka liidu kõrgekvaliteediliste toodete turusegmendis samade projektide pärast nagu asjaomane liidu tootja ja avaldades sellega survet tema müügihindadele liidus. |
| --- | --- |

(128)

Kõnealune liidu tootja tõestas, et osa Hiina eksportivaid tootjaid on saanud vajalikud kvaliteeditunnistused, et tarnida liitu ka kõige elutähtsamaid lahendusi, konkureerides seega ka liidu kõrgekvaliteediliste toodete turusegmendis samade projektide pärast nagu asjaomane liidu tootja ja avaldades sellega survet tema müügihindadele liidus.

| (129) | Kõnealuse liidu tootja tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil kiiremini kui teistel liidu tootjatel, eriti ekspordi arvelt, ning see suurendas püsikulude kaalu. Raskused nafta- ja gaasiturgudel tõid kaasa erakorralise kulumi. Samuti mõjutas liidu müügi kasumlikkust müügihindade alanemine liidus. |
| --- | --- |

(129)

Kõnealuse liidu tootja tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil kiiremini kui teistel liidu tootjatel, eriti ekspordi arvelt, ning see suurendas püsikulude kaalu. Raskused nafta- ja gaasiturgudel tõid kaasa erakorralise kulumi. Samuti mõjutas liidu müügi kasumlikkust müügihindade alanemine liidus.

| (130) | Ehkki osa kõnealuse liidu tootja kahjust tulenes müügimahu vähenemisest ja sellest tingitud väikesest tootmisvõimsuse kasutamisest, leidis komisjon, et osa finantskahjust tulenes ka hindade alanemisest liidu turul. Seega on olemas põhjuslik seos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi, liidu hindade allalöömise ja kõnealuse liidu tootja kantud kahju vahel. Seda liidu müügihindu kahjustavat põhjuslikku seost ei kõrvalda kõnealuse liidu tootja erikulud aastatel 2014–2015. |
| --- | --- |

(130)

Ehkki osa kõnealuse liidu tootja kahjust tulenes müügimahu vähenemisest ja sellest tingitud väikesest tootmisvõimsuse kasutamisest, leidis komisjon, et osa finantskahjust tulenes ka hindade alanemisest liidu turul. Seega on olemas põhjuslik seos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi, liidu hindade allalöömise ja kõnealuse liidu tootja kantud kahju vahel. Seda liidu müügihindu kahjustavat põhjuslikku seost ei kõrvalda kõnealuse liidu tootja erikulud aastatel 2014–2015.

| (131) | Nagu on selgitatud põhjendustes 81, 84, 85, 90 ja 91, tehti asjaomase liidu tootja kuludes korrektsioonid ning liidu müügi kasumlikkus arvutati uuesti. Korrektsioonid kõrvaldasid suurema osa nafta- ja gaasiturgude eriolukorraga seotud eksportmüügi ja kulumi mõjust. Kui ka kulukorrektsioonid ei kõrvaldanud mõju täielikult, on võimalik säilinud mõju kahjumarginaali suurusele tühine. Ka pärast kulude korrigeerimist kahjustas kõnealuse liidu tootja kasumlikkust müügihindade allalöömine liidus. |
| --- | --- |

(131)

Nagu on selgitatud põhjendustes 81, 84, 85, 90 ja 91, tehti asjaomase liidu tootja kuludes korrektsioonid ning liidu müügi kasumlikkus arvutati uuesti. Korrektsioonid kõrvaldasid suurema osa nafta- ja gaasiturgude eriolukorraga seotud eksportmüügi ja kulumi mõjust. Kui ka kulukorrektsioonid ei kõrvaldanud mõju täielikult, on võimalik säilinud mõju kahjumarginaali suurusele tühine. Ka pärast kulude korrigeerimist kahjustas kõnealuse liidu tootja kasumlikkust müügihindade allalöömine liidus.

Liidu tootmisharu ümberorienteerumine madalama hinnaga toodetele

Liidu tootmisharu ümberorienteerumine madalama hinnaga toodetele

| (132) | Nagu on selgitatud põhjenduses 26, väitsid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus pärast lõplike järelduste avalikustamist, et liidu tootmisharu raskused müümisel muudesse kui nafta ja gaasi segmentidesse olid tingitud turujõududest ega olnud seotud Hiinast pärit impordiga. Samuti väitsid nad, et liidu tootjad olid valinud äristrateegia, mis seisnes ümberorienteerumises nafta- ja gaasisegmentidesse suunatud toodetelt madalama hinnaga toodetele, ning see tõi kaasa negatiivsed suundumused kasumlikkuses. |
| --- | --- |

(132)

Nagu on selgitatud põhjenduses 26, väitsid üks Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus pärast lõplike järelduste avalikustamist, et liidu tootmisharu raskused müümisel muudesse kui nafta ja gaasi segmentidesse olid tingitud turujõududest ega olnud seotud Hiinast pärit impordiga. Samuti väitsid nad, et liidu tootjad olid valinud äristrateegia, mis seisnes ümberorienteerumises nafta- ja gaasisegmentidesse suunatud toodetelt madalama hinnaga toodetele, ning see tõi kaasa negatiivsed suundumused kasumlikkuses.

| (133) | Komisjon märkis, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import oli löönud liidu hinnad alla kõikides käsitletava toote turusegmentides, mitte ainult nafta- ja gaasisegmendis. Seetõttu ei piirdunud Hiina impordi põhjustatud kahju ühe kindla segmendiga. Kui liidu hindu alla löövat dumpinguhinnaga importi ei oleks olnud, oleks liidu tootmisharu saanud küsida kõrgemat hinda kõikides segmentides, olenemata sellest, missugustele segmentidele liidu tootjad on orienteerunud. Teistele segmentidele ümberorienteerumine kui üks kahju allikas oli tingitud eksporditulemustest ja tarbimise vähenemisest, mis hinnati eespool mõlemad võimalikeks kahju lisateguriteks, järeldades samas, et need tegurid ei saanud kõrvaldada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon märkis, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import oli löönud liidu hinnad alla kõikides käsitletava toote turusegmentides, mitte ainult nafta- ja gaasisegmendis. Seetõttu ei piirdunud Hiina impordi põhjustatud kahju ühe kindla segmendiga. Kui liidu hindu alla löövat dumpinguhinnaga importi ei oleks olnud, oleks liidu tootmisharu saanud küsida kõrgemat hinda kõikides segmentides, olenemata sellest, missugustele segmentidele liidu tootjad on orienteerunud. Teistele segmentidele ümberorienteerumine kui üks kahju allikas oli tingitud eksporditulemustest ja tarbimise vähenemisest, mis hinnati eespool mõlemad võimalikeks kahju lisateguriteks, järeldades samas, et need tegurid ei saanud kõrvaldada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seepärast lükati see väide tagasi.

Kahju tekkimisele tõenäoliselt kaasa aidanud muude tegurite kumulatiivne hindamine

Kahju tekkimisele tõenäoliselt kaasa aidanud muude tegurite kumulatiivne hindamine

| (134) | Komisjon jõudis järeldusele, et teised kahjutegurid ei kõrvaldanud ei eraldi- ega koosvõetuna põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Põhjus on selles, et dumpinguhinnaga import põhjustas selgelt kahju, lüües liidus hindu alla ja kutsudes sellega esile müügihindade alanemise liidu turul. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon jõudis järeldusele, et teised kahjutegurid ei kõrvaldanud ei eraldi- ega koosvõetuna põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Põhjus on selles, et dumpinguhinnaga import põhjustas selgelt kahju, lüües liidus hindu alla ja kutsudes sellega esile müügihindade alanemise liidu turul.

| (135) | Seevastu teised kahju põhjused ei olnud seotud liidu müügihindade allalöömisega ja nende kogumõju oli marginaalne. Müügimahtude vähenemise põhjustatud kahju ei olnud seotud liidu hindadega ja selle mõju oli pärast liidu tootjate kulude korrigeerimist kõige rohkem marginaalne. Kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli väike ja selle hind kõrge ning tõusev. Need tegurid ei põhjustanud seega hindade alanemist ning nende võimalik mõju oli marginaalne. Ühe liidu tootja erilist kulustruktuuri korrigeeriti ning võimalik säilinud mõju pärast korrektsioonide tegemist oli kõige rohkem marginaalne. |
| --- | --- |

(135)

Seevastu teised kahju põhjused ei olnud seotud liidu müügihindade allalöömisega ja nende kogumõju oli marginaalne. Müügimahtude vähenemise põhjustatud kahju ei olnud seotud liidu hindadega ja selle mõju oli pärast liidu tootjate kulude korrigeerimist kõige rohkem marginaalne. Kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli väike ja selle hind kõrge ning tõusev. Need tegurid ei põhjustanud seega hindade alanemist ning nende võimalik mõju oli marginaalne. Ühe liidu tootja erilist kulustruktuuri korrigeeriti ning võimalik säilinud mõju pärast korrektsioonide tegemist oli kõige rohkem marginaalne.

| (136) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et Hiina üldine palga- ja tootmiskulude tase on madalam kui liidus ning see seletab, miks Hiina hinnad on liidu hindadest madalamad. Ta väitis, et hindade allalöömine on seega loomulik nähtus ning liidu hindade ja impordihindade võrdlus ebaõiglane. |
| --- | --- |

(136)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et Hiina üldine palga- ja tootmiskulude tase on madalam kui liidus ning see seletab, miks Hiina hinnad on liidu hindadest madalamad. Ta väitis, et hindade allalöömine on seega loomulik nähtus ning liidu hindade ja impordihindade võrdlus ebaõiglane.

| (137) | Komisjon märkis, et dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse ainult juhul, kui ekspordi müügihinnad jäävad alla normaalväärtuse. Üldiste madalamate kuludega seotud argumendid ei ole seega asjakohased. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon märkis, et dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse ainult juhul, kui ekspordi müügihinnad jäävad alla normaalväärtuse. Üldiste madalamate kuludega seotud argumendid ei ole seega asjakohased.

| (138) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid üks teine Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus järeldused põhjusliku seose kohta. Nad väitsid, et Hiinast pärit import ei saa seletada liidu tootmisharu kasumlikkuse varieerumist. Nende väitel oli liidu tootmisharu kantud kahju tingitud muudest põhjustest kui Hiinast pärit import. Nad väitsid, et kulude korrigeerimine ei saa asendada põhjusliku seose analüüsi. |
| --- | --- |

(138)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid üks teine Hiina eksportiv tootja ja Hiina eksportivate tootjate ühendus järeldused põhjusliku seose kohta. Nad väitsid, et Hiinast pärit import ei saa seletada liidu tootmisharu kasumlikkuse varieerumist. Nende väitel oli liidu tootmisharu kantud kahju tingitud muudest põhjustest kui Hiinast pärit import. Nad väitsid, et kulude korrigeerimine ei saa asendada põhjusliku seose analüüsi.

| (139) | Komisjon märkis, et kulude korrigeerimine määras kindlaks liidu tootmisharu tegelikud kulud, nagu on selgitatud põhjendustes 81, 84, 85 ja 86. Teiseks märkis komisjon, et pärast lõplike järelduste avalikustamist esile toodud argumentides ei vaidlustatud järeldust, et Hiinast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil olukorras, kus liidu tarbimine vähenes. Samuti ei vaidlustatud nendes argumentides järeldust, et Hiinast pärit import oli liidu hindu alla löönud, põhjustades sellega kahju liidu tootmisharule. Komisjon hindas põhjendustes 111–135 üksikasjalikult teisi liidu kantud kahjule kaasa aidanud tegureid. Teiste tegurite kogumõju analüüs põhjendustes 134 ja 135 näitas, et teised tegurid ei kõrvaldanud ei eraldi- ega koosvõetuna põhjuslikku seost liidu hindu alla lööva Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel ning et teistele teguritele omistatavat mõju ei ole omistatud dumpinguhinnaga impordile. Need väited lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon märkis, et kulude korrigeerimine määras kindlaks liidu tootmisharu tegelikud kulud, nagu on selgitatud põhjendustes 81, 84, 85 ja 86. Teiseks märkis komisjon, et pärast lõplike järelduste avalikustamist esile toodud argumentides ei vaidlustatud järeldust, et Hiinast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil olukorras, kus liidu tarbimine vähenes. Samuti ei vaidlustatud nendes argumentides järeldust, et Hiinast pärit import oli liidu hindu alla löönud, põhjustades sellega kahju liidu tootmisharule. Komisjon hindas põhjendustes 111–135 üksikasjalikult teisi liidu kantud kahjule kaasa aidanud tegureid. Teiste tegurite kogumõju analüüs põhjendustes 134 ja 135 näitas, et teised tegurid ei kõrvaldanud ei eraldi- ega koosvõetuna põhjuslikku seost liidu hindu alla lööva Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel ning et teistele teguritele omistatavat mõju ei ole omistatud dumpinguhinnaga impordile. Need väited lükati seetõttu tagasi.

| (140) | Seega säilis dumpingu ja kahju vaheline põhjuslik seos isegi pärast seda, kui oli hinnatud teiste võimalike kahjutegurite kogumõju. Sellest tulenevalt kinnitati esialgse määruse põhjenduses 115 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(140)

Seega säilis dumpingu ja kahju vaheline põhjuslik seos isegi pärast seda, kui oli hinnatud teiste võimalike kahjutegurite kogumõju. Sellest tulenevalt kinnitati esialgse määruse põhjenduses 115 esitatud järeldused.

G.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (141) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas üks Hiina eksportiv tootja vastuväite esialgse määruse põhjenduses 124 tehtud järeldustele, mille kohaselt leidub mitu alternatiivset tarneallikat. Seda väidet aga ei põhjendatud. Uurimistulemused näitavad, et suurem osa sõltumatuid importijaid ostabki juba muudest allikatest. |
| --- | --- |

(141)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas üks Hiina eksportiv tootja vastuväite esialgse määruse põhjenduses 124 tehtud järeldustele, mille kohaselt leidub mitu alternatiivset tarneallikat. Seda väidet aga ei põhjendatud. Uurimistulemused näitavad, et suurem osa sõltumatuid importijaid ostabki juba muudest allikatest.

| (142) | Väide lükati tagasi ja esialgse määruse põhjendustes 116–132 esitatud järeldused kinnitati. |
| --- | --- |

(142)

Väide lükati tagasi ja esialgse määruse põhjendustes 116–132 esitatud järeldused kinnitati.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (143) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramisel kasutatud taotletav kasumimarginaal + 5,7 %, mis on sätestatud esialgse määruse põhjenduses 137, ei olnud saavutatud tavapärases konkurentsiolukorras. Väite toetuseks ei esitatud aga ühtegi tõendit, samuti ei täpsustatud, millist meetodit või kasumimäära oleks tulnud selle asemel kasutada. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(143)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramisel kasutatud taotletav kasumimarginaal + 5,7 %, mis on sätestatud esialgse määruse põhjenduses 137, ei olnud saavutatud tavapärases konkurentsiolukorras. Väite toetuseks ei esitatud aga ühtegi tõendit, samuti ei täpsustatud, millist meetodit või kasumimäära oleks tulnud selle asemel kasutada. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (144) | Kaebuse esitaja väitis, et taotletav kasumimarginaal peaks olema + 15 %, sest 2012. aastal oli Hiinast pärit import juba turul. Ta soovitas kasutada selle marginaali toetuseks 2012. aastale eelnenud aastate kasumiandmeid. |
| --- | --- |

(144)

Kaebuse esitaja väitis, et taotletav kasumimarginaal peaks olema + 15 %, sest 2012. aastal oli Hiinast pärit import juba turul. Ta soovitas kasutada selle marginaali toetuseks 2012. aastale eelnenud aastate kasumiandmeid.

| (145) | Komisjon märkis, et meetod taotletava kasumimarginaali esialgseks määramiseks 2012. aasta põhjal pakuti välja kaebuses ning et selle tase põhines liidu tootjate kontrollitud andmetel. Liidu tootjad ei esitanud kontrollitavaid kasumiandmeid 2012. aastale eelnenud aastate kohta. Väide lükati seetõttu tagasi ja kinnitati esialgse määruse põhjendustes 134–137 esitatud järeldused, milles käsitleti meetodit taotletava kasumimarginaali määramiseks 2012. aasta põhjal. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon märkis, et meetod taotletava kasumimarginaali esialgseks määramiseks 2012. aasta põhjal pakuti välja kaebuses ning et selle tase põhines liidu tootjate kontrollitud andmetel. Liidu tootjad ei esitanud kontrollitavaid kasumiandmeid 2012. aastale eelnenud aastate kohta. Väide lükati seetõttu tagasi ja kinnitati esialgse määruse põhjendustes 134–137 esitatud järeldused, milles käsitleti meetodit taotletava kasumimarginaali määramiseks 2012. aasta põhjal.

| (146) | Esialgse uurimise ajal määrasid keskmise kasumlikkuse suurelt osalt kallimad tooted, sest arvutuskäik põhines müügiväärtustel. Suurema osa liidu müügist ja Hiinast pärit impordist moodustavad aga madala hinnaga põhitarbetooted. Müügiväärtustel põhinev meetod suurendab seega kallimate toodete osatähtsust võrreldes nende tegeliku osaga liidu turust. Seetõttu määrati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamiseks liidu tootjate kaalud vastavalt nende osale müügimahust, mitte müügiväärtusest. |
| --- | --- |

(146)

Esialgse uurimise ajal määrasid keskmise kasumlikkuse suurelt osalt kallimad tooted, sest arvutuskäik põhines müügiväärtustel. Suurema osa liidu müügist ja Hiinast pärit impordist moodustavad aga madala hinnaga põhitarbetooted. Müügiväärtustel põhinev meetod suurendab seega kallimate toodete osatähtsust võrreldes nende tegeliku osaga liidu turust. Seetõttu määrati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamiseks liidu tootjate kaalud vastavalt nende osale müügimahust, mitte müügiväärtusest.

| (147) | Kaalutud keskmine kasumlikkus on järgmine. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu keskmine kasumlikkus kaalutuna vastavalt müügimahule liidus (%) | + 4,7 | – 0,9 | – 4,0 | – 3,9 |

(147)

Kaalutud keskmine kasumlikkus on järgmine.

2012

2013

2014

Uurimisperiood (2015)

Liidu tootmisharu keskmine kasumlikkus kaalutuna vastavalt müügimahule liidus (%)

+ 4,7

– 0,9

– 4,0

– 3,9

| (148) | 2012. aasta kasumimarginaaliks kujunes + 5,7 % asemel seega + 4,7 %. Taotletavaks kasumimarginaaliks määrati seega + 4,7 %. |
| --- | --- |

(148)

2012. aasta kasumimarginaaliks kujunes + 5,7 % asemel seega + 4,7 %. Taotletavaks kasumimarginaaliks määrati seega + 4,7 %.

| (149) | Liidu tootmisharu kaalutud kasumlikkust uurimisperioodil ja taotletavat kasumimarginaali kasutatakse kooskõlas esialgse määruse põhjendustega 139 ja 140 mittekahjustavate hindade arvutamiseks. |
| --- | --- |

(149)

Liidu tootmisharu kaalutud kasumlikkust uurimisperioodil ja taotletavat kasumimarginaali kasutatakse kooskõlas esialgse määruse põhjendustega 139 ja 140 mittekahjustavate hindade arvutamiseks.

| (150) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla taotletava ühikuhinna arvutuskäigu. Tema väitel peaksid taotletavad ühikuhinnad olema liidu müügihindadest 4,7 % kõrgemad, samas kui lõplike järelduste avalikustamise dokumendis oli nende kahe hinna erinevus 9 %. |
| --- | --- |

(150)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis üks Hiina eksportiv tootja kahtluse alla taotletava ühikuhinna arvutuskäigu. Tema väitel peaksid taotletavad ühikuhinnad olema liidu müügihindadest 4,7 % kõrgemad, samas kui lõplike järelduste avalikustamise dokumendis oli nende kahe hinna erinevus 9 %.

| (151) | Komisjon selgitas, et liidu müügihinna ja taotletava ühikuhinna vaheline erinevus koosneb keskmisest kahjumist (– 3,9 %) ja taotletavast kasumimarginaalist (+ 4,7 %). Need protsendid arvutatakse liidu müügihindade põhjal, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 139. Need summad annavadki tulemuseks 9 % suuruse erinevuse, väljendatuna protsendina impordi CIF-väärtusest. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon selgitas, et liidu müügihinna ja taotletava ühikuhinna vaheline erinevus koosneb keskmisest kahjumist (– 3,9 %) ja taotletavast kasumimarginaalist (+ 4,7 %). Need protsendid arvutatakse liidu müügihindade põhjal, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 139. Need summad annavadki tulemuseks 9 % suuruse erinevuse, väljendatuna protsendina impordi CIF-väärtusest.

| (152) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks teine Hiina eksportiv tootja ühe valimisse kaasatud liidu tootja avaldatud raamatupidamise aastaaruandele viidates, et kõnealune liidu tootja oli 2014. aastal olnud kasumis ning et 2015. aastal oli ta küll olnud kahjumis, kuid teda võis lugeda kasumlikuks pärast kulude korrigeerimist, arvates maha varade väärtuse vähenemise, vähendades müüdud toodete maksumust kooskõlas müügiga ning müügi-, üld- ja halduskulusid kooskõlas müügiga. Sellele tuginedes väitis kõnealune Hiina eksportiv tootja, et liidu tootmisharu oli 2013.–2015. aastal kasumis, mistõttu kahjumarginaali arvutuskäik ei tohiks sisaldada taotletavat kasumimarginaali ega võtta arvesse liidu tootmisharu kahjumit. |
| --- | --- |

(152)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks teine Hiina eksportiv tootja ühe valimisse kaasatud liidu tootja avaldatud raamatupidamise aastaaruandele viidates, et kõnealune liidu tootja oli 2014. aastal olnud kasumis ning et 2015. aastal oli ta küll olnud kahjumis, kuid teda võis lugeda kasumlikuks pärast kulude korrigeerimist, arvates maha varade väärtuse vähenemise, vähendades müüdud toodete maksumust kooskõlas müügiga ning müügi-, üld- ja halduskulusid kooskõlas müügiga. Sellele tuginedes väitis kõnealune Hiina eksportiv tootja, et liidu tootmisharu oli 2013.–2015. aastal kasumis, mistõttu kahjumarginaali arvutuskäik ei tohiks sisaldada taotletavat kasumimarginaali ega võtta arvesse liidu tootmisharu kahjumit.

| (153) | Komisjon märkis, et raamatupidamise aastaaruande finantstulemused hõlmasid kogu kontserni ja kõikide toodete tulemusi, samas kui uurimise järeldused kehtisid üksnes vaatlusaluse toote müügi kohta liidus. Seetõttu ei olnud avaldatud raamatupidamisaruande põhjal võimalik arvutada, kas vaatlusaluse toote müük liidus oli kasumlik, sest see ei kajastanud sama majandustegevust. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon märkis, et raamatupidamise aastaaruande finantstulemused hõlmasid kogu kontserni ja kõikide toodete tulemusi, samas kui uurimise järeldused kehtisid üksnes vaatlusaluse toote müügi kohta liidus. Seetõttu ei olnud avaldatud raamatupidamisaruande põhjal võimalik arvutada, kas vaatlusaluse toote müük liidus oli kasumlik, sest see ei kajastanud sama majandustegevust.

| (154) | Kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramise meetodit käsitlevatele märkustele vastati põhjendustes 75–78. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 138–141 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(154)

Kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramise meetodit käsitlevatele märkustele vastati põhjendustes 75–78. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitati esialgse määruse põhjendustes 138–141 esitatud järeldused.

2.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (155) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed vastavalt alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohasele väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(155)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed vastavalt alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohasele väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (156) | Eelneva põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, olema järgmised.








  Äriühing | Kahjumarginaal (%) | Dumpingumarginaal (%) | Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | 45,4 | 29,2 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. | 54,9 | 103,8 | 54,9 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. | 44,6 | 39,9 | 39,9 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | 48,2 | 92,9 | 48,2 |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. | 41,4 | 52,3 | 41,4 |
| Muud koostööd tegevad tootjad | 45,6 | 73,6 | 45,6 |
| Kõik teised tootjad | 54,9 | 103,8 | 54,9 |

(156)

Eelneva põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, olema järgmised.

Äriühing

Kahjumarginaal (%)

Dumpingumarginaal (%)

Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

45,4

29,2

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

54,9

103,8

54,9

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

44,6

39,9

39,9

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

48,2

92,9

48,2

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

41,4

52,3

41,4

Muud koostööd tegevad tootjad

45,6

73,6

45,6

Kõik teised tootjad

54,9

103,8

54,9

| (157) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(157)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (158) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(158)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

6

Euroopa Liidu Teatajas

| (159) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tollile kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(159)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tollile kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (160) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõikide teiste äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(160)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõikide teiste äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

3.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

| (161) | Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju suurust, tuleb esialgse määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda lõplike tollimaksude ulatuses. |
| --- | --- |

(161)

Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju suurust, tuleb esialgse määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda lõplike tollimaksude ulatuses.

| (162) | Käesolevas määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(162)

Käesolevas määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate selliste Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes, mis on praegu hõlmatud CN-koodidega 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 ja 7304 59 99 (TARICi kood 7304299090).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | C171 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. | 54,9 | C172 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. | 39,9 | C173 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | 48,2 | C174 |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. | 41,4 | C204 |
| Lisas loetletud äriühingud | 45,6 | C998 |
| Kõik teised tootjad | 54,9 | C999 |

Äriühing

Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr (%)

TARICi lisakood

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

C171

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

54,9

C172

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

48,2

C174

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

41,4

C204

Lisas loetletud äriühingud

45,6

C998

Kõik teised tootjad

54,9

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millele on lisatud kuupäevaga ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) avaldus järgmise tekstiga:
  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (vaatlusalune toode) koguses (kogus) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Seda nõuet ei kohaldata tollimaksude suhtes, mis on antud tagatiseks määruse (EL) 2016/1977 kohase ajutise dumpinguvastase tollimaksuna.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Kui mõni Hiina eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et

| i) | ta ei ole uurimisperioodi vältel (1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015) eksportinud Hiinast pärinevaid artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu, |
| --- | --- |

i)

ta ei ole uurimisperioodi vältel (1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015) eksportinud Hiinast pärinevaid artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu,

| ii) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

ii)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| iii) | ta on tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida vaatlusaluseid tooteid märkimisväärses koguses liitu pärast uurimisperioodi lõppu, |
| --- | --- |

iii)

ta on tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida vaatlusaluseid tooteid märkimisväärses koguses liitu pärast uurimisperioodi lõppu,

võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja lisas esitatud loetellu.

Artikkel 3

Määruse (EL) 2016/1977 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastase tollimaksu lõplikku määra, vabastatakse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 11. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1977, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 305, 12.11.2016, lk 1).

2

(3)  Kroomisisaldus 0,5 % või rohkem, aga mitte üle 7 %; kroomisisaldus 7 % või rohkem, aga mitte üle 10,5 %. Kõnealused tooted identifitseeriti toote kontrollnumbrite tabelis kontrollnumbri esimese koha järgi kui 4. ja 5. kategooria tooted.

3

(4)  Kohtuasi C-595/11; ELT C 164, 8.6.2013, lk 6.

4

(5)  WTO, apellatsioonikogu aruanne, AB-2015-7, WT/DS397/AB/RW, 18. jaanuar 2016.

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgium.

6

---

LISA

Hiina Rahvavabariigi koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse.

| Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd. | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd. | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd. | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |

Äriühing

TARICi lisakood

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd.

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd.

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd.

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/805,

11. mai 2017,

millega pikendatakse toimeaine flasasulfurooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2004/30/EÜ (2) kanti flasasulfuroon toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2004/30/EÜ (2) kanti flasasulfuroon toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine flasasulfurooni heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. jaanuaril 2018. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine flasasulfurooni heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. jaanuaril 2018.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus flasasulfurooni heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus flasasulfurooni heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotleja esitas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 kohaselt nõutavad täiendavad toimikud. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 kohaselt nõutavad täiendavad toimikud. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamist käsitleva hindamisaruande ning esitas selle 14. augustil 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamist käsitleva hindamisaruande ning esitas selle 14. augustil 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“) ja komisjonile.

| (7) | Amet edastas pikendamist käsitleva hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Amet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Amet edastas pikendamist käsitleva hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Amet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 10. augustil 2016 esitas amet komisjonile oma järeldused (6) flasasulfurooni eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamist käsitleva esialgse aruande flasasulfurooni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 6. oktoobril 2016. |
| --- | --- |

(8)

10. augustil 2016 esitas amet komisjonile oma järeldused (6) flasasulfurooni eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamist käsitleva esialgse aruande flasasulfurooni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 6. oktoobril 2016.

| (9) | Vähemalt ühe flasasulfurooni sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane flasasulfurooni heakskiitu pikendada. |
| --- | --- |

(9)

Vähemalt ühe flasasulfurooni sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane flasasulfurooni heakskiitu pikendada.

| (10) | Flasasulfurooni heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida flasasulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(10)

Flasasulfurooni heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida flasasulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (11) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (12) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (13) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2016 (7) pikendati flasasulfurooni heakskiidu kehtivusaega 31. jaanuarini 2018, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. augustist 2017. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2016 (7) pikendati flasasulfurooni heakskiidu kehtivusaega 31. jaanuarini 2018, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. augustist 2017.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine flasasulfurooni heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 10. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/30/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete bensoehappe, flasasulfurooni ja püraklostrobiini lisamisega (ELT L 77, 13.3.2004, lk 50).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  EFSA Journal (2016); 14(9): 4575, 24 lk Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

6

(7)  Komisjoni 17. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete atseetamipriidi, bensoehappe, flasasulfurooni, mekoprop-P, mepanipüriimi, mesosulfurooni, propineebi, propoksükarbasooni, propüsamiidi, propikonasooli, Pseudomonas chlororaphis'e tüve MA 342, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, tiaklopriidi, tiraami, tsiraami ja zoksamiidi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 312, 18.11.2016, lk 21).

7

Pseudomonas chlororaphis

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flasasulfuroon
  CASi nr: 104040-78–0
  CIPACi nr: 595 | 1-(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üül)-3-(3-trifluorometüül-2-püridüülsulfonüül)uurea | ≥ 960 g/kg | 1. august 2017 | 31. juuli 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flasasulfurooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | veetaimede kaitsele; |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Flasasulfuroon

CASi nr: 104040-78–0

CIPACi nr: 595

1-(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üül)-3-(3-trifluorometüül-2-püridüülsulfonüül)uurea

≥ 960 g/kg

1. august 2017

31. juuli 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flasasulfurooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

veetaimede kaitsele;

| — | sihtrühma mittekuuluvate maismaataimede kaitsele; |
| --- | --- |

—

sihtrühma mittekuuluvate maismaataimede kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või ebasoodsate kliimatingimustega piirkonnas. |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või ebasoodsate kliimatingimustega piirkonnas.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile kinnitava teabe veetöötlemisprotsesside mõju kohta joogivees esinevatele jääkidele kahe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on avalikustanud juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 80 flasasulfurooni kohta; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 80 flasasulfurooni kohta;

| 2) | B osasse lisatakse kanne 108:











  Number | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „108 | Flasasulfuroon
  CASi nr: 104040-78–0
  CIPACi nr: 595 | 1-(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üül)-3-(3-trifluorometüül-2-püridüülsulfonüül)uurea | ≥ 960 g/kg | 1. august 2017 | 31. juuli 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flasasulfurooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | veetaimede kaitsele; |

2)

B osasse lisatakse kanne 108:

Number

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„108

Flasasulfuroon

CASi nr: 104040-78–0

CIPACi nr: 595

1-(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üül)-3-(3-trifluorometüül-2-püridüülsulfonüül)uurea

≥ 960 g/kg

1. august 2017

31. juuli 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flasasulfurooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

veetaimede kaitsele;

| — | sihtrühma mittekuuluvate maismaataimede kaitsele; |
| --- | --- |

—

sihtrühma mittekuuluvate maismaataimede kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või ebasoodsate kliimatingimustega piirkonnas. |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või ebasoodsate kliimatingimustega piirkonnas.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe veetöötlemisprotsesside mõju kohta joogivees esinevatele jääkidele kahe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on avalikustanud juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.“

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/806,

11. mai 2017,

millega kiidetakse heaks madala riskitasemega toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1 koostoimes artikli 13 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. juunil 2013 sai Prantsusmaa määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse ettevõtjalt Novozymes Biologicals France toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(1)

19. juunil 2013 sai Prantsusmaa määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse ettevõtjalt Novozymes Biologicals France toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 heakskiitmiseks.

| (2) | Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Prantsusmaa 4. septembril 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Prantsusmaa 4. septembril 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav.

| (3) | 13. aprillil 2015 esitas referentliikmesriik esialgse hindamisaruande, milles hinnatakse, kas kõnealune toimeaine vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, komisjonile ja lisaks selle koopia toiduohutusametile. |
| --- | --- |

(3)

13. aprillil 2015 esitas referentliikmesriik esialgse hindamisaruande, milles hinnatakse, kas kõnealune toimeaine vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, komisjonile ja lisaks selle koopia toiduohutusametile.

| (4) | Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis amet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati toiduohutusametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 22. veebruaril 2016. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis amet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati toiduohutusametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 22. veebruaril 2016.

| (5) | Toiduohutusamet esitas 10. mail 2016 taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse (2) toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet esitas 10. mail 2016 taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse (2) toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 6. oktoobril 2016 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 heakskiitmise kohta. |
| --- | --- |

(6)

6. oktoobril 2016 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 heakskiitmise kohta.

| (7) | Taotlejale anti võimalus esitada märkusi läbivaatamisaruande kohta. |
| --- | --- |

(7)

Taotlejale anti võimalus esitada märkusi läbivaatamisaruande kohta.

| (8) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. Seepärast on asjakohane kiita heaks toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24. |
| --- | --- |

(8)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. Seepärast on asjakohane kiita heaks toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24.

| (9) | Peale selle on komisjon seisukohal, et Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 madala riskiastmega toimeaine. Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5. Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 on metsiktüvi, mida leidub looduslikus keskkonnas. See ei ole inimestele ega loomadele patogeenne. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud kasutustest tulenev täiendav kokkupuude on inimeste, loomade ja keskkonna puhul eeldatavasti väheoluline, võrreldes tõenäoliste looduslike olukordade tulemusena eeldatavasti juba olemasolevale kokkupuutele. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle on komisjon seisukohal, et Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 madala riskiastmega toimeaine. Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5. Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 on metsiktüvi, mida leidub looduslikus keskkonnas. See ei ole inimestele ega loomadele patogeenne. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud kasutustest tulenev täiendav kokkupuude on inimeste, loomade ja keskkonna puhul eeldatavasti väheoluline, võrreldes tõenäoliste looduslike olukordade tulemusena eeldatavasti juba olemasolevale kokkupuutele.

| (10) | Seepärast on asjakohane kiita heaks Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 madala riskiastmega toimeainena 15 aastaks. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane kiita heaks Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 madala riskiastmega toimeainena 15 aastaks.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

I lisas kirjeldatud toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Bacillus amyloliquefaciens

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Trichoderma polysporum strain IMI 600 („Järeldused toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2016;14(6):4494, 18 lk, doi:10.2903/j.efsa.2016.4494.

2

Bacillus amyloliquefaciens

(3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24
  Registreerimisnumber Saksamaa kultuuride kogus „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM): 10271
  Registreerimisnumber USA kultuuride kogus Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL): B-50304 | Ei kohaldata | Minimaalne sisaldus:
  2 × 1014 CFU/kg | 1. juuni 2017 | 1. juuni 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | kaubanduslikult toodetava tehnilise materjali näitajatele, sealhulgas lisandite ja metaboliitide täielik iseloomustus; |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24

Registreerimisnumber Saksamaa kultuuride kogus „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM): 10271

Registreerimisnumber USA kultuuride kogus Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL): B-50304

Ei kohaldata

Minimaalne sisaldus:

2 × 1014 CFU/kg

1. juuni 2017

1. juuni 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

kaubanduslikult toodetava tehnilise materjali näitajatele, sealhulgas lisandite ja metaboliitide täielik iseloomustus;

| — | käitajate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et mikroorganisme käsitatakse võimaliku sensibiliseeriva ainena. |
| --- | --- |

—

käitajate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et mikroorganisme käsitatakse võimaliku sensibiliseeriva ainena.

Tootja tagab, et tootmisprotsessi käigus peetakse rangelt kinni keskkonnatingimustest ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osasse lisatakse järgmine kanne:

| | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „10 | Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24
  Registreerimisnumber Saksamaa kultuuride kogus „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM): 10271
  Registreerimisnumber USA kultuuride kogus Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL): B-50304 | Ei kohaldata | Minimaalne sisaldus:
  2 × 1014 CFU/kg | 1. juuni 2017 | 1. juuni 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | kaubanduslikult toodetava tehnilise materjali näitajatele, sealhulgas lisandite ja metaboliitide täielik iseloomustus; |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„10

Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24

Registreerimisnumber Saksamaa kultuuride kogus „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM): 10271

Registreerimisnumber USA kultuuride kogus Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL): B-50304

Ei kohaldata

Minimaalne sisaldus:

2 × 1014 CFU/kg

1. juuni 2017

1. juuni 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

kaubanduslikult toodetava tehnilise materjali näitajatele, sealhulgas lisandite ja metaboliitide täielik iseloomustus;

| — | käitajate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et mikroorganisme käsitatakse võimaliku sensibiliseeriva ainena. |
| --- | --- |

—

käitajate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et mikroorganisme käsitatakse võimaliku sensibiliseeriva ainena.

Tootja tagab, et tootmisprotsessi käigus peetakse rangelt kinni keskkonnatingimustest ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskide vähendamise meetmeid.“

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/807,

11. mai 2017,

millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2017

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 78 esimese lõigu punkti b ja teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 809/2014 (2) on kehtestatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäev, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäev ning toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäev. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 809/2014 (2) on kehtestatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäev, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäev ning toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäev.

| (2) | Mitu liikmesriiki on teinud oma otsetoetuste haldussüsteemis muudatusi, mis sisaldavad muu hulgas nende riikide põldude identifitseerimise süsteemi struktuuri muutmist ja infotehnoloogia ümberkorraldamist. Need muudatused langevad kokku olulise etapiga georuumilise toetusetaotluse kohustuslikus kasutuselevõtus. Selle tulemusel on neis liikmesriikides tekkinud süsteemi haldamisega probleeme. |
| --- | --- |

(2)

Mitu liikmesriiki on teinud oma otsetoetuste haldussüsteemis muudatusi, mis sisaldavad muu hulgas nende riikide põldude identifitseerimise süsteemi struktuuri muutmist ja infotehnoloogia ümberkorraldamist. Need muudatused langevad kokku olulise etapiga georuumilise toetusetaotluse kohustuslikus kasutuselevõtus. Selle tulemusel on neis liikmesriikides tekkinud süsteemi haldamisega probleeme.

| (3) | See olukord on mõjutanud toetusesaajate võimalust esitada ühine taotlus, toetuse- või maksetaotlused ja toetusõiguste taotlused või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlused rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikega 1 ja artikli 22 lõikega 1 ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

See olukord on mõjutanud toetusesaajate võimalust esitada ühine taotlus, toetuse- või maksetaotlused ja toetusõiguste taotlused või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlused rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikega 1 ja artikli 22 lõikega 1 ettenähtud tähtaja jooksul.

| (4) | Võttes arvesse kõnealust olukorda, on asjakohane teha rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikest 1 ja artikli 22 lõikest 1 erand, mis võimaldab liikmesriikidel määrata 2017. aastaks kindlaks ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäeva ning toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäeva, mis on hilisem, kui on ette nähtud kõnealustes artiklites. Kuna rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4, artikli 15 lõigetes 2 ja 2a osutatud kuupäevad on seotud nimetatud määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaga, tuleks teha samasugune erand eelkontrollide tulemustest ja ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kõnealust olukorda, on asjakohane teha rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikest 1 ja artikli 22 lõikest 1 erand, mis võimaldab liikmesriikidel määrata 2017. aastaks kindlaks ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäeva ning toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäeva, mis on hilisem, kui on ette nähtud kõnealustes artiklites. Kuna rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4, artikli 15 lõigetes 2 ja 2a osutatud kuupäevad on seotud nimetatud määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaga, tuleks teha samasugune erand eelkontrollide tulemustest ja ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamiseks.

| (5) | Kuna need erandid peaksid hõlmama ühtset taotlust, toetuse- ja maksetaotlusi, muudatuste tegemist ühtses taotluses või maksetaotluses ning toetusõigustetaotlusi 2017. taotlusaasta kohta, on asjakohane, et käesolevat määrust kohaldatakse 2017. aastaks esitatud taotluste ja maksetaotluste suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Kuna need erandid peaksid hõlmama ühtset taotlust, toetuse- ja maksetaotlusi, muudatuste tegemist ühtses taotluses või maksetaotluses ning toetusõigustetaotlusi 2017. taotlusaasta kohta, on asjakohane, et käesolevat määrust kohaldatakse 2017. aastaks esitatud taotluste ja maksetaotluste suhtes.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust ei tohi liikmesriikide poolt 2017. aastaks kindlaksmääratavad ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevad olla hilisemad kui 15. juuni.

Artikkel 2

Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 15 lõikest 2 on neis liikmesriikides, kus kasutatakse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud erandit, vaja rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 15 lõike 1 kohaselt tehtud muudatustest 2017. aasta ühtses taotluses või maksetaotluses teatada pädevale asutusele hiljemalt 15. juuniks.

Artikkel 3

Artiklites 1 ja 2 sätestatud erandit kohaldatakse ka vastavalt 26, 35 ja 10 kalendripäeva pikkuste ajavahemike arvutamiseks pärast rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4 ja artikli 15 lõikes 2a osutatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäeva ning ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäeva.

Artikkel 4

Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 22 lõikest 1 ei tohi liikmesriikide poolt 2017. aastaks kindlaksmääratav toetusõigustetaotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäev olla hilisem kui 15. juuni.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse taotluste ja maksetaotluste suhtes, mis on esitatud 2017. aastaks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

2

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/808,

11. mai 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 176,8 |
| MA | 99,1 |
| TN | 158,2 |
| TR | 93,0 |
| ZZ | 131,8 |
| 0707 00 05 | MA | 79,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 103,1 |
| 0709 93 10 | TR | 140,7 |
| ZZ | 140,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,8 |
| MA | 57,9 |
| ZZ | 54,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,0 |
| ZA | 147,3 |
| ZZ | 106,2 |
| 0808 10 80 | AR | 106,8 |
| BR | 115,8 |
| CL | 109,0 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 146,8 |
| US | 111,3 |
| ZA | 96,5 |
| ZZ | 118,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

176,8

MA

99,1

TN

158,2

TR

93,0

ZZ

131,8

0707 00 05

MA

79,4

TR

126,8

ZZ

103,1

0709 93 10

TR

140,7

ZZ

140,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,8

MA

57,9

ZZ

54,9

0805 50 10

TR

65,0

ZA

147,3

ZZ

106,2

0808 10 80

AR

106,8

BR

115,8

CL

109,0

CN

145,5

NZ

146,8

US

111,3

ZA

96,5

ZZ

118,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/39

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/809,

11. mai 2017,

massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui kolmandates riikides.

| (2) | Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes abivajavatele riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu rolli. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes abivajavatele riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu rolli.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni nr 1540 (2004) (edaspidi „resolutsioon nr 1540 (2004)“), esimese rahvusvahelise dokumendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. Resolutsiooniga nr 1540 (2004) kehtestati kõikidele riikidele siduvad kohustused, mille eesmärgiks on ära hoida ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. Ühtlasi kutsuti selles riike andma resolutsiooniga nr 1540 (2004) loodud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi „resolutsiooni nr 1540 komitee“) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni nr 1540 (2004) (edaspidi „resolutsioon nr 1540 (2004)“), esimese rahvusvahelise dokumendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. Resolutsiooniga nr 1540 (2004) kehtestati kõikidele riikidele siduvad kohustused, mille eesmärgiks on ära hoida ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. Ühtlasi kutsuti selles riike andma resolutsiooniga nr 1540 (2004) loodud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi „resolutsiooni nr 1540 komitee“) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamiseks.

| (4) | 27. aprillil 2006 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni nr 1673 (2006) ja otsustas, et resolutsiooni nr 1540 komitee tõhustab tööprogrammide, teavitustegevuse, abi, dialoogi ja koostöö kaudu oma jõupingutusi resolutsiooni nr 1540 (2004) täieliku rakendamise edendamise nimel. Samuti kutsus julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 komiteed üles uurima koos riikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega võimalusi jagada kogemusi ja saadud õppetunde ning milliseid resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamist hõlbustavaid programme oleks võimalik kasutada. |
| --- | --- |

(4)

27. aprillil 2006 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni nr 1673 (2006) ja otsustas, et resolutsiooni nr 1540 komitee tõhustab tööprogrammide, teavitustegevuse, abi, dialoogi ja koostöö kaudu oma jõupingutusi resolutsiooni nr 1540 (2004) täieliku rakendamise edendamise nimel. Samuti kutsus julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 komiteed üles uurima koos riikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega võimalusi jagada kogemusi ja saadud õppetunde ning milliseid resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamist hõlbustavaid programme oleks võimalik kasutada.

| (5) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. aprillil 2011 vastu resolutsiooni 1977 (2011) ning otsustas pikendada resolutsiooni nr 1540 komitee volitusi 10 aasta võrra kuni 25. aprillini 2021. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas samuti, et resolutsiooni nr 1540 komitee jätkab jõupingutuste suurendamist, et edendada resolutsiooni nr 1540 (2004) täielikku rakendamist kõigi riikide poolt, osaleb aktiivselt abipakkumiste ja -taotluste sobitamises selliste vahenditega nagu külastamine asjaomase riigi kutsel, abivormid, tegevuskavad või resolutsiooni nr 1540 komiteele esitatud muu teave ning vaatab täielikult läbi resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise seisu enne 2016. aasta detsembrit. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. aprillil 2011 vastu resolutsiooni 1977 (2011) ning otsustas pikendada resolutsiooni nr 1540 komitee volitusi 10 aasta võrra kuni 25. aprillini 2021. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas samuti, et resolutsiooni nr 1540 komitee jätkab jõupingutuste suurendamist, et edendada resolutsiooni nr 1540 (2004) täielikku rakendamist kõigi riikide poolt, osaleb aktiivselt abipakkumiste ja -taotluste sobitamises selliste vahenditega nagu külastamine asjaomase riigi kutsel, abivormid, tegevuskavad või resolutsiooni nr 1540 komiteele esitatud muu teave ning vaatab täielikult läbi resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise seisu enne 2016. aasta detsembrit.

| (6) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. detsembril 2016 ühehäälselt vastu resolutsiooni nr 2325 (2016) ning kinnitas sellega tulemused, mida andis 2016. aasta jooksul teostatud resolutsiooni nr 1540 (2004) põhjalik läbivaatamine. Julgeolekunõukogu kutsus kõiki riike üles tugevdama riiklikke meetmeid resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel ning andma riikide asjaomase suutlikkuse suurendamiseks rohkem abi, sealhulgas vabatahtlike annetuste kaudu, samuti kutsus üles suurendama koostööd sidusrühmade, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade vahel. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. detsembril 2016 ühehäälselt vastu resolutsiooni nr 2325 (2016) ning kinnitas sellega tulemused, mida andis 2016. aasta jooksul teostatud resolutsiooni nr 1540 (2004) põhjalik läbivaatamine. Julgeolekunõukogu kutsus kõiki riike üles tugevdama riiklikke meetmeid resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel ning andma riikide asjaomase suutlikkuse suurendamiseks rohkem abi, sealhulgas vabatahtlike annetuste kaudu, samuti kutsus üles suurendama koostööd sidusrühmade, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade vahel.

| (7) | Tulenevalt nõukogu ühismeetme 2006/419/ÜVJP, (1) nõukogu ühismeetme 2008/368/ÜVJP (2) ning nõukogu otsuse 2013/391/ÜVJP (3) rakendamisest vähenes märkimisväärselt nende riikide arv, kes jätsid esitamata aruande, ja nende riikide arv, kes ei esitanud pärast mittetäielike aruannete esitamist resolutsiooni nr 1540 komitee nõutud lisateavet. |
| --- | --- |

(7)

Tulenevalt nõukogu ühismeetme 2006/419/ÜVJP, (1) nõukogu ühismeetme 2008/368/ÜVJP (2) ning nõukogu otsuse 2013/391/ÜVJP (3) rakendamisest vähenes märkimisväärselt nende riikide arv, kes jätsid esitamata aruande, ja nende riikide arv, kes ei esitanud pärast mittetäielike aruannete esitamist resolutsiooni nr 1540 komitee nõutud lisateavet.

| (8) | Käesoleva otsuse alusel teostatavate projektide tehniline rakendamine tuleks usaldada ÜRO desarmeerimisbüroole (UNODA), kelle ülesanne on pakkuda resolutsiooni nr 1540 komiteele ja selle ekspertide rühmale sisulist ja logistilist abi. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsuse alusel teostatavate projektide tehniline rakendamine tuleks usaldada ÜRO desarmeerimisbüroole (UNODA), kelle ülesanne on pakkuda resolutsiooni nr 1540 komiteele ja selle ekspertide rühmale sisulist ja logistilist abi.

| (9) | Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb ÜRO hallatavatesse programmidesse või projektidesse tehtava liidu rahalise panuse haldamist, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb ÜRO hallatavatesse programmidesse või projektidesse tehtava liidu rahalise panuse haldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liit toetab ka edaspidi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 (2004) ja resolutsiooni nr 1977 (2011) rakendamist kooskõlas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegiaga (edaspidi „ELi strateegia“), milles seatakse eesmärgiks tugevdada ÜRO Julgeolekunõukogu rolli ja täiustada selle ekspertteadmisi massihävitusrelvade levikuga seotud probleemidega tegelemisel.

2.   ELi strateegia kohastele meetmetele vastavad projektid, mis toetavad resolutsiooni nr 1540 (2004), koosnevad allpiirkondlikest seminaridest, riikide külastustest, kohtumistest, üritustest, koolitustest ning avalike suhete alastest tegevustest.

3.   Projektide eesmärk on:

| — | tõhustada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ning võimekusi, eelkõige koolituse, suutlikkuse arendamise ja abi andmise hõlbustamise kaudu tihedas koostöös teiste liidu programmidega ning resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisega seotud teiste osalejatega, et tagada sünergia ja täiendavus; |
| --- | --- |

—

tõhustada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ning võimekusi, eelkõige koolituse, suutlikkuse arendamise ja abi andmise hõlbustamise kaudu tihedas koostöös teiste liidu programmidega ning resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisega seotud teiste osalejatega, et tagada sünergia ja täiendavus;

| — | toetada nii resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise käigus (2009. aastal) esitatud konkreetsete soovituste kui ka 2016. aastal läbi viidud täieliku läbivaatamise tulemuste praktilist rakendamist, eelkõige tehnilise abi, rahvusvahelise koostöö ja üldsuse teadlikkuse suurendamise vallas; |
| --- | --- |

—

toetada nii resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise käigus (2009. aastal) esitatud konkreetsete soovituste kui ka 2016. aastal läbi viidud täieliku läbivaatamise tulemuste praktilist rakendamist, eelkõige tehnilise abi, rahvusvahelise koostöö ja üldsuse teadlikkuse suurendamise vallas;

| — | toetada riikide taotluse korral vabatahtlike resolutsiooni nr 1540 (2004) riikliku rakendamise tegevuskavade väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

toetada riikide taotluse korral vabatahtlike resolutsiooni nr 1540 (2004) riikliku rakendamise tegevuskavade väljatöötamist;

| — | edendada asjaomaste tööstuse ja kodanikuühiskonna sidusrühmade kaasatust resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel. |
| --- | --- |

—

edendada asjaomaste tööstuse ja kodanikuühiskonna sidusrühmade kaasatust resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel.

4.   Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab kõrge esindaja.

2.   UNODA teostab artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist koostöös Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), Aafrika Liidu, Ameerika Riikide Organisatsiooni ning Araabia Riikide Liigaga vastavalt sellele, kuidas on asjakohane. UNODA sõlmib OSCEga lepingu rahaülekannete kohta, mis on vajalikud konkreetsete OSCE projektide rakendamiseks.

3.   UNODA teostab artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist kõrge esindaja vastutusel ja kontrolli all. Selleks sõlmib kõrge esindaja UNODAga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesummaks on 2 635 170,77 eurot. Kogu projekti hinnanguline üldeelarve on 2 672 770,77 eurot, mis kaasrahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 2 osutatud summa nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon UNODAga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et UNODA tagab liidu panuse nähtavuse, mis vastab selle suurusele. Samuti sätestatakse, et lõplik vastutus komisjoni ees artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest on UNODAl.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes UNODA koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmise päevast, kui kõnealuse ajavahemiku jooksul ei ole sõlmitud nimetatud rahastamislepingut.

Brüssel, 11. mai 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CARDONA

---

(1)  Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühismeede 2006/419/ÜVJP, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 165, 17.6.2006, lk 30).

1

(2)  Nõukogu 14. mai 2008. aasta ühismeede 2008/368/ÜVJP, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 127, 15.5.2008, lk 78).

2

(3)  Nõukogu 22. juuli 2013. aasta otsus 2013/391/ÜVJP, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks (ELT L 198, 23.7.2013, lk 40).

3

---

LISA

1.   EESMÄRGID

Käesoleva otsuse üldine eesmärk on edendada resolutsioonide nr 1540 (2004) ja 1977 (2011) rakendamist massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames selliste erimeetmete abil, mille konkreetne eesmärk on: suurendada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja võimekusi eeskätt suutlikkuse arendamise ja abi andmise hõlbustamise kaudu; toetada nii resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise seisu 2009. aasta täieliku läbivaatamise käigus esitatud konkreetsete soovituste kui ka 2016. aastal läbi viidud täieliku läbivaatamise tulemuste praktilist rakendamist, eelkõige tehnilise abi, rahvusvahelise koostöö ja üldsuse teadlikkuse suurendamise vallas.

2.   MEETMED

2.1.   Meetmete eesmärgid

| — | Toetada riigipõhiseid ja piirkondlikke rakendusmeetmeid, sealhulgas resolutsiooni nr 1540 (2004) peamiste nõuete riikliku rakendamise vabatahtlike tegevuskavade või teekaartide väljatöötamist, riiklike ekspertide koolitamist, piirkondlike/allpiirkondlike koordineerimisalaste pingutuste ning muude jätkusuutliku riikliku ja allpiirkondliku rakendusprotsessi edendamiseks kavandatud tegevuste tugevdamist. |
| --- | --- |

—

Toetada riigipõhiseid ja piirkondlikke rakendusmeetmeid, sealhulgas resolutsiooni nr 1540 (2004) peamiste nõuete riikliku rakendamise vabatahtlike tegevuskavade või teekaartide väljatöötamist, riiklike ekspertide koolitamist, piirkondlike/allpiirkondlike koordineerimisalaste pingutuste ning muude jätkusuutliku riikliku ja allpiirkondliku rakendusprotsessi edendamiseks kavandatud tegevuste tugevdamist.

| — | Edendada ja toetada aruandluse kõikehõlmavuse põhimõtet nagu nõutakse resolutsiooniga nr 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

Edendada ja toetada aruandluse kõikehõlmavuse põhimõtet nagu nõutakse resolutsiooniga nr 1540 (2004).

| — | Tugevdada tööstuse ja kodanikuühiskonna rolli resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Tugevdada tööstuse ja kodanikuühiskonna rolli resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel.

| — | Suurendada poliitikakujundajate ning tööstuse ja kodanikuühiskonna esindajate teadlikkust resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise olulisusest. |
| --- | --- |

—

Suurendada poliitikakujundajate ning tööstuse ja kodanikuühiskonna esindajate teadlikkust resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise olulisusest.

| — | Tõhustada allpiirkondlikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd seoses resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisega, võttes nõuetekohaselt arvesse resolutsiooni nr 1540 komitee ja selle ekspertide rühma ning samuti komitee töökava rolli. |
| --- | --- |

—

Tõhustada allpiirkondlikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd seoses resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisega, võttes nõuetekohaselt arvesse resolutsiooni nr 1540 komitee ja selle ekspertide rühma ning samuti komitee töökava rolli.

| — | Aidata saavutada suuremat sünergiat rahvusvaheliste sidusrühmade jõupingutustes resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel, eelkõige OSCE piikonnas. |
| --- | --- |

—

Aidata saavutada suuremat sünergiat rahvusvaheliste sidusrühmade jõupingutustes resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisel, eelkõige OSCE piikonnas.

2.2.   Meetmete kirjeldus

| a) | UNODA vastab resolutsiooni nr 1540 komiteega tihedat koostööd tehes kuni seitsmele riikide esitatud abitaotlusele, eelistades OSCE, Aafrika ning samuti Pärsia lahe ja Lähis-Ida piikonna riike. Antava abi eesmärk on võimaldada riikidel astuda täiendavaid praktilisi samme resolutsiooni nr 1540 (2004) kohustuste rakendamiseks riiklikul tasandil, seeläbi vastates resolutsiooni nr 1540 komiteele tehtud riikide abitaotlustele. Selline abi täiendab resolutsiooni nr 1540 komitee sidemete loomise funktsiooni, kuid ei sisalda tehniliste seadmete pakkumist ega hanget. |
| --- | --- |

a)

UNODA vastab resolutsiooni nr 1540 komiteega tihedat koostööd tehes kuni seitsmele riikide esitatud abitaotlusele, eelistades OSCE, Aafrika ning samuti Pärsia lahe ja Lähis-Ida piikonna riike. Antava abi eesmärk on võimaldada riikidel astuda täiendavaid praktilisi samme resolutsiooni nr 1540 (2004) kohustuste rakendamiseks riiklikul tasandil, seeläbi vastates resolutsiooni nr 1540 komiteele tehtud riikide abitaotlustele. Selline abi täiendab resolutsiooni nr 1540 komitee sidemete loomise funktsiooni, kuid ei sisalda tehniliste seadmete pakkumist ega hanget.

| b) | UNODA toetab aruandluse kõikehõlmavuse saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi. Kuigi resolutsiooniga nr 1540 (2004) kutsutakse riike üles esitama resolutsiooni nr 1540 komiteele esimest aruannet nende sammude kohta, mida nad on astunud või kavatsevad resolutsiooni rakendamiseks astuda, hiljemalt kuus kuud peale resolutsiooni vastuvõtmist, on siiski teatud arv riike, kes aruandeid ei esita. Sellega seoses toetab UNODA oma Aafrika piirkondliku keskuse (UNREC) ja Aasia ja Vaikse-Ookeani piirkonna piirkondliku keskuse (UNRCPD) kaudu ning tihedas koostöös Aafrika Liidu ja asjaomaste piirkondlike Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu vähendamise tippkeskustega (edaspidi „ELi KBRT tippkeskused“) kuni viit riiklikku või piirkondlikku tegevust, mis on konkreetselt suunatud riikidele, kes jätsid aruande esitamata. |
| --- | --- |

b)

UNODA toetab aruandluse kõikehõlmavuse saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi. Kuigi resolutsiooniga nr 1540 (2004) kutsutakse riike üles esitama resolutsiooni nr 1540 komiteele esimest aruannet nende sammude kohta, mida nad on astunud või kavatsevad resolutsiooni rakendamiseks astuda, hiljemalt kuus kuud peale resolutsiooni vastuvõtmist, on siiski teatud arv riike, kes aruandeid ei esita. Sellega seoses toetab UNODA oma Aafrika piirkondliku keskuse (UNREC) ja Aasia ja Vaikse-Ookeani piirkonna piirkondliku keskuse (UNRCPD) kaudu ning tihedas koostöös Aafrika Liidu ja asjaomaste piirkondlike Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu vähendamise tippkeskustega (edaspidi „ELi KBRT tippkeskused“) kuni viit riiklikku või piirkondlikku tegevust, mis on konkreetselt suunatud riikidele, kes jätsid aruande esitamata.

| c) | Peale selle toetab UNODA kolme riikide poolt nimetatud riiklike kontaktpunktide piirkondlikku/allpiirkondlikku koolituskursust eesmärgiga koordineerida resolutsiooni nr 1540 (2004) riiklikku rakendamist ning toetada kontaktpunktide võrgustiku väljatöötamist ning samuti parandada nende teabevahetust resolutsiooni nr 1540 komiteega. |
| --- | --- |

c)

Peale selle toetab UNODA kolme riikide poolt nimetatud riiklike kontaktpunktide piirkondlikku/allpiirkondlikku koolituskursust eesmärgiga koordineerida resolutsiooni nr 1540 (2004) riiklikku rakendamist ning toetada kontaktpunktide võrgustiku väljatöötamist ning samuti parandada nende teabevahetust resolutsiooni nr 1540 komiteega.

| d) | UNODA teeb muuhulgas allhankelepingu alusel OSCE sekretariaadile uuringu OSCE piirkonnas resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisse kaasatud asjaomaste rahvusvaheliste sidusrühmade vahelise sünergia täiendava arendamise kohta. |
| --- | --- |

d)

UNODA teeb muuhulgas allhankelepingu alusel OSCE sekretariaadile uuringu OSCE piirkonnas resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisse kaasatud asjaomaste rahvusvaheliste sidusrühmade vahelise sünergia täiendava arendamise kohta.

| e) | UNODA toetab kuni kolme resolutsiooni nr 1540 (2004) piirkondlikku tööstusele suunatud konverentsi. Alates 2012. aastast on Saksamaa valitsus ELi kahesuguse kasutusega kaupade teavitusprogrammi ja UNODA toetusel korraldanud Wiesbadeni linnas tööstuse ja kodanikuühiskonna sidusrühmadele neli konverentsi, et julgustada tööstust ja erasektorit osalema resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamises. Koostöös resolutsiooni nr 1540 komiteega, selle ekspertide rühma ja UNODAga 2015. aasta novembris korraldatud neljanda konverentsi üks tulemus oli ühine arusaam, et tuleb tugevdada piirkondlikku lähenemist, st viia läbi sarnaseid konverentse muu hulgas Aasias, Ladina-Ameerikas ja OSCE piirkonnas. Tulevased tööstuse sidusrühmade piirkondlikud konverentsid peaksid täiendama selliste liidu asjaomaste programmide kaudu tehtavat tööd nagu ELi KBRT tippkeskused ja/või kahesuguse kasutusega kaupade alane ekspordikontrolli programm EL P2P. |
| --- | --- |

e)

UNODA toetab kuni kolme resolutsiooni nr 1540 (2004) piirkondlikku tööstusele suunatud konverentsi. Alates 2012. aastast on Saksamaa valitsus ELi kahesuguse kasutusega kaupade teavitusprogrammi ja UNODA toetusel korraldanud Wiesbadeni linnas tööstuse ja kodanikuühiskonna sidusrühmadele neli konverentsi, et julgustada tööstust ja erasektorit osalema resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamises. Koostöös resolutsiooni nr 1540 komiteega, selle ekspertide rühma ja UNODAga 2015. aasta novembris korraldatud neljanda konverentsi üks tulemus oli ühine arusaam, et tuleb tugevdada piirkondlikku lähenemist, st viia läbi sarnaseid konverentse muu hulgas Aasias, Ladina-Ameerikas ja OSCE piirkonnas. Tulevased tööstuse sidusrühmade piirkondlikud konverentsid peaksid täiendama selliste liidu asjaomaste programmide kaudu tehtavat tööd nagu ELi KBRT tippkeskused ja/või kahesuguse kasutusega kaupade alane ekspordikontrolli programm EL P2P.

| f) | UNODA korraldab või toetab kodanikuühiskonna, teadusringkondade ning tööstuse esindajatele suunatud seminare, mille eesmärk on 2016. aastal korraldatava resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise tulemuste praktiline rakendamine. Sellega seoses toetab UNODA abi taotlevate riikide ametnike osalemist koolituskursustel ja teistes suutlikkuse suurendamise alastes tegevustes. |
| --- | --- |

f)

UNODA korraldab või toetab kodanikuühiskonna, teadusringkondade ning tööstuse esindajatele suunatud seminare, mille eesmärk on 2016. aastal korraldatava resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise tulemuste praktiline rakendamine. Sellega seoses toetab UNODA abi taotlevate riikide ametnike osalemist koolituskursustel ja teistes suutlikkuse suurendamise alastes tegevustes.

Vastavalt vajadusele püüab UNODA saavutada sünergiat resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamisega seotud teiste osalejate, piirkondlike ELi KBRT tippkeskuste ning samuti liidu toetatavate programmide tegevuste vahel selles valdkonnas.

2.3.   Meetmete tulemused

Paraneb resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamine tänu sellele, et riigid astuvad täiendavaid samme selle täielikuks rakendamiseks; koostatakse tõhusad ja realistlikud riiklikud rakenduskavad või teekaardid resolutsiooni peamiste nõuete rakendamiseks; tõhustatakse resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise piirkondlikke ja allpiirkondlikke kooskõlastatud lähenemisviise, ning luuakse tulemuslikud partnerlused osalevate riikide ja abiandjate vahel.

Suurem arv esimesi aruandeid riikidelt, kes ei ole veel esitanud esimest riikliku aruannet resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise kohta.

Tööstuse ja kodanikuühiskonna esindajate suurem kaasatus resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes jõupingutustes.

Suurem üldsuse teadlikkus resolutsiooni nr 1540 (2004) täieliku rakendamise olulisuse ning 2009. ja 2016. aastal läbiviidud täielike läbivaatamiste tulemuste kohta.

3.   PARTNERID MEETMETE ELLUVIIMISEL

UNODA, kes tegutseb tihedas koostöös resolutsiooni nr 1540 komiteega, jätkab tulemuslike partnerluste arendamist asjaomaste piirkondlike organisatsioonide, eelkõige OSCE, Aafrika Liidu ja Araabia Riikide Liigaga ning samuti ELi KBRT tippkeskustega, mida toetab rahaliselt Euroopa Komisjon ning mida rakendavad koos Teadusuuringute Ühiskeskus ning ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut.

Seoses OSCE piirkonna projektidega sõlmib UNODA OSCEga lepingu selliste projektide rakendamiseks vajalike rahaülekannete kohta, kasutades seejuures täielikult massihävitusrelvade leviku tõkestamise projektide ühise rakendamise vastastikuse mõistmise memorandumit, mille UNODA ja OSCE sekretariaat sõlmisid 2011. aastal.

Tõhusa sünergia saavutamiseks ja dubleerimise vältimiseks jätkab UNODA ka koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ametitega, sealhulgas Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon (OPCW), Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) ja Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE).

4.   KOOSTOIME LIIDU JÕUPINGUTUSTEGA

Lähtudes regulaarsest UNODA tagasisidest oma tegevuse kohta, võib liit otsustada neid jõupingutusi täiendada suunatud diplomaatilise tegevuse abil, mille eesmärk on riiklike tegevuskavade rakendamise ning riikide aruannete esitamise alase teadlikkuse suurendamine.

5.   MEETMETEST KASUSAAJAD

| — | Riigid, riigiametnikud; |
| --- | --- |

—

Riigid, riigiametnikud;

| — | resolutsiooni nr 1540 komitee ja teised ÜRO asutused; |
| --- | --- |

—

resolutsiooni nr 1540 komitee ja teised ÜRO asutused;

| — | rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid;

| — | valitsused ja organisatsioonid, mis osutavad ja saavad tehnilist abi resolutsiooni nr 1540 (2004) alusel; |
| --- | --- |

—

valitsused ja organisatsioonid, mis osutavad ja saavad tehnilist abi resolutsiooni nr 1540 (2004) alusel;

| — | kodanikuühiskond ja tööstus. |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskond ja tööstus.

6.   KOHT

UNODA valib kohtumiste, seminaride ja teiste ürituste võimalikud toimumiskohad. Kohtade valimisel kasutavate kriteeriumite hulka kuuluvad konkreetse piirkonna asjaomase riigi tahe ja pühendumus korraldada üritus. Riikide külastuste konkreetsed kohad või riikide eripära arvestav tegevus sõltub huvitatud riikide kutsetest ja, kui see on asjakohane, siis resolutsiooni nr 1540 komitee tööprogrammile vastavatest otsustest.

7.   KESTUS

Projekti hinnanguline kestus on kokku 36 kuud.

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/810,

10. mai 2017,

Prantsusmaa puhul tehtava erandi kohta boorhapet sisaldava biotsiidi loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2935 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 37 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Rütgers Organics GmbH (edaspidi „taotleja“) esitas Prantsusmaale täieliku taotluse toimeainet boorhapet sisaldavale puidukonservandile (edaspidi „kõnealune toode“) Saksamaa poolt antud loa vastastikuseks tunnustamiseks. Saksamaa on lubanud kutselistel kasutajatel kasutada kõnealust toodet ennetavaks töötluseks puitu hävitavate seente, putukate ning maa-aluste ja kuivpuidutermiitide vastu. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Rütgers Organics GmbH (edaspidi „taotleja“) esitas Prantsusmaale täieliku taotluse toimeainet boorhapet sisaldavale puidukonservandile (edaspidi „kõnealune toode“) Saksamaa poolt antud loa vastastikuseks tunnustamiseks. Saksamaa on lubanud kutselistel kasutajatel kasutada kõnealust toodet ennetavaks töötluseks puitu hävitavate seente, putukate ning maa-aluste ja kuivpuidutermiitide vastu.

| (2) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (2) on boorhape klassifitseeritud 1B-kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning vastab seepärast määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud väljajätmise kriteeriumile. Kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 kolmanda lõiguga piirdub boorhapet sisaldava biotsiidi kasutamine liikmesriikidega, kus vähemalt üks kõnealuses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (2) on boorhape klassifitseeritud 1B-kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning vastab seepärast määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud väljajätmise kriteeriumile. Kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 kolmanda lõiguga piirdub boorhapet sisaldava biotsiidi kasutamine liikmesriikidega, kus vähemalt üks kõnealuses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud.

| (3) | Prantsusmaa leidis, et ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest ei olnud täidetud, ning teatas kõnealuse määruse artikli 37 lõike 2 kohaselt taotlejale oma ettepanekust keelduda loa andmisest Prantsusmaal. Selline keeldumine on õigustatud inimeste, eriti haavatavate elanikkonnarühmade elu ja tervise kaitsega seotud põhjustel, millele on osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis c. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa leidis, et ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest ei olnud täidetud, ning teatas kõnealuse määruse artikli 37 lõike 2 kohaselt taotlejale oma ettepanekust keelduda loa andmisest Prantsusmaal. Selline keeldumine on õigustatud inimeste, eriti haavatavate elanikkonnarühmade elu ja tervise kaitsega seotud põhjustel, millele on osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis c.

| (4) | Taotleja ei nõustunud kavandatud keeldumisega ja arvas, et kõnealune meede ei ole piisavalt õigustatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõikes 1 sätestatud põhjustel. Seetõttu teavitas Prantsusmaa 6. oktoobril 2016 komisjoni vastavalt kõnealuse määruse artikli 37 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja ei nõustunud kavandatud keeldumisega ja arvas, et kõnealune meede ei ole piisavalt õigustatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõikes 1 sätestatud põhjustel. Seetõttu teavitas Prantsusmaa 6. oktoobril 2016 komisjoni vastavalt kõnealuse määruse artikli 37 lõike 2 teisele lõigule.

| (5) | Prantsusmaa esitatud argumentidest nähtub, et kuigi vastavate kokkupuute hindamise mudelite kohaselt on kõnealuse toote kasutamine vastuvõetav, ei ole sellisest kasutamisest tulenev risk minimaalne kutseliste kasutajate jaoks; muud puidukonservandid, mis sisaldavad toimeaineid, mis ei vasta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 1 osutatud väljajätmise kriteeriumidele, on kõnealuse toote puhul kavandatud kasutuseks Prantsuse turul kättesaadavad; samuti nähtub, et kõnealune toode ei olnud siiani Prantsuse turul kättesaadav. Seega peab Prantsusmaa kõnealust toodet inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale avalduva igasuguse tõsise ohu vähendamisel ebaoluliseks ning leiab, et kõnealusele tootele Prantsusmaal loa andmata jätmisega ei kaasneks Prantsuse ühiskonnale mingit ebaproportsionaalselt negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa esitatud argumentidest nähtub, et kuigi vastavate kokkupuute hindamise mudelite kohaselt on kõnealuse toote kasutamine vastuvõetav, ei ole sellisest kasutamisest tulenev risk minimaalne kutseliste kasutajate jaoks; muud puidukonservandid, mis sisaldavad toimeaineid, mis ei vasta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 1 osutatud väljajätmise kriteeriumidele, on kõnealuse toote puhul kavandatud kasutuseks Prantsuse turul kättesaadavad; samuti nähtub, et kõnealune toode ei olnud siiani Prantsuse turul kättesaadav. Seega peab Prantsusmaa kõnealust toodet inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale avalduva igasuguse tõsise ohu vähendamisel ebaoluliseks ning leiab, et kõnealusele tootele Prantsusmaal loa andmata jätmisega ei kaasneks Prantsuse ühiskonnale mingit ebaproportsionaalselt negatiivset mõju.

| (6) | Ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest ei ole täidetud. Selle määruse eesmärk on tõhustada biotsiidide vaba liikumist liidus, tagades samas inimeste, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade, loomade ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse. Kutselistel kasutajatel on suur kokkupuude biotsiididega pikema aja jooksul ning nad vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti ad kohasele määratlusele „haavatavad elanikkonnarühmad“. Seega arvab komisjon, et kavandatud erand vastab kõnealuse määruse artikli 37 lõike 1 punktis c osutatud tingimustele vastastikusest tunnustamisest tehtava erandi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest ei ole täidetud. Selle määruse eesmärk on tõhustada biotsiidide vaba liikumist liidus, tagades samas inimeste, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade, loomade ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse. Kutselistel kasutajatel on suur kokkupuude biotsiididega pikema aja jooksul ning nad vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti ad kohasele määratlusele „haavatavad elanikkonnarühmad“. Seega arvab komisjon, et kavandatud erand vastab kõnealuse määruse artikli 37 lõike 1 punktis c osutatud tingimustele vastastikusest tunnustamisest tehtava erandi kohta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Prantsusmaa esitatud ettepanek teha erand vastastikusest tunnustamisest lõikes 2 nimetatud toote puhul on õigustatud inimeste, eriti haavatavate elanikkonnarühmade elu ja tervise kaitsega seotud põhjustel, millele on osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis c.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse toote suhtes, mis on biotsiidiregistris registreeritud järgmise registrinumbri all:

| | BC-QC011565-51. |
| --- | --- |

BC-QC011565-51.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 10. mai 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

2

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/47

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/811,

10. mai 2017,

millega kiidetakse heaks Belgia esitatud muudetud kava kodulindude ja haudemunade liidusisese kaubandusega tegelevate ettevõtete heakskiitmiseks vastavalt nõukogu direktiivile 2009/158/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2947 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/158/EÜ artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid esitavad komisjonile plaani, kus on kirjeldatud riiklikke meetmeid, mida nad kavatsevad rakendada, et tagada kõnealuse direktiivi II lisas esitatud ettevõtete heakskiitmise eeskirjade järgimine liidusisesel kodulindude ja haudemunadega kauplemisel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/158/EÜ artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid esitavad komisjonile plaani, kus on kirjeldatud riiklikke meetmeid, mida nad kavatsevad rakendada, et tagada kõnealuse direktiivi II lisas esitatud ettevõtete heakskiitmise eeskirjade järgimine liidusisesel kodulindude ja haudemunadega kauplemisel.

| (2) | Viimati kiideti Belgia kava heaks komisjoni otsusega 2004/835/EÜ (2). |
| --- | --- |

(2)

Viimati kiideti Belgia kava heaks komisjoni otsusega 2004/835/EÜ (2).

| (3) | Belgia ametiasutused esitasid 24. oktoobril 2016 muudetud kava ja taotlesid selliste muudatuste heakskiitmist, milles võetakse arvesse selliste haiguste diagnostikameetodite arengut, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/158/EÜ II lisa III peatükis esitatud haiguseseireprogramme. |
| --- | --- |

(3)

Belgia ametiasutused esitasid 24. oktoobril 2016 muudetud kava ja taotlesid selliste muudatuste heakskiitmist, milles võetakse arvesse selliste haiguste diagnostikameetodite arengut, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/158/EÜ II lisa III peatükis esitatud haiguseseireprogramme.

| (4) | Komisjon vaatas kõnealuse muudetud kava läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab direktiivis 2009/158/EÜ sätestatud kriteeriumidele ning selle alusel on võimalik täita kõnealuse direktiivi eesmärke, kui Belgia seda kavatõhusalt rakendab ja korrapäraselt ajakohastab. Seepärast tuleks kõnealune kava heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas kõnealuse muudetud kava läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab direktiivis 2009/158/EÜ sätestatud kriteeriumidele ning selle alusel on võimalik täita kõnealuse direktiivi eesmärke, kui Belgia seda kavatõhusalt rakendab ja korrapäraselt ajakohastab. Seepärast tuleks kõnealune kava heaks kiita.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks direktiivi 2009/158/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt Belgia poolt 24. oktoobril 2016 komisjonile esitatud muudetud kava, milles on kirjeldatud riiklikke meetmeid, mida Belgia kavatseb rakendada, et tagada kõnealuse direktiivi II lisas esitatud ettevõtete heakskiitmise eeskirjade järgimine liidusisesel kodulindude ja haudemunadega kauplemisel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. mai 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

1

(2)  Komisjoni 3. detsembri 2004. aasta otsus 2004/835/EÜ, millega kiidetakse heaks ettevõtete heakskiitmise kavad ühendusesiseseks kodulindude ja haudemunadega kauplemiseks (ELT L 360, 7.12.2004, lk 28).

2

---

Parandused

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/49

---

Nõukogu 28. novembri 2016. aasta otsuse (ÜVJP) 2016/2360 (Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise logistilise toetuse lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 350, 22. detsember 2016
  )

Leheküljel 1 põhjenduses 2

asendatakse

| „(2) | Selliste operatsioonide jaoks võib minna vaja logistilist tuge, varustust ja teenuste osutamist operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritele [...]“ |
| --- | --- |

„(2)

Selliste operatsioonide jaoks võib minna vaja logistilist tuge, varustust ja teenuste osutamist operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritele [...]“

järgmisega:

| „(2) | Selliste operatsioonide jaoks võib minna vaja logistilist toetust ja varustust ning logistilisi teenuseid operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritele [...]“. |
| --- | --- |

„(2)

Selliste operatsioonide jaoks võib minna vaja logistilist toetust ja varustust ning logistilisi teenuseid operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritele [...]“.

Leheküljel 1 põhjenduses 3

asendatakse

| „(3) | Samuti on võimalik, et operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritel ja operatsioonile siirdud riiklikel väekontingentidel palutakse anda logistilist toetust, varustust ja teenuseid operatsiooni toimumiskohas viibivatele Ameerika Ühendriikide üksustele [...]“ |
| --- | --- |

„(3)

Samuti on võimalik, et operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritel ja operatsioonile siirdud riiklikel väekontingentidel palutakse anda logistilist toetust, varustust ja teenuseid operatsiooni toimumiskohas viibivatele Ameerika Ühendriikide üksustele [...]“

järgmisega:

| „(3) | Samuti on võimalik, et operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritel ja operatsioonile siirdud riiklikel väekontingentidel palutakse anda logistilist toetust ja varustust ning osutada logistilisi teenuseid operatsiooni toimumiskohas viibivatele Ameerika Ühendriikide üksustele [...]“. |
| --- | --- |

„(3)

Samuti on võimalik, et operatsiooni toimumiskohta siirdud peakorteritel ja operatsioonile siirdud riiklikel väekontingentidel palutakse anda logistilist toetust ja varustust ning osutada logistilisi teenuseid operatsiooni toimumiskohas viibivatele Ameerika Ühendriikide üksustele [...]“.

---

| 12.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/49

---

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise logistilise toetuse lepingu parandused (US-EU-01)

(
  Euroopa Liidu Teataja L 350, 22. detsember 2016
  )

Kogu lepingu ulatuses asendatakse

| 1) | sõnad „logistiline toetus, varustus ja teenused“ sõnadega „logistiline toetus ja varustus ning logistilised teenused“ sobivas käändes; |
| --- | --- |

1)

sõnad „logistiline toetus, varustus ja teenused“ sõnadega „logistiline toetus ja varustus ning logistilised teenused“ sobivas käändes;

| 2) | fraas „anda logistilist toetust, varustust ja teenuseid“ fraasiga „anda logistilist toetust ja varustust ning osutada logistilisi teenuseid“ sobivas vormis. |
| --- | --- |

2)

fraas „anda logistilist toetust, varustust ja teenuseid“ fraasiga „anda logistilist toetust ja varustust ning osutada logistilisi teenuseid“ sobivas vormis.

---